# Eiropas Savienības C 272/2015

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 272 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 58. sējums2015. gada 18. augusts |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 272

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

58. sējums2015. gada 18. augusts

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | IETEIKUMI |
| | Padome |
| 2015/C 272/01 | Padomes Ieteikums (2015. gada 14. jūlijs) par Rumānijas 2015. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Rumānijas 2015. gada konverģences programmu | 1 |
| 2015/C 272/02 | Padomes Ieteikums (2015. gada 14. jūlijs) par Slovēnijas 2015. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Slovēnijas 2015. gada stabilitātes programmu | 6 |
| 2015/C 272/03 | Padomes Ieteikums (2015. gada 14. jūlijs) par Slovākijas 2015. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Slovākijas 2015. gada stabilitātes programmu | 10 |
| 2015/C 272/04 | Padomes Ieteikums (2015. gada 14. jūlijs) par Somijas 2015. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Somijas 2015. gada stabilitātes programmu | 14 |
| 2015/C 272/05 | Padomes Ieteikums (2015. gada 14. jūlijs) par Zviedrijas 2015. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Zviedrijas 2015. gada konverģences programmu | 18 |
| 2015/C 272/06 | Padomes Ieteikums (2015. gada 14. jūlijs) par Apvienotās Karalistes 2015. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Apvienotās Karalistes 2015. gada konverģences programmu | 21 |
| 2015/C 272/07 | Padomes Ieteikums (2015. gada 14. jūlijs) par Beļģijas 2015. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Beļģijas 2015. gada stabilitātes programmu | 24 |
| 2015/C 272/08 | Padomes Ieteikums (2015. gada 14. jūlijs) par Bulgārijas 2015. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Bulgārijas 2015. gada konverģences programmu | 28 |
| 2015/C 272/09 | Padomes Ieteikums (2015. gada 14. jūlijs) par Čehijas Republikas 2015. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Čehijas Republikas 2015. gada konverģences programmu | 32 |
| 2015/C 272/10 | Padomes Ieteikums (2015. gada 14. jūlijs) par Dānijas 2015. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Dānijas 2015. gada konverģences programmu | 36 |
| 2015/C 272/11 | Padomes Ieteikums (2015. gada 14. jūlijs) par Igaunijas 2015. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Igaunijas 2015. gada stabilitātes programmu | 39 |
| 2015/C 272/12 | Padomes Ieteikums (2015. gada 14. jūlijs) par Īrijas 2015. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Īrijas 2015. gada stabilitātes programmu | 42 |
| 2015/C 272/13 | Padomes Ieteikums (2015. gada 14. jūlijs) par Spānijas 2015. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Spānijas 2015. gada stabilitātes programmu | 46 |
| 2015/C 272/14 | Padomes Ieteikums (2015. gada 14. jūlijs) par Francijas 2015. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Francijas 2015. gada stabilitātes programmu | 51 |
| 2015/C 272/15 | Padomes Ieteikums (2015. gada 14. jūlijs) par Horvātijas 2015. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Horvātijas 2015. gada konverģences programmu | 56 |
| 2015/C 272/16 | Padomes Ieteikums (2015. gada 14. jūlijs) par Itālijas 2015. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Itālijas 2015. gada stabilitātes programmu | 61 |
| 2015/C 272/17 | Padomes Ieteikums (2015. gada 14. jūlijs) par Latvijas 2015. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Latvijas 2015. gada stabilitātes programmu | 66 |
| 2015/C 272/18 | Padomes Ieteikums (2015. gada 14. jūlijs) par Lietuvas 2015. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Lietuvas 2015. gada stabilitātes programmu | 70 |
| 2015/C 272/19 | Padomes Ieteikums (2015. gada 14. jūlijs) par Luksemburgas 2015. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Luksemburgas 2015. gada stabilitātes programmu | 73 |
| 2015/C 272/20 | Padomes Ieteikums (2015. gada 14. jūlijs) par Ungārijas 2015. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Ungārijas 2015. gada konverģences programmu | 76 |
| 2015/C 272/21 | Padomes Ieteikums (2015. gada 14. jūlijs) par Maltas 2015. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Maltas 2015. gada stabilitātes programmu | 80 |
| 2015/C 272/22 | Padomes Ieteikums (2015. gada 14. jūlijs) par Nīderlandes 2015. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Nīderlandes 2015. gada stabilitātes programmu | 83 |
| 2015/C 272/23 | Padomes Ieteikums (2015. gada 14. jūlijs) par Austrijas 2015. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Austrijas 2015. gada stabilitātes programmu | 87 |
| 2015/C 272/24 | Padomes Ieteikums (2015. gada 14. jūlijs) par Polijas 2015. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Polijas 2015. gada konverģences programmu | 91 |
| 2015/C 272/25 | Padomes Ieteikums (2015. gada 14. jūlijs) par Portugāles 2015. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Portugāles 2015. gada stabilitātes programmu | 94 |
| 2015/C 272/26 | Padomes Ieteikums (2015. gada 14. jūlijs) par to, kā īstenot to dalībvalstu, kuru valūta ir euro, ekonomikas politikas vispārējās pamatnostādnes | 98 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

IETEIKUMI

Padome

2015/C 272/01

Padomes Ieteikums (2015. gada 14. jūlijs) par Rumānijas 2015. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Rumānijas 2015. gada konverģences programmu

1

2015/C 272/02

Padomes Ieteikums (2015. gada 14. jūlijs) par Slovēnijas 2015. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Slovēnijas 2015. gada stabilitātes programmu

6

2015/C 272/03

Padomes Ieteikums (2015. gada 14. jūlijs) par Slovākijas 2015. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Slovākijas 2015. gada stabilitātes programmu

10

2015/C 272/04

Padomes Ieteikums (2015. gada 14. jūlijs) par Somijas 2015. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Somijas 2015. gada stabilitātes programmu

14

2015/C 272/05

Padomes Ieteikums (2015. gada 14. jūlijs) par Zviedrijas 2015. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Zviedrijas 2015. gada konverģences programmu

18

2015/C 272/06

Padomes Ieteikums (2015. gada 14. jūlijs) par Apvienotās Karalistes 2015. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Apvienotās Karalistes 2015. gada konverģences programmu

21

2015/C 272/07

Padomes Ieteikums (2015. gada 14. jūlijs) par Beļģijas 2015. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Beļģijas 2015. gada stabilitātes programmu

24

2015/C 272/08

Padomes Ieteikums (2015. gada 14. jūlijs) par Bulgārijas 2015. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Bulgārijas 2015. gada konverģences programmu

28

2015/C 272/09

Padomes Ieteikums (2015. gada 14. jūlijs) par Čehijas Republikas 2015. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Čehijas Republikas 2015. gada konverģences programmu

32

2015/C 272/10

Padomes Ieteikums (2015. gada 14. jūlijs) par Dānijas 2015. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Dānijas 2015. gada konverģences programmu

36

2015/C 272/11

Padomes Ieteikums (2015. gada 14. jūlijs) par Igaunijas 2015. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Igaunijas 2015. gada stabilitātes programmu

39

2015/C 272/12

Padomes Ieteikums (2015. gada 14. jūlijs) par Īrijas 2015. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Īrijas 2015. gada stabilitātes programmu

42

2015/C 272/13

Padomes Ieteikums (2015. gada 14. jūlijs) par Spānijas 2015. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Spānijas 2015. gada stabilitātes programmu

46

2015/C 272/14

Padomes Ieteikums (2015. gada 14. jūlijs) par Francijas 2015. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Francijas 2015. gada stabilitātes programmu

51

2015/C 272/15

Padomes Ieteikums (2015. gada 14. jūlijs) par Horvātijas 2015. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Horvātijas 2015. gada konverģences programmu

56

2015/C 272/16

Padomes Ieteikums (2015. gada 14. jūlijs) par Itālijas 2015. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Itālijas 2015. gada stabilitātes programmu

61

2015/C 272/17

Padomes Ieteikums (2015. gada 14. jūlijs) par Latvijas 2015. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Latvijas 2015. gada stabilitātes programmu

66

2015/C 272/18

Padomes Ieteikums (2015. gada 14. jūlijs) par Lietuvas 2015. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Lietuvas 2015. gada stabilitātes programmu

70

2015/C 272/19

Padomes Ieteikums (2015. gada 14. jūlijs) par Luksemburgas 2015. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Luksemburgas 2015. gada stabilitātes programmu

73

2015/C 272/20

Padomes Ieteikums (2015. gada 14. jūlijs) par Ungārijas 2015. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Ungārijas 2015. gada konverģences programmu

76

2015/C 272/21

Padomes Ieteikums (2015. gada 14. jūlijs) par Maltas 2015. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Maltas 2015. gada stabilitātes programmu

80

2015/C 272/22

Padomes Ieteikums (2015. gada 14. jūlijs) par Nīderlandes 2015. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Nīderlandes 2015. gada stabilitātes programmu

83

2015/C 272/23

Padomes Ieteikums (2015. gada 14. jūlijs) par Austrijas 2015. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Austrijas 2015. gada stabilitātes programmu

87

2015/C 272/24

Padomes Ieteikums (2015. gada 14. jūlijs) par Polijas 2015. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Polijas 2015. gada konverģences programmu

91

2015/C 272/25

Padomes Ieteikums (2015. gada 14. jūlijs) par Portugāles 2015. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Portugāles 2015. gada stabilitātes programmu

94

2015/C 272/26

Padomes Ieteikums (2015. gada 14. jūlijs) par to, kā īstenot to dalībvalstu, kuru valūta ir euro, ekonomikas politikas vispārējās pamatnostādnes

98

---

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

IETEIKUMI

Padome

| 18.8.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 272/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 272/1

---

PADOMES IETEIKUMS

(2015. gada 14. jūlijs)

par Rumānijas 2015. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Rumānijas 2015. gada konverģences programmu

(2015/C 272/01)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (2), un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,

ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam sākt jaunu izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju – “Eiropa 2020” –, kam pamatā ir ciešāka ekonomikas politikas koordinācija. Stratēģijā lielākoties pievērsta uzmanība galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju. |
| --- | --- |

(1)

Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam sākt jaunu izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju – “Eiropa 2020” –, kam pamatā ir ciešāka ekonomikas politikas koordinācija. Stratēģijā lielākoties pievērsta uzmanība galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju.

| (2) | Padome 2015. gada 14. jūlijā, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumiem, pieņēma Ieteikumu par dalībvalstu un Savienības ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm, un 2010. gada 21. oktobrī tā pieņēma Lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (3). Kopā tie veido “integrētās pamatnostādnes”, ko dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā savā ekonomikas un nodarbinātības politikā. |
| --- | --- |

(2)

Padome 2015. gada 14. jūlijā, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumiem, pieņēma Ieteikumu par dalībvalstu un Savienības ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm, un 2010. gada 21. oktobrī tā pieņēma Lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (3). Kopā tie veido “integrētās pamatnostādnes”, ko dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā savā ekonomikas un nodarbinātības politikā.

| (3) | Padome 2014. gada 8. jūlijā pieņēma Ieteikumu (4) par Rumānijas 2014. gada valsts reformu programmu un sniedza atzinumu par atjaunināto Rumānijas 2014. gada konverģences programmu. |
| --- | --- |

(3)

Padome 2014. gada 8. jūlijā pieņēma Ieteikumu (4) par Rumānijas 2014. gada valsts reformu programmu un sniedza atzinumu par atjaunināto Rumānijas 2014. gada konverģences programmu.

| (4) | Komisija 2014. gada 28. novembrī pieņēma gada izaugsmes pētījumu, iezīmējot 2015. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada sākumu. Tajā pašā dienā Komisija, pamatojoties uz Regulu (ES) Nr. 1176/2011, pieņēma brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Rumānija bija noteikta kā viena no dalībvalstīm, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats. |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2014. gada 28. novembrī pieņēma gada izaugsmes pētījumu, iezīmējot 2015. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada sākumu. Tajā pašā dienā Komisija, pamatojoties uz Regulu (ES) Nr. 1176/2011, pieņēma brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Rumānija bija noteikta kā viena no dalībvalstīm, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats.

| (5) | Eiropadome 2014. gada 18. decembrī apstiprināja prioritātes, lai veicinātu investīcijas, pastiprinātu strukturālās reformas un īstenotu atbildīgu, izaugsmi veicinošu fiskālo konsolidāciju. |
| --- | --- |

(5)

Eiropadome 2014. gada 18. decembrī apstiprināja prioritātes, lai veicinātu investīcijas, pastiprinātu strukturālās reformas un īstenotu atbildīgu, izaugsmi veicinošu fiskālo konsolidāciju.

| (6) | Komisija 2015. gada 26. februārī publicēja 2015. gada ziņojumu par Rumāniju. Tajā tika izvērtēti Rumānijas panākumi attiecībā uz to, kā tiek īstenoti 2014. gada 8. jūlijā pieņemtie konkrētai valstij adresētie ieteikumi. Ziņojumā par valsti ir ietverti arī padziļinātā pārskata rezultāti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu. Komisijas veiktā analīze ļauj secināt, ka Rumānijā ir makroekonomiskā nelīdzsvarotība, kurai nepieciešama politiska rīcība un uzraudzība. Pateicoties trim secīgām ES un SVF programmām, ir ievērojami samazināta ārējā un iekšējā nelīdzsvarotība. Tomēr uzmanība jāpievērš riskiem, ko rada Rumānijas samērā lielā negatīvā neto starptautisko ieguldījumu pozīcija un vāja eksporta jauda vidējā termiņā. Joprojām pastāv ārējā un iekšējā neaizsargātība banku nozarē. |
| --- | --- |

(6)

Komisija 2015. gada 26. februārī publicēja 2015. gada ziņojumu par Rumāniju. Tajā tika izvērtēti Rumānijas panākumi attiecībā uz to, kā tiek īstenoti 2014. gada 8. jūlijā pieņemtie konkrētai valstij adresētie ieteikumi. Ziņojumā par valsti ir ietverti arī padziļinātā pārskata rezultāti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu. Komisijas veiktā analīze ļauj secināt, ka Rumānijā ir makroekonomiskā nelīdzsvarotība, kurai nepieciešama politiska rīcība un uzraudzība. Pateicoties trim secīgām ES un SVF programmām, ir ievērojami samazināta ārējā un iekšējā nelīdzsvarotība. Tomēr uzmanība jāpievērš riskiem, ko rada Rumānijas samērā lielā negatīvā neto starptautisko ieguldījumu pozīcija un vāja eksporta jauda vidējā termiņā. Joprojām pastāv ārējā un iekšējā neaizsargātība banku nozarē.

| (7) | Rumānija 2015. gada 30. aprīlī iesniedza savu 2015. gada valsts reformu programmu un 2015. gada konverģences programmu. Abas programmas tika izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību. |
| --- | --- |

(7)

Rumānija 2015. gada 30. aprīlī iesniedza savu 2015. gada valsts reformu programmu un 2015. gada konverģences programmu. Abas programmas tika izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību.

| (8) | Padome 2013. gada 22. oktobrī pieņēma Lēmumu 2013/531/ES (5), kurā tā apņēmās laikposmā līdz 2015. gada septembrim sniegt Rumānijai vidēja termiņa finansiālo palīdzību līdz pat 2 miljardu euro apmērā. Nosacījums šīs palīdzības saņemšanai ir visaptverošas ekonomikas politikas īstenošana. Kaut arī pašreizējos tirgus apstākļos Rumānija neplāno pieprasīt maksājumu daļu izmaksu, sagaidāms, ka palīdzība piesardzības pasākumu veidā palīdzēs konsolidēt makroekonomisko, budžeta un finanšu stabilitāti un, īstenojot strukturālās reformas, palielinās ekonomikas izturētspēju un izaugsmes potenciālu. Kad Rumānija būs pabeigusi programmu, tā tiks pilnībā integrēta Eiropas pusgadā. |
| --- | --- |

(8)

Padome 2013. gada 22. oktobrī pieņēma Lēmumu 2013/531/ES (5), kurā tā apņēmās laikposmā līdz 2015. gada septembrim sniegt Rumānijai vidēja termiņa finansiālo palīdzību līdz pat 2 miljardu euro apmērā. Nosacījums šīs palīdzības saņemšanai ir visaptverošas ekonomikas politikas īstenošana. Kaut arī pašreizējos tirgus apstākļos Rumānija neplāno pieprasīt maksājumu daļu izmaksu, sagaidāms, ka palīdzība piesardzības pasākumu veidā palīdzēs konsolidēt makroekonomisko, budžeta un finanšu stabilitāti un, īstenojot strukturālās reformas, palielinās ekonomikas izturētspēju un izaugsmes potenciālu. Kad Rumānija būs pabeigusi programmu, tā tiks pilnībā integrēta Eiropas pusgadā.

| (9) | Uz Rumāniju pašlaik attiecas Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa. Rumānija savā konverģences programmā ir pieprasījusi īslaicīgu novirzi (0,5 % no IKP apmērā) no nepieciešamajām korekcijām vidēja termiņa mērķa sasniegšanai, jo tiek plānotas strukturālas reformas. Tā kā programmā nebija paredzēta pietiekami sīki izstrādāta informācija par plānotajām strukturālajām reformām, Padome nevar novērtēt to ticamību. Rumānija ir arī pieprasījusi piemērot pensiju reformas klauzulu. Lai reforma būtu atbilstīga, ir nepieciešams Eurostat apstiprinājums. Pamatojoties uz Komisijas 2015. gada pavasara prognozi, plānotais strukturālais deficīts 3,4 % apmērā no IKP 2016. gadā nenodrošinātu pienācīgu drošības rezervi attiecībā uz Līgumā noteikto atsauces vērtību 3 % apmērā no IKP. Tāpēc Padome uzskata, ka Rumānija neatbilst prasībām, kas ļautu tai piemērot pieprasīto pagaidu atkāpi 2016. gadā. |
| --- | --- |

(9)

Uz Rumāniju pašlaik attiecas Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa. Rumānija savā konverģences programmā ir pieprasījusi īslaicīgu novirzi (0,5 % no IKP apmērā) no nepieciešamajām korekcijām vidēja termiņa mērķa sasniegšanai, jo tiek plānotas strukturālas reformas. Tā kā programmā nebija paredzēta pietiekami sīki izstrādāta informācija par plānotajām strukturālajām reformām, Padome nevar novērtēt to ticamību. Rumānija ir arī pieprasījusi piemērot pensiju reformas klauzulu. Lai reforma būtu atbilstīga, ir nepieciešams Eurostat apstiprinājums. Pamatojoties uz Komisijas 2015. gada pavasara prognozi, plānotais strukturālais deficīts 3,4 % apmērā no IKP 2016. gadā nenodrošinātu pienācīgu drošības rezervi attiecībā uz Līgumā noteikto atsauces vērtību 3 % apmērā no IKP. Tāpēc Padome uzskata, ka Rumānija neatbilst prasībām, kas ļautu tai piemērot pieprasīto pagaidu atkāpi 2016. gadā.

| (10) | Valdība 2015. gada konverģences programmā plāno saglabāt nominālo deficītu 1,5 % apmērā no IKP 2015. gadā un samazināt to līdz 0,8 % no IKP 2018. gadā. Valdība plāno sasniegt vidēja termiņa mērķi, proti, strukturālo deficītu 1,0 % apmērā no IKP, sākot no 2016. gada. Saskaņā ar konverģences programmu sagaidāms, ka valdības parāda attiecība pret IKP 2015. gadā sasniegs maksimumu, proti, 40,1 %, un pēc tam pakāpeniski samazināsies, un 2018. gadā tā sasniegs 37,1 %. Budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs ir optimistisks. Svarīgi deficītu palielinoši pasākumi, ko valdība ir apstiprinājusi 25. martā, bet Senāts – 27. aprīlī (6), un kas ir ņemti vērā Komisijas 2015. gada pavasara prognozē, konverģences programmā nav iekļauti, kaut arī tas ir paredzēts Rīcības kodeksā. Pasākumi, kas nepieciešami plānotā deficīta mērķa sasniegšanai 2016. gadā un turpmākajos gados, nav pietiekami konkrēti norādīti. Pamatojoties uz Komisijas 2015. gada pavasara prognozi, tiek prognozēts, ka 2015. gadā strukturālās bilances novirze no vidēja termiņa mērķa būs 0,3 % no IKP. Tas nedaudz pārsniedz novirzi 0,25 % no IKP apmērā, kas ir atļauta saskaņā ar maksājumu bilances programmu ar nosacījumu, ka ES finansēto projektu līdzfinansējums atbilst budžetā paredzētajam. Sagaidāms, ka 2016. gadā novirze būs ievērojama un sasniegs 2,4 % no IKP, līdz ar ko ir nepieciešams pielāgojums 0,3 % apmērā no IKP. Tādēļ 2015. un 2016. gadā būs nepieciešami turpmāki pasākumi. Pamatojoties uz savu konverģences programmas novērtējumu un ņemot vērā Komisijas 2015. gada pavasara prognozi, Padome uzskata, ka pastāv risks, ka Rumānija neievēros Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumus. |
| --- | --- |

(10)

Valdība 2015. gada konverģences programmā plāno saglabāt nominālo deficītu 1,5 % apmērā no IKP 2015. gadā un samazināt to līdz 0,8 % no IKP 2018. gadā. Valdība plāno sasniegt vidēja termiņa mērķi, proti, strukturālo deficītu 1,0 % apmērā no IKP, sākot no 2016. gada. Saskaņā ar konverģences programmu sagaidāms, ka valdības parāda attiecība pret IKP 2015. gadā sasniegs maksimumu, proti, 40,1 %, un pēc tam pakāpeniski samazināsies, un 2018. gadā tā sasniegs 37,1 %. Budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs ir optimistisks. Svarīgi deficītu palielinoši pasākumi, ko valdība ir apstiprinājusi 25. martā, bet Senāts – 27. aprīlī (6), un kas ir ņemti vērā Komisijas 2015. gada pavasara prognozē, konverģences programmā nav iekļauti, kaut arī tas ir paredzēts Rīcības kodeksā. Pasākumi, kas nepieciešami plānotā deficīta mērķa sasniegšanai 2016. gadā un turpmākajos gados, nav pietiekami konkrēti norādīti. Pamatojoties uz Komisijas 2015. gada pavasara prognozi, tiek prognozēts, ka 2015. gadā strukturālās bilances novirze no vidēja termiņa mērķa būs 0,3 % no IKP. Tas nedaudz pārsniedz novirzi 0,25 % no IKP apmērā, kas ir atļauta saskaņā ar maksājumu bilances programmu ar nosacījumu, ka ES finansēto projektu līdzfinansējums atbilst budžetā paredzētajam. Sagaidāms, ka 2016. gadā novirze būs ievērojama un sasniegs 2,4 % no IKP, līdz ar ko ir nepieciešams pielāgojums 0,3 % apmērā no IKP. Tādēļ 2015. un 2016. gadā būs nepieciešami turpmāki pasākumi. Pamatojoties uz savu konverģences programmas novērtējumu un ņemot vērā Komisijas 2015. gada pavasara prognozi, Padome uzskata, ka pastāv risks, ka Rumānija neievēros Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumus.

| (11) | Rumānijas fiskālā sistēma kopumā ir stabila, taču netiek efektīvi piemērota. Vidēja termiņa un ilgtermiņa demogrāfiskās tendences un darba tirgus attīstības zemais līmenis var apdraudēt pensiju sistēmas ilgtspēju ilgtermiņā. 2010. gadā sāktā pensiju reforma jau ir sniegusi zināmus uzlabojumus, taču likums, ar kuru, sākot no 2035. gada, tiks vienādots likumā noteiktais pensionēšanās vecums vīriešiem un sievietēm un kuru 2013. gada decembrī ierosināja valdība, vēl nav pieņēmusi parlamenta Pārstāvju palāta. |
| --- | --- |

(11)

Rumānijas fiskālā sistēma kopumā ir stabila, taču netiek efektīvi piemērota. Vidēja termiņa un ilgtermiņa demogrāfiskās tendences un darba tirgus attīstības zemais līmenis var apdraudēt pensiju sistēmas ilgtspēju ilgtermiņā. 2010. gadā sāktā pensiju reforma jau ir sniegusi zināmus uzlabojumus, taču likums, ar kuru, sākot no 2035. gada, tiks vienādots likumā noteiktais pensionēšanās vecums vīriešiem un sievietēm un kuru 2013. gada decembrī ierosināja valdība, vēl nav pieņēmusi parlamenta Pārstāvju palāta.

| (12) | Tas, ka nesen tika samazinātas darba devēju sociālā nodrošinājuma iemaksas, ir mazinājis nodokļu īpatsvaru darbaspēka izmaksās, taču tas nav noticis mērķtiecīgi. Nodokļu slogs cilvēkiem ar zemākiem ienākumiem joprojām ir liels (40 %) salīdzinājumā ar citām Eiropas valstīm. Krāpšana nodokļu jomā un nodokļu apiešana joprojām ir liela problēma un ietekmē nodokļu ieņēmumus. Ir veikti pirmie soļi saistībā ar notiekošo Rumānijas nodokļu administrēšanas reorganizāciju. 2014. gadā divos reģionos tika īstenots atbilstības pilotprojekts, kas ir vērsts pret nedeklarētu nodarbinātību, darba algām, kas netiek deklarētas pilnībā, un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, un 2015. gadā ir plānota projekta turpmāka izvēršana. 2014. gadā tika paaugstināts vides nodokļu līmenis, pietuvinot to ES vidējam līmenim. |
| --- | --- |

(12)

Tas, ka nesen tika samazinātas darba devēju sociālā nodrošinājuma iemaksas, ir mazinājis nodokļu īpatsvaru darbaspēka izmaksās, taču tas nav noticis mērķtiecīgi. Nodokļu slogs cilvēkiem ar zemākiem ienākumiem joprojām ir liels (40 %) salīdzinājumā ar citām Eiropas valstīm. Krāpšana nodokļu jomā un nodokļu apiešana joprojām ir liela problēma un ietekmē nodokļu ieņēmumus. Ir veikti pirmie soļi saistībā ar notiekošo Rumānijas nodokļu administrēšanas reorganizāciju. 2014. gadā divos reģionos tika īstenots atbilstības pilotprojekts, kas ir vērsts pret nedeklarētu nodarbinātību, darba algām, kas netiek deklarētas pilnībā, un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, un 2015. gadā ir plānota projekta turpmāka izvēršana. 2014. gadā tika paaugstināts vides nodokļu līmenis, pietuvinot to ES vidējam līmenim.

| (13) | Lai gan 2014. gadā ir panākti zināmi uzlabojumi, nodarbinātības un aktivitātes rādītāji joprojām ir īpaši zemi sieviešu, jauniešu, gados vecāku darba ņēmēju un romu vidū. Aktīva darba tirgus politika ir tikusi pārskatīta, taču kopumā līdzdalība aktīva darba tirgus pasākumos un finansējums tiem joprojām ir mazs, jo īpaši attiecībā uz profesionālo apmācību, shēmām, kas veicina iepriekšējas mācīšanās atzīšanu, mobilitātes stimuliem un ilgtermiņa bezdarbniekiem paredzētiem pasākumiem. Rumānija ir rīkojusies, lai risinātu jauniešu bezdarba problēmu, jo īpaši, izmantojot garantiju jauniešiem, taču īstenošana ir aizkavējusies. Nav gūti panākumi attiecībā uz pārredzamu pamatnostādņu ieviešanu, lai noteiktu minimālo algu. Lai varētu sniegt personalizētus pakalpojumus un gūtu saskanīgāku īstenošanu starp mērķgrupām, valsts nodarbinātības dienestam būtu vajadzīga lielāka kapacitāte, jo īpaši attiecībā uz personālu, un integrēta īstenošanas sistēma pasākumiem, ko līdzfinansē Eiropas strukturālie un investīciju fondi. |
| --- | --- |

(13)

Lai gan 2014. gadā ir panākti zināmi uzlabojumi, nodarbinātības un aktivitātes rādītāji joprojām ir īpaši zemi sieviešu, jauniešu, gados vecāku darba ņēmēju un romu vidū. Aktīva darba tirgus politika ir tikusi pārskatīta, taču kopumā līdzdalība aktīva darba tirgus pasākumos un finansējums tiem joprojām ir mazs, jo īpaši attiecībā uz profesionālo apmācību, shēmām, kas veicina iepriekšējas mācīšanās atzīšanu, mobilitātes stimuliem un ilgtermiņa bezdarbniekiem paredzētiem pasākumiem. Rumānija ir rīkojusies, lai risinātu jauniešu bezdarba problēmu, jo īpaši, izmantojot garantiju jauniešiem, taču īstenošana ir aizkavējusies. Nav gūti panākumi attiecībā uz pārredzamu pamatnostādņu ieviešanu, lai noteiktu minimālo algu. Lai varētu sniegt personalizētus pakalpojumus un gūtu saskanīgāku īstenošanu starp mērķgrupām, valsts nodarbinātības dienestam būtu vajadzīga lielāka kapacitāte, jo īpaši attiecībā uz personālu, un integrēta īstenošanas sistēma pasākumiem, ko līdzfinansē Eiropas strukturālie un investīciju fondi.

| (14) | Rumānija saskaras ar vairākām problēmām izglītības jomā – priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas rādītājs joprojām ir krietni virs ES vidējā, pirmsskolas izglītības un aprūpes pakalpojumu pieejamība un piekļuve tiem ir ierobežota, jo īpaši lauku apvidos un romu kopienai, līdzdalība mūžizglītībā joprojām ir krietni zem ES vidējā rādītāja, augstākās izglītības kvalitāte un saistība ar darba tirgu ir nepietiekama, un terciārās izglītības iegūšanas līmenis joprojām ir otrais zemākais Savienībā. Rumānija ir sākusi risināt šīs problēmas, gūstot atšķirīgus panākumus dažādās jomās, un galarezultāti pašlaik ir maz jūtami. 2015. gada jūnijā Rumānija pieņēma divas valsts stratēģijas: mūžizglītības valsts stratēģiju un valsts stratēģiju priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas samazināšanai. Patlaban ir svarīgi, lai Rumānija veiktu pasākumus to ātrai īstenošanai. Laikposmam no 2014. līdz 2019. gadam ir izstrādāta valsts programma pirmsskolas izglītības un aprūpes jomā, ko sāks īstenot jaunajā 2015./2016. mācību gadā. Ir sagatavots terciārās izglītības stratēģijas projekts, kuras mērķis ir uzlabot augstākās izglītības atbilstību, ciešāk sasaistot to ar darba tirgus vajadzībām, un uzlabot augstākās izglītības pieejamību nelabvēlīgā situācijā esošām grupām. Ir veikti pasākumi profesionālās izglītības un apmācības, kā arī māceklības programmu uzlabošanai. |
| --- | --- |

(14)

Rumānija saskaras ar vairākām problēmām izglītības jomā – priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas rādītājs joprojām ir krietni virs ES vidējā, pirmsskolas izglītības un aprūpes pakalpojumu pieejamība un piekļuve tiem ir ierobežota, jo īpaši lauku apvidos un romu kopienai, līdzdalība mūžizglītībā joprojām ir krietni zem ES vidējā rādītāja, augstākās izglītības kvalitāte un saistība ar darba tirgu ir nepietiekama, un terciārās izglītības iegūšanas līmenis joprojām ir otrais zemākais Savienībā. Rumānija ir sākusi risināt šīs problēmas, gūstot atšķirīgus panākumus dažādās jomās, un galarezultāti pašlaik ir maz jūtami. 2015. gada jūnijā Rumānija pieņēma divas valsts stratēģijas: mūžizglītības valsts stratēģiju un valsts stratēģiju priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas samazināšanai. Patlaban ir svarīgi, lai Rumānija veiktu pasākumus to ātrai īstenošanai. Laikposmam no 2014. līdz 2019. gadam ir izstrādāta valsts programma pirmsskolas izglītības un aprūpes jomā, ko sāks īstenot jaunajā 2015./2016. mācību gadā. Ir sagatavots terciārās izglītības stratēģijas projekts, kuras mērķis ir uzlabot augstākās izglītības atbilstību, ciešāk sasaistot to ar darba tirgus vajadzībām, un uzlabot augstākās izglītības pieejamību nelabvēlīgā situācijā esošām grupām. Ir veikti pasākumi profesionālās izglītības un apmācības, kā arī māceklības programmu uzlabošanai.

| (15) | Rumānijas veselības aprūpes sistēmu raksturo vāji ārstniecības rezultāti, apgrūtināta pieejamība finansiālā un ģeogrāfiskā ziņā, mazs finansējums un neefektīva resursu izmantošana. Pastāv liela paļaušanās uz stacionārajiem pakalpojumiem, un sistēmā problēmas rada plašais un neefektīvais slimnīcu tīkls, vāji un sadrumstaloti norīkojumu tīkli un zemais to izdevumu īpatsvars, kas paredzēti primārajai veselības aprūpei. Turklāt plaši izplatītie neoficiālie maksājumi valsts veselības aprūpes sistēmā vēl vairāk samazina sistēmas pieejamību, efektivitāti un kvalitāti. Ir ieviesti dažādi pasākumi un veselības aprūpes reformas, kas ir mazinājuši finansējuma deficītu un uzlabojuši pakalpojumu līmeni un efektivitāti. 2014. gada decembrī tika apstiprināta un tiks īstenota Valsts veselības stratēģija 2014.–2020. gadam, kurā noteikts veselības nozares reformu stratēģiskais pamats. Veselības ministrija un Valsts veselības apdrošināšanas fonds apsver dažādus pasākumus veselības aprūpes finansēšanas sistēmas uzlabošanai. |
| --- | --- |

(15)

Rumānijas veselības aprūpes sistēmu raksturo vāji ārstniecības rezultāti, apgrūtināta pieejamība finansiālā un ģeogrāfiskā ziņā, mazs finansējums un neefektīva resursu izmantošana. Pastāv liela paļaušanās uz stacionārajiem pakalpojumiem, un sistēmā problēmas rada plašais un neefektīvais slimnīcu tīkls, vāji un sadrumstaloti norīkojumu tīkli un zemais to izdevumu īpatsvars, kas paredzēti primārajai veselības aprūpei. Turklāt plaši izplatītie neoficiālie maksājumi valsts veselības aprūpes sistēmā vēl vairāk samazina sistēmas pieejamību, efektivitāti un kvalitāti. Ir ieviesti dažādi pasākumi un veselības aprūpes reformas, kas ir mazinājuši finansējuma deficītu un uzlabojuši pakalpojumu līmeni un efektivitāti. 2014. gada decembrī tika apstiprināta un tiks īstenota Valsts veselības stratēģija 2014.–2020. gadam, kurā noteikts veselības nozares reformu stratēģiskais pamats. Veselības ministrija un Valsts veselības apdrošināšanas fonds apsver dažādus pasākumus veselības aprūpes finansēšanas sistēmas uzlabošanai.

| (16) | Nabadzības un sociālās atstumtības mazināšana joprojām ir liela problēma Rumānijā. Lai gan nabadzības vai sociālās atstumtības riskam pakļauto iedzīvotāju īpatsvars samazinās, tas joprojām ir liels (40 % 2013. gadā) un krietni pārsniedz ES vidējo rādītāju. Sociālu pārvedumu efektivitāte (izņemot pensijas) nabadzības mazināšanas ziņā, šķiet, ir ierobežota un īpaši zema attiecībā uz bērniem. Sociālie pārvedumi nav pienācīgi sasaistīti ar aktivizēšanas pasākumiem. 2011. gada sociālās palīdzības reformas īstenošana joprojām kavējas. 2015. gada 27. maijā tika apstiprināta sociālās iekļaušanas un nabadzības apkarošanas stratēģija un ar to saistītais rīcības plāns. Ir gūti tikai nelieli panākumi attiecībā uz garantēto pamatienākumu ieviešanu, kas vienkāršotu sociālās palīdzības sniegšanu, apvienojot trīs esošos sociālos pārvedumus, un arī stiprinātu saikni ar aktivizēšanas pasākumiem. 2013. gadā valdība pieņēma Sociālās ekonomikas likumu, kas ir paredzēts, lai regulētu sociālās ekonomikas jomu un uzlabotu neaizsargātu iedzīvotāju līdzdalību darba tirgū, taču tas joprojām tiek apspriests parlamentā. Tika veikti daži efektīvi pasākumi romu tautības iedzīvotāju integrēšanai. Taču pārskatītā stratēģija romu integrēšanai novēloti tika pieņemta 2015. gada janvārī, bet tās īstenošana kavējas joprojām. |
| --- | --- |

(16)

Nabadzības un sociālās atstumtības mazināšana joprojām ir liela problēma Rumānijā. Lai gan nabadzības vai sociālās atstumtības riskam pakļauto iedzīvotāju īpatsvars samazinās, tas joprojām ir liels (40 % 2013. gadā) un krietni pārsniedz ES vidējo rādītāju. Sociālu pārvedumu efektivitāte (izņemot pensijas) nabadzības mazināšanas ziņā, šķiet, ir ierobežota un īpaši zema attiecībā uz bērniem. Sociālie pārvedumi nav pienācīgi sasaistīti ar aktivizēšanas pasākumiem. 2011. gada sociālās palīdzības reformas īstenošana joprojām kavējas. 2015. gada 27. maijā tika apstiprināta sociālās iekļaušanas un nabadzības apkarošanas stratēģija un ar to saistītais rīcības plāns. Ir gūti tikai nelieli panākumi attiecībā uz garantēto pamatienākumu ieviešanu, kas vienkāršotu sociālās palīdzības sniegšanu, apvienojot trīs esošos sociālos pārvedumus, un arī stiprinātu saikni ar aktivizēšanas pasākumiem. 2013. gadā valdība pieņēma Sociālās ekonomikas likumu, kas ir paredzēts, lai regulētu sociālās ekonomikas jomu un uzlabotu neaizsargātu iedzīvotāju līdzdalību darba tirgū, taču tas joprojām tiek apspriests parlamentā. Tika veikti daži efektīvi pasākumi romu tautības iedzīvotāju integrēšanai. Taču pārskatītā stratēģija romu integrēšanai novēloti tika pieņemta 2015. gada janvārī, bet tās īstenošana kavējas joprojām.

| (17) | Rumānijas administratīvās spējas ir vājas un sadrumstalotas, un tās raksturo neskaidrs atbildības sadalījums, kā rezultātā tiek mazināta ekonomikas konkurētspēja. Ir konstatēti strukturālo nepilnību pamatcēloņi, un 2014. gada oktobrī tika pieņemta stratēģija problēmu risināšanai valsts pārvaldē un politikas prioritāšu noteikšanā un koordinēšanā, kā arī rīcības plāns šīs stratēģijas īstenošanai 2014.–2020. gadā. Taču īstenošana ir ievērojami aizkavējusies. Publiskā iepirkuma procedūru pārkāpumu rezultātā ir būtiski aizkavējusies ES fondu programmu īstenošana. Tie negatīvi ietekmē darījumdarbības vidi un traucē investēt infrastruktūrā, kas ir tik ļoti nepieciešams. |
| --- | --- |

(17)

Rumānijas administratīvās spējas ir vājas un sadrumstalotas, un tās raksturo neskaidrs atbildības sadalījums, kā rezultātā tiek mazināta ekonomikas konkurētspēja. Ir konstatēti strukturālo nepilnību pamatcēloņi, un 2014. gada oktobrī tika pieņemta stratēģija problēmu risināšanai valsts pārvaldē un politikas prioritāšu noteikšanā un koordinēšanā, kā arī rīcības plāns šīs stratēģijas īstenošanai 2014.–2020. gadā. Taču īstenošana ir ievērojami aizkavējusies. Publiskā iepirkuma procedūru pārkāpumu rezultātā ir būtiski aizkavējusies ES fondu programmu īstenošana. Tie negatīvi ietekmē darījumdarbības vidi un traucē investēt infrastruktūrā, kas ir tik ļoti nepieciešams.

| (18) | Ir gūti zināmi panākumi tiesu iestāžu sistēmas neatkarības, kvalitātes un efektivitātes uzlabošanā, korupcijas apkarošanā visos līmeņos un tiesu nolēmumu efektīvas izpildes nodrošināšanā. Tomēr tiesu nolēmumu izpilde daudzos gadījumos ir vāja, un mazāki panākumi ir gūti attiecībā uz administratīvās korupcijas novēršanu un apkarošanu. Uz šīm svarīgajām politikas jomām attieksies sadarbības un pārbaudes mehānisms. |
| --- | --- |

(18)

Ir gūti zināmi panākumi tiesu iestāžu sistēmas neatkarības, kvalitātes un efektivitātes uzlabošanā, korupcijas apkarošanā visos līmeņos un tiesu nolēmumu efektīvas izpildes nodrošināšanā. Tomēr tiesu nolēmumu izpilde daudzos gadījumos ir vāja, un mazāki panākumi ir gūti attiecībā uz administratīvās korupcijas novēršanu un apkarošanu. Uz šīm svarīgajām politikas jomām attieksies sadarbības un pārbaudes mehānisms.

| (19) | Valsts īpašumā esošajos uzņēmumos ir zems ražīgums, tie veicina ekonomikas nelikviditāti, uzliek slogu vispārējās valdības budžetam (iespējamu saistību veidā), un tiem ir parādi, kas veido 50 % no kopējā visu uzņēmumu parāda. Korporatīvā pārvaldība ir izšķirošais faktors, kas nosaka valsts īpašumā esošu uzņēmumu darbības rezultātus. To pašreizējā pārvaldības struktūra nenovērš politisku iejaukšanos uzņēmumu ikdienas vadībā un negarantē iestāžu īpašumtiesību nošķiršanu no politikas veidošanas funkcijām. Līdz Valdības ārkārtas rīkojuma Nr. 109/2011 pieņemšanai netika sistemātiski ieviesti konkrēti noteikumi valsts īpašumā esošiem uzņēmumiem. Uz dažādām jomām noteikumi aizvien neattiecas, un praksē šie noteikumi ne vienmēr tiek ievēroti. Nav gūti panākumi attiecībā uz valsts īpašumā esošu uzņēmumu, kas darbojas enerģētikas un pārvadājumu nozarē, korporatīvās pārvaldības reformu. |
| --- | --- |

(19)

Valsts īpašumā esošajos uzņēmumos ir zems ražīgums, tie veicina ekonomikas nelikviditāti, uzliek slogu vispārējās valdības budžetam (iespējamu saistību veidā), un tiem ir parādi, kas veido 50 % no kopējā visu uzņēmumu parāda. Korporatīvā pārvaldība ir izšķirošais faktors, kas nosaka valsts īpašumā esošu uzņēmumu darbības rezultātus. To pašreizējā pārvaldības struktūra nenovērš politisku iejaukšanos uzņēmumu ikdienas vadībā un negarantē iestāžu īpašumtiesību nošķiršanu no politikas veidošanas funkcijām. Līdz Valdības ārkārtas rīkojuma Nr. 109/2011 pieņemšanai netika sistemātiski ieviesti konkrēti noteikumi valsts īpašumā esošiem uzņēmumiem. Uz dažādām jomām noteikumi aizvien neattiecas, un praksē šie noteikumi ne vienmēr tiek ievēroti. Nav gūti panākumi attiecībā uz valsts īpašumā esošu uzņēmumu, kas darbojas enerģētikas un pārvadājumu nozarē, korporatīvās pārvaldības reformu.

| (20) | Eiropas pusgada kontekstā Komisija ir veikusi Rumānijas ekonomikas politikas visaptverošu analīzi un publicējusi to 2015. gada ziņojumā par valsti. Tā ir arī izvērtējusi konverģences programmu un valsts reformu programmu, kā arī pasākumus, kas veikti saistībā ar iepriekšējos gados Rumānijai adresētiem ieteikumiem. Vērtējumā Komisija ņēma vērā ne tikai programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Rumānijā, bet arī atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jānostiprina Savienības vispārējā ekonomikas pārvaldība, turpmākajos valsts lēmumos nodrošinot ES līmeņa ieguldījumu. Komisijas ieteikumi saskaņā ar Eiropas pusgadu ir atspoguļoti 1.–4. ieteikumā. |
| --- | --- |

(20)

Eiropas pusgada kontekstā Komisija ir veikusi Rumānijas ekonomikas politikas visaptverošu analīzi un publicējusi to 2015. gada ziņojumā par valsti. Tā ir arī izvērtējusi konverģences programmu un valsts reformu programmu, kā arī pasākumus, kas veikti saistībā ar iepriekšējos gados Rumānijai adresētiem ieteikumiem. Vērtējumā Komisija ņēma vērā ne tikai programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Rumānijā, bet arī atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jānostiprina Savienības vispārējā ekonomikas pārvaldība, turpmākajos valsts lēmumos nodrošinot ES līmeņa ieguldījumu. Komisijas ieteikumi saskaņā ar Eiropas pusgadu ir atspoguļoti 1.–4. ieteikumā.

| (21) | Ņemot vērā šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi Rumānijas konverģences programmu, un tās atzinums (7) ir atspoguļots jo īpaši 1. ieteikumā. |
| --- | --- |

(21)

Ņemot vērā šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi Rumānijas konverģences programmu, un tās atzinums (7) ir atspoguļots jo īpaši 1. ieteikumā.

| (22) | Ņemot vērā Komisijas padziļināto pārskatu un šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi valsts reformu programmu un konverģences programmu. Tās ieteikumi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu ir atspoguļoti 1.–4. ieteikumā, |
| --- | --- |

(22)

Ņemot vērā Komisijas padziļināto pārskatu un šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi valsts reformu programmu un konverģences programmu. Tās ieteikumi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu ir atspoguļoti 1.–4. ieteikumā,

AR ŠO IESAKA Rumānijai 2015. un 2016. gadā rīkoties šādi.

| 1. | Veikt visus pasākumus, kas nepieciešami, lai pabeigtu finansiālās palīdzības programmu. |
| --- | --- |

1.

Veikt visus pasākumus, kas nepieciešami, lai pabeigtu finansiālās palīdzības programmu.

| 2. | Ierobežot novirzi no vidējā termiņa budžeta mērķa 2015. gadā līdz, maksimums, 0,25 % no IKP, kā norādīts maksājumu bilances programmā 2013.–2015. gadam, un sasniegt vidējā termiņa budžeta mērķi 2016. gadā. Īstenot visaptverošu nodokļu saistību izpildes stratēģiju, stiprināt pārbaudes kontroles sistēmas, lai risinātu nedeklarēta darba problēmu, un virzīt uz priekšu pensionēšanās vecuma vīriešiem un sievietēm vienādošanu. |
| --- | --- |

2.

Ierobežot novirzi no vidējā termiņa budžeta mērķa 2015. gadā līdz, maksimums, 0,25 % no IKP, kā norādīts maksājumu bilances programmā 2013.–2015. gadam, un sasniegt vidējā termiņa budžeta mērķi 2016. gadā. Īstenot visaptverošu nodokļu saistību izpildes stratēģiju, stiprināt pārbaudes kontroles sistēmas, lai risinātu nedeklarēta darba problēmu, un virzīt uz priekšu pensionēšanās vecuma vīriešiem un sievietēm vienādošanu.

| 3. | Stiprināt darba tirgus pasākumu nodrošināšanu, jo īpaši jauniešiem, kas nav reģistrēti Valsts nodarbinātības aģentūrā, un ilgtermiņa bezdarbniekiem. Nodrošināt, ka Valsts nodarbinātības aģentūrā ir pietiekams darbinieku skaits. Apspriežoties ar sociālajiem partneriem un saskaņā ar valsts praksi ieviest skaidras pamatnostādnes pārredzamai minimālās algas noteikšanai. Ieviest garantētos pamatienākumus. Palielināt pirmsskolas izglītības un aprūpes nodrošināšanu un kvalitāti, jo īpaši attiecībā uz romiem. Veikt pasākumus, lai īstenotu valsts stratēģiju priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas samazināšanai. Īstenot Valsts veselības stratēģiju 2014.–2020. gadam, lai risinātu sliktās pieejamības, mazā finansējuma un neefektīvas resursu izmantošanas problēmu. |
| --- | --- |

3.

Stiprināt darba tirgus pasākumu nodrošināšanu, jo īpaši jauniešiem, kas nav reģistrēti Valsts nodarbinātības aģentūrā, un ilgtermiņa bezdarbniekiem. Nodrošināt, ka Valsts nodarbinātības aģentūrā ir pietiekams darbinieku skaits. Apspriežoties ar sociālajiem partneriem un saskaņā ar valsts praksi ieviest skaidras pamatnostādnes pārredzamai minimālās algas noteikšanai. Ieviest garantētos pamatienākumus. Palielināt pirmsskolas izglītības un aprūpes nodrošināšanu un kvalitāti, jo īpaši attiecībā uz romiem. Veikt pasākumus, lai īstenotu valsts stratēģiju priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas samazināšanai. Īstenot Valsts veselības stratēģiju 2014.–2020. gadam, lai risinātu sliktās pieejamības, mazā finansējuma un neefektīvas resursu izmantošanas problēmu.

| 4. | Pieņemt likumu par valsts īpašumā esošu uzņēmumu korporatīvās pārvaldības reformēšanu. |
| --- | --- |

4.

Pieņemt likumu par valsts īpašumā esošu uzņēmumu korporatīvās pārvaldības reformēšanu.

Briselē, 2015. gada 14. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

P. GRAMEGNA

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.

2

(3)  Paliek spēkā ar Padomes Lēmumu 2014/322/ES (2014. gada 6. maijs) par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm 2014. gadam (OV L 165, 4.6.2014., 49. lpp.).

3

(4)  Padomes Ieteikums (2014. gada 8. jūlijs) par Rumānijas 2014. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Rumānijas 2014. gada konverģences programmu (OV C 247, 29.7.2014., 109. lpp.).

4

(5)  Padomes Lēmums 2013/531/ES (2013. gada 22. oktobris) par Savienības vidēja termiņa finansiālās palīdzības sniegšanu Rumānijai piesardzības pasākumu veidā (OV L 286, 29.10.2013., 1. lpp.).

5

(6)  Nodokļu samazinājumi, kas ietverti jaunajā fiskālā kodeksa projektā.

6

(7)  Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 9. panta 2. punktu.

7

---

| 18.8.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 272/6 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 272/6

---

PADOMES IETEIKUMS

(2015. gada 14. jūlijs)

par Slovēnijas 2015. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Slovēnijas 2015. gada stabilitātes programmu

(2015/C 272/02)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (2), un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,

ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam sākt jaunu izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju “Eiropa 2020”, kam pamatā ir ciešāka ekonomikas politikas koordinācija. Šī stratēģija ir vērsta uz galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju. |
| --- | --- |

(1)

Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam sākt jaunu izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju “Eiropa 2020”, kam pamatā ir ciešāka ekonomikas politikas koordinācija. Šī stratēģija ir vērsta uz galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju.

| (2) | Padome 2015. gada 14. jūlijā, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumiem, pieņēma Ieteikumu par dalībvalstu un Savienības ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm, un 2010. gada 21. oktobrī tā pieņēma Lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (3). Kopā tie veido “integrētās pamatnostādnes”, ko dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā savā ekonomikas un nodarbinātības politikā. |
| --- | --- |

(2)

Padome 2015. gada 14. jūlijā, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumiem, pieņēma Ieteikumu par dalībvalstu un Savienības ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm, un 2010. gada 21. oktobrī tā pieņēma Lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (3). Kopā tie veido “integrētās pamatnostādnes”, ko dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā savā ekonomikas un nodarbinātības politikā.

| (3) | Padome 2014. gada 8. jūlijā pieņēma Ieteikumu (4) par Slovēnijas 2014. gada valsts reformu programmu un sniedza atzinumu par Slovēnijas atjaunināto stabilitātes programmu 2014. gadam. Komisija 2014. gada 28. novembrī saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 473/2013 (5) sniedza savu atzinumu par Slovēnijas budžeta plāna projektu 2015. gadam. |
| --- | --- |

(3)

Padome 2014. gada 8. jūlijā pieņēma Ieteikumu (4) par Slovēnijas 2014. gada valsts reformu programmu un sniedza atzinumu par Slovēnijas atjaunināto stabilitātes programmu 2014. gadam. Komisija 2014. gada 28. novembrī saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 473/2013 (5) sniedza savu atzinumu par Slovēnijas budžeta plāna projektu 2015. gadam.

| (4) | Komisija 2014. gada 28. novembrī pieņēma gada izaugsmes pētījumu, iezīmējot 2015. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada sākumu. Tajā pašā dienā Komisija, pamatojoties uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011, pieņēma brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Slovēnija bija noteikta kā viena no dalībvalstīm, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats. |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2014. gada 28. novembrī pieņēma gada izaugsmes pētījumu, iezīmējot 2015. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada sākumu. Tajā pašā dienā Komisija, pamatojoties uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011, pieņēma brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Slovēnija bija noteikta kā viena no dalībvalstīm, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats.

| (5) | Eiropadome 2014. gada 18. decembrī apstiprināja prioritātes, lai veicinātu investīcijas, pastiprinātu strukturālās reformas un īstenotu atbildīgu, izaugsmi veicinošu fiskālo konsolidāciju. |
| --- | --- |

(5)

Eiropadome 2014. gada 18. decembrī apstiprināja prioritātes, lai veicinātu investīcijas, pastiprinātu strukturālās reformas un īstenotu atbildīgu, izaugsmi veicinošu fiskālo konsolidāciju.

| (6) | Komisija 2015. gada 26. februārī publicēja savu 2015. gada ziņojumu par Slovēniju. Ziņojumā par valsti bija izvērtēta virzība, kāda panākta, īstenojot konkrētajai valstij sniegtos ieteikumus, kuri tika pieņemti 2014. gada 8. jūlijā. Ziņojumā par Slovēniju iekļauti arī padziļinātā pārskata rezultāti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu. Komisijas izvērtējumā secināts, ka Slovēnija saskaras ar makroekonomisko nelīdzsvarotību, kuras novēršanai nepieciešama izlēmīga politiska rīcība un īpaša uzraudzība. Patlaban notiek līdzsvarošana; izlēmīga politiskā rīcība un eksporta rādītāju un izaugsmes apstākļu uzlabošanās ir samazinājuši riskus salīdzinājumā ar pagājušo gadu, jo īpaši tos, kas saistīti ar ārējo ilgtspējību. Tomēr vāja korporatīvā pārvaldība, augsts valsts sektora īpašumtiesību īpatsvars, augsts uzņēmumu aizņemto līdzekļu īpatsvars un pieaugošs valsts parāds rada riskus finanšu stabilitātei un izaugsmei, un tam jāvelta īpaša uzmanība. Līdz ar to nelīdzsvarotība vairs nav uzskatāma par pārmērīgu, bet tai joprojām ir jāpievērš īpaša uzmanība. |
| --- | --- |

(6)

Komisija 2015. gada 26. februārī publicēja savu 2015. gada ziņojumu par Slovēniju. Ziņojumā par valsti bija izvērtēta virzība, kāda panākta, īstenojot konkrētajai valstij sniegtos ieteikumus, kuri tika pieņemti 2014. gada 8. jūlijā. Ziņojumā par Slovēniju iekļauti arī padziļinātā pārskata rezultāti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu. Komisijas izvērtējumā secināts, ka Slovēnija saskaras ar makroekonomisko nelīdzsvarotību, kuras novēršanai nepieciešama izlēmīga politiska rīcība un īpaša uzraudzība. Patlaban notiek līdzsvarošana; izlēmīga politiskā rīcība un eksporta rādītāju un izaugsmes apstākļu uzlabošanās ir samazinājuši riskus salīdzinājumā ar pagājušo gadu, jo īpaši tos, kas saistīti ar ārējo ilgtspējību. Tomēr vāja korporatīvā pārvaldība, augsts valsts sektora īpašumtiesību īpatsvars, augsts uzņēmumu aizņemto līdzekļu īpatsvars un pieaugošs valsts parāds rada riskus finanšu stabilitātei un izaugsmei, un tam jāvelta īpaša uzmanība. Līdz ar to nelīdzsvarotība vairs nav uzskatāma par pārmērīgu, bet tai joprojām ir jāpievērš īpaša uzmanība.

| (7) | Slovēnija 2015. gada 30. aprīlī iesniedza savu 2015. gada valsts reformu programmu un 2015. gada stabilitātes programmu. Abas programmas izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību. |
| --- | --- |

(7)

Slovēnija 2015. gada 30. aprīlī iesniedza savu 2015. gada valsts reformu programmu un 2015. gada stabilitātes programmu. Abas programmas izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību.

| (8) | Slovēnijai patlaban piemēro Stabilitātes un izaugsmes pakta korektīvo daļu. Savā 2015. gada stabilitātes programmā valdība plāno novērst pārmērīgo deficītu Padomes noteiktajā termiņā, t. i., līdz 2015. gadam, un sasniegt vidēja termiņa mērķi – līdzsvarotu budžeta stāvokli strukturālā izteiksmē – līdz 2020. gadam, t. i., vienu gadu pēc programmas darbības laika beigām. Valdība plāno pakāpeniski samazināt nominālo deficītu līdz 2,9 % no IKP 2015. gadā un līdz 0,9 % no IKP 2019. gadā. Saskaņā ar stabilitātes programmu sagaidāms, ka valsts sektora parāda attiecība pret IKP 2015. gadā sasniegs savu augstāko rādītāju, 81,6 %, un pēc tam sāks samazināties. Makroekonomikas scenārijs, uz kuru pamatojas šīs budžeta prognozes, ir ticams. Pamatojoties uz Komisijas 2015. gada pavasara prognozi, ir sagaidāma laikus īstenota un noturīga pārmērīgā deficīta novēršana līdz 2015. gadam. Vienlaikus fiskālie stimuli nesasniedz tādu apmēru, kādu ieteikusi Padome, balstoties uz strukturālo bilanci un veiktajiem diskrecionārajiem pasākumiem. Pieņemot, ka pārmērīgais deficīts tiks laikus novērsts, kā plānots, Slovēnijai no 2016. gada tiks piemērota pakta preventīvā daļa. Pasākumi plānoto deficīta mērķu atbalstam no 2016. gada nav izklāstīti pietiekami sīki. Tāpēc, ņemot vērā Komisijas 2015. gada pavasara prognozi, šķiet, ka pastāv būtiskas novirzes risks no prasītajām uz vidēja termiņa mērķi vērstām korekcijām 2016. gadā un būs nepieciešami turpmāki pasākumi. Pamatojoties uz stabilitātes programmas izvērtējumu un ņemot vērā Komisijas 2015. gada pavasara prognozi, Padome uzskata, ka pastāv risks, ka Slovēnija nespēs izpildīt Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumus. Attiecībā uz fiskālajiem noteikumiem parlaments 2013. gadā atbalstīja konstitucionālu pamatojumu noteikumam par vispārējās valdības budžeta strukturālu sabalansētību/pārpalikumu. Tomēr vēl ir jāpieņem nepieciešamie īstenošanas tiesību akti. Sagaidāms, ka Publisko finanšu likuma pārskatīšanas rezultātā tiks radīts vajadzīgais tiesiskais pamats saistībā ar Fiskālo noteikumu likuma pamatā esošajiem procesuālajiem jautājumiem. |
| --- | --- |

(8)

Slovēnijai patlaban piemēro Stabilitātes un izaugsmes pakta korektīvo daļu. Savā 2015. gada stabilitātes programmā valdība plāno novērst pārmērīgo deficītu Padomes noteiktajā termiņā, t. i., līdz 2015. gadam, un sasniegt vidēja termiņa mērķi – līdzsvarotu budžeta stāvokli strukturālā izteiksmē – līdz 2020. gadam, t. i., vienu gadu pēc programmas darbības laika beigām. Valdība plāno pakāpeniski samazināt nominālo deficītu līdz 2,9 % no IKP 2015. gadā un līdz 0,9 % no IKP 2019. gadā. Saskaņā ar stabilitātes programmu sagaidāms, ka valsts sektora parāda attiecība pret IKP 2015. gadā sasniegs savu augstāko rādītāju, 81,6 %, un pēc tam sāks samazināties. Makroekonomikas scenārijs, uz kuru pamatojas šīs budžeta prognozes, ir ticams. Pamatojoties uz Komisijas 2015. gada pavasara prognozi, ir sagaidāma laikus īstenota un noturīga pārmērīgā deficīta novēršana līdz 2015. gadam. Vienlaikus fiskālie stimuli nesasniedz tādu apmēru, kādu ieteikusi Padome, balstoties uz strukturālo bilanci un veiktajiem diskrecionārajiem pasākumiem. Pieņemot, ka pārmērīgais deficīts tiks laikus novērsts, kā plānots, Slovēnijai no 2016. gada tiks piemērota pakta preventīvā daļa. Pasākumi plānoto deficīta mērķu atbalstam no 2016. gada nav izklāstīti pietiekami sīki. Tāpēc, ņemot vērā Komisijas 2015. gada pavasara prognozi, šķiet, ka pastāv būtiskas novirzes risks no prasītajām uz vidēja termiņa mērķi vērstām korekcijām 2016. gadā un būs nepieciešami turpmāki pasākumi. Pamatojoties uz stabilitātes programmas izvērtējumu un ņemot vērā Komisijas 2015. gada pavasara prognozi, Padome uzskata, ka pastāv risks, ka Slovēnija nespēs izpildīt Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumus. Attiecībā uz fiskālajiem noteikumiem parlaments 2013. gadā atbalstīja konstitucionālu pamatojumu noteikumam par vispārējās valdības budžeta strukturālu sabalansētību/pārpalikumu. Tomēr vēl ir jāpieņem nepieciešamie īstenošanas tiesību akti. Sagaidāms, ka Publisko finanšu likuma pārskatīšanas rezultātā tiks radīts vajadzīgais tiesiskais pamats saistībā ar Fiskālo noteikumu likuma pamatā esošajiem procesuālajiem jautājumiem.

| (9) | Slovēnija ir veikusi pasākumus, lai mazinātu spiedienu, kas ietekmē pensiju sistēmas ilgtspējību vidējā termiņā; tomēr, lai nodrošinātu sistēmas ilgtspējību pēc 2020. gada, vēl ir jāpielāgo galvenie parametri. 2013. gada pensiju reformai ir bijusi pozitīva ietekme, un sagaidāms, ka līdz 2015. gada beigām tiks pieņemts tiesību akts, ar ko izveido demogrāfisko fondu. Tomēr, lai nodrošinātu pensiju ilgtspējību ilgtermiņā, būs nepieciešama turpmāka reforma. Nekāda virzība nav panākta attiecībā uz ilgtermiņa aprūpes sistēmas reformu. 2013. gada beigās valdība pieņēma ilgtermiņa aprūpes sistēmas reformu plānu, bet reformu īstenojošu tiesību aktu pieņemšana tika atlikta līdz 2015. gada beigām, lai vispirms varētu tikt pieņemti lēmumi par veselības apdrošināšanas reformu, tostarp par jautājumu attiecībā uz vispārējās veselības aprūpes un ilgtermiņa aprūpes finansējuma avotiem. Ar novecošanu saistītos ilgtermiņa aprūpes izdevumus iespējams ierobežot, mērķtiecīgi novirzot pabalstus tiem, kam tie visvairāk vajadzīgi, un pārejot no stacionāras aprūpes uz mājas aprūpi. |
| --- | --- |

(9)

Slovēnija ir veikusi pasākumus, lai mazinātu spiedienu, kas ietekmē pensiju sistēmas ilgtspējību vidējā termiņā; tomēr, lai nodrošinātu sistēmas ilgtspējību pēc 2020. gada, vēl ir jāpielāgo galvenie parametri. 2013. gada pensiju reformai ir bijusi pozitīva ietekme, un sagaidāms, ka līdz 2015. gada beigām tiks pieņemts tiesību akts, ar ko izveido demogrāfisko fondu. Tomēr, lai nodrošinātu pensiju ilgtspējību ilgtermiņā, būs nepieciešama turpmāka reforma. Nekāda virzība nav panākta attiecībā uz ilgtermiņa aprūpes sistēmas reformu. 2013. gada beigās valdība pieņēma ilgtermiņa aprūpes sistēmas reformu plānu, bet reformu īstenojošu tiesību aktu pieņemšana tika atlikta līdz 2015. gada beigām, lai vispirms varētu tikt pieņemti lēmumi par veselības apdrošināšanas reformu, tostarp par jautājumu attiecībā uz vispārējās veselības aprūpes un ilgtermiņa aprūpes finansējuma avotiem. Ar novecošanu saistītos ilgtermiņa aprūpes izdevumus iespējams ierobežot, mērķtiecīgi novirzot pabalstus tiem, kam tie visvairāk vajadzīgi, un pārejot no stacionāras aprūpes uz mājas aprūpi.

| (10) | 2015. gada janvārī tika noslēgts sociālais nolīgums, kurā noteikts, ka algu pieaugums publiskajā sektorā būs mazāks nekā privātajā sektorā. Šis nolīgums neattiecas uz minimālo algu sastāvu un indeksāciju. Pēdējā laika minimālās algas pieaugums ir bijis ierobežots, lai gan minimālā alga joprojām ir relatīvi augsta salīdzinājumā ar vidējo algu. 2013. gada darba tirgus reformas izvērtējums liecina, ka darba tirgus ierobežojumi ir samazinājušies, tomēr saglabājas strukturālas problēmas attiecībā uz ilgtermiņa nodarbinātību un mazkvalificētu un gados vecāku darbinieku zemiem nodarbinātības rādītājiem. Slovēnija ir veikusi dažus pasākumus, lai risinātu prasmju neatbilstības problēmu, un līdz 2020. gadam ir plānots veikt daudzus citus pasākumus. |
| --- | --- |

(10)

2015. gada janvārī tika noslēgts sociālais nolīgums, kurā noteikts, ka algu pieaugums publiskajā sektorā būs mazāks nekā privātajā sektorā. Šis nolīgums neattiecas uz minimālo algu sastāvu un indeksāciju. Pēdējā laika minimālās algas pieaugums ir bijis ierobežots, lai gan minimālā alga joprojām ir relatīvi augsta salīdzinājumā ar vidējo algu. 2013. gada darba tirgus reformas izvērtējums liecina, ka darba tirgus ierobežojumi ir samazinājušies, tomēr saglabājas strukturālas problēmas attiecībā uz ilgtermiņa nodarbinātību un mazkvalificētu un gados vecāku darbinieku zemiem nodarbinātības rādītājiem. Slovēnija ir veikusi dažus pasākumus, lai risinātu prasmju neatbilstības problēmu, un līdz 2020. gadam ir plānots veikt daudzus citus pasākumus.

| (11) | Banku sektors 2014. gadā turpināja stabilizēties, veicot banku Abanka un Banka Celje rekapitalizāciju. 2015. gada janvārī tika pabeigts visaptverošs rīcības plāns bankām un iesniegts premjerministram. Slovēnijas Banka ir nodrošinājusi 2013. gada aktīvu kvalitātes pārbaudē atklāto nepilnību novēršanu un 2015. gada pirmajā ceturksnī atsāks pārbaudes uz vietas, lai pārliecinātos, vai bankas ir īstenojušas ieteikumus. Lielākās bankas ir reorganizējušas un stiprinājušas to struktūrvienību darbību, kuras nodarbojas ar parādsaistību apstrādi un pārstrukturēšanu. Tomēr banku sektora atveseļošanai ir nepieciešams uzlabot ilgtermiņa rentabilitāti un samazināt ienākumus nenesošus aizdevumus korporatīvajā sektorā. Ir izveidots gan korporatīvās pārstrukturēšanas ģenerālplāns, gan centralizēta korporatīvās pārstrukturēšanas darba grupa. Atjaunot labvēlīgus nosacījumus privāto investīciju situācijas uzlabošanai palīdzētu aizņemto līdzekļu īpatsvara turpmāka samazināšana korporatīvajā sektorā, tostarp izmantojot Banku aktīvu pārvaldības uzņēmumu un pilnībā piemērojot jaunos tiesību aktus maksātnespējas jomā. Banku kreditēšanas darbību apjoms turpina samazināties, un galvenokārt tas ietekmē MVU. Sagaidāms, ka nesenās banku sektora rekapitalizācijas rezultāti pilnībā būs redzami tikai 2016. gadā. Ierobežotās banku kreditēšanas darbības un augstās procentu likmes mazina MVU finansēšanas iespējas. Lai gan noraidīto aizdevuma pieteikumu proporcionālā daļa pēdējo sešu gadu laikā ir samazinājusies, tādu MVU skaits, kuri ziņo par situācijas pasliktināšanos saistībā ar banku gatavību izsniegt aizdevumus, ir būtiski pieaudzis un ir viens no augstākajiem Savienībā. |
| --- | --- |

(11)

Banku sektors 2014. gadā turpināja stabilizēties, veicot banku Abanka un Banka Celje rekapitalizāciju. 2015. gada janvārī tika pabeigts visaptverošs rīcības plāns bankām un iesniegts premjerministram. Slovēnijas Banka ir nodrošinājusi 2013. gada aktīvu kvalitātes pārbaudē atklāto nepilnību novēršanu un 2015. gada pirmajā ceturksnī atsāks pārbaudes uz vietas, lai pārliecinātos, vai bankas ir īstenojušas ieteikumus. Lielākās bankas ir reorganizējušas un stiprinājušas to struktūrvienību darbību, kuras nodarbojas ar parādsaistību apstrādi un pārstrukturēšanu. Tomēr banku sektora atveseļošanai ir nepieciešams uzlabot ilgtermiņa rentabilitāti un samazināt ienākumus nenesošus aizdevumus korporatīvajā sektorā. Ir izveidots gan korporatīvās pārstrukturēšanas ģenerālplāns, gan centralizēta korporatīvās pārstrukturēšanas darba grupa. Atjaunot labvēlīgus nosacījumus privāto investīciju situācijas uzlabošanai palīdzētu aizņemto līdzekļu īpatsvara turpmāka samazināšana korporatīvajā sektorā, tostarp izmantojot Banku aktīvu pārvaldības uzņēmumu un pilnībā piemērojot jaunos tiesību aktus maksātnespējas jomā. Banku kreditēšanas darbību apjoms turpina samazināties, un galvenokārt tas ietekmē MVU. Sagaidāms, ka nesenās banku sektora rekapitalizācijas rezultāti pilnībā būs redzami tikai 2016. gadā. Ierobežotās banku kreditēšanas darbības un augstās procentu likmes mazina MVU finansēšanas iespējas. Lai gan noraidīto aizdevuma pieteikumu proporcionālā daļa pēdējo sešu gadu laikā ir samazinājusies, tādu MVU skaits, kuri ziņo par situācijas pasliktināšanos saistībā ar banku gatavību izsniegt aizdevumus, ir būtiski pieaudzis un ir viens no augstākajiem Savienībā.

| (12) | Privatizācijas programmas īstenošana virzās uz priekšu, lai arī notiek kavēšanās. Pašlaik notiek piecu lielāko valsts banku pārstrukturēšana un divu mazāku vietējo banku likvidācija. Sabiedrība Slovenian Sovereign Holding, kas ir atbildīga par valsts aktīvu pārvaldību un atsavināšanu, tagad pilnībā darbojas. Parlamentam vēl ir jāapstiprina aktīvu pārvaldības stratēģijas projekts, un sagaidāms, ka pēc tam tiks paziņots vairāku mērķtiecīgi izraudzītu valsts īpašumā esošu aktīvu atsavināšanas grafiks. Slovenian Sovereign Holding 2014. gada decembrī pieņēma jaunu korporatīvās vadības kodeksu, un 2015. gada janvārī tika iecelta atbilstības uzraudzības amatpersona. |
| --- | --- |

(12)

Privatizācijas programmas īstenošana virzās uz priekšu, lai arī notiek kavēšanās. Pašlaik notiek piecu lielāko valsts banku pārstrukturēšana un divu mazāku vietējo banku likvidācija. Sabiedrība Slovenian Sovereign Holding, kas ir atbildīga par valsts aktīvu pārvaldību un atsavināšanu, tagad pilnībā darbojas. Parlamentam vēl ir jāapstiprina aktīvu pārvaldības stratēģijas projekts, un sagaidāms, ka pēc tam tiks paziņots vairāku mērķtiecīgi izraudzītu valsts īpašumā esošu aktīvu atsavināšanas grafiks. Slovenian Sovereign Holding 2014. gada decembrī pieņēma jaunu korporatīvās vadības kodeksu, un 2015. gada janvārī tika iecelta atbilstības uzraudzības amatpersona.

| (13) | Tiesu darba efektivitāte 2014. gadā turpināja uzlaboties, lai arī lēnākā tempā. Kaut arī ir panākta zināma virzība, samazinot pirmās instances tiesvedību ilgumu strīdīgās civillietās un komerclietās, tostarp lietās saskaņā ar maksātnespējas tiesību aktiem, tiesvedību ilgums un neiztiesāto lietu skaits joprojām ir ievērojams. |
| --- | --- |

(13)

Tiesu darba efektivitāte 2014. gadā turpināja uzlaboties, lai arī lēnākā tempā. Kaut arī ir panākta zināma virzība, samazinot pirmās instances tiesvedību ilgumu strīdīgās civillietās un komerclietās, tostarp lietās saskaņā ar maksātnespējas tiesību aktiem, tiesvedību ilgums un neiztiesāto lietu skaits joprojām ir ievērojams.

| (14) | Investīcijas neveicinoša darījumdarbības vide Slovēnijā ir galvenais faktors, ar ko skaidrojams zemais investīciju līmenis Slovēnijas uzņēmumos; lielais tiesību aktu un to grozījumu skaits apgrūtina uzņēmuma darbību un atbilstības nodrošināšanu vietējiem normatīvajiem aktiem. Reglamentēto profesiju skaits ir samazinājies no 323 līdz 242, tomēr tas joprojām ir augsts. Ir īstenoti apmēram 25 % pasākumu, kuri iekļauti Vienotajā dokumentā par administratīvā sloga samazināšanu. Konkurences aizsardzības aģentūrai tiek nodrošināta pietiekama budžeta autonomija un institucionālā neatkarība. |
| --- | --- |

(14)

Investīcijas neveicinoša darījumdarbības vide Slovēnijā ir galvenais faktors, ar ko skaidrojams zemais investīciju līmenis Slovēnijas uzņēmumos; lielais tiesību aktu un to grozījumu skaits apgrūtina uzņēmuma darbību un atbilstības nodrošināšanu vietējiem normatīvajiem aktiem. Reglamentēto profesiju skaits ir samazinājies no 323 līdz 242, tomēr tas joprojām ir augsts. Ir īstenoti apmēram 25 % pasākumu, kuri iekļauti Vienotajā dokumentā par administratīvā sloga samazināšanu. Konkurences aizsardzības aģentūrai tiek nodrošināta pietiekama budžeta autonomija un institucionālā neatkarība.

| (15) | Jaunā valdība atkārtoti apstiprināja savu apņemšanos cīnīties pret korupciju un 2015. gada janvārī pieņēma jaunu divu gadu programmu, kurā paredzēti 11 daudzgadu pasākumi. Zināms progress ir panākts attiecībā uz pārredzamību un pārskatatbildību. Patlaban notiek visaptverošas publiskā sektora reformas sagatavošanas darbi. Nekāda virzība nav notikusi saistībā ar darbības novērtēšanas un kvalitātes kontroles procedūrām. |
| --- | --- |

(15)

Jaunā valdība atkārtoti apstiprināja savu apņemšanos cīnīties pret korupciju un 2015. gada janvārī pieņēma jaunu divu gadu programmu, kurā paredzēti 11 daudzgadu pasākumi. Zināms progress ir panākts attiecībā uz pārredzamību un pārskatatbildību. Patlaban notiek visaptverošas publiskā sektora reformas sagatavošanas darbi. Nekāda virzība nav notikusi saistībā ar darbības novērtēšanas un kvalitātes kontroles procedūrām.

| (16) | Eiropas pusgada ietvaros Komisija ir veikusi Slovēnijas ekonomikas politikas visaptverošu analīzi un publicējusi to 2015. gada ziņojumā par valsti. Komisija ir novērtējusi arī stabilitātes programmu un valsts reformu programmu, un iepriekšējos gados Slovēnijai adresēto ieteikumu īstenošanu. Tā ir ņēmusi vērā ne tikai to lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Slovēnijā, bet arī to atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā to, ka jānostiprina Savienības vispārējā ekonomiskā pārvaldība, kas panākams, turpmākajos valsts lēmumos ievērojot ES līmeņa norādes. Ieteikumi saskaņā ar Eiropas pusgadu ir atspoguļoti turpmāk 1.–4. ieteikumā. |
| --- | --- |

(16)

Eiropas pusgada ietvaros Komisija ir veikusi Slovēnijas ekonomikas politikas visaptverošu analīzi un publicējusi to 2015. gada ziņojumā par valsti. Komisija ir novērtējusi arī stabilitātes programmu un valsts reformu programmu, un iepriekšējos gados Slovēnijai adresēto ieteikumu īstenošanu. Tā ir ņēmusi vērā ne tikai to lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Slovēnijā, bet arī to atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā to, ka jānostiprina Savienības vispārējā ekonomiskā pārvaldība, kas panākams, turpmākajos valsts lēmumos ievērojot ES līmeņa norādes. Ieteikumi saskaņā ar Eiropas pusgadu ir atspoguļoti turpmāk 1.–4. ieteikumā.

| (17) | Ņemot vērā Komisijas padziļināto pārskatu un šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi valsts reformu programmu un stabilitātes programmu. Ieteikumi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu ir atspoguļoti turpmāk 1.–4. ieteikumā. |
| --- | --- |

(17)

Ņemot vērā Komisijas padziļināto pārskatu un šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi valsts reformu programmu un stabilitātes programmu. Ieteikumi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu ir atspoguļoti turpmāk 1.–4. ieteikumā.

| (18) | Eiropas pusgada kontekstā Komisija ir arī veikusi analīzi par visas eurozonas ekonomikas politiku. Pamatojoties uz šo analīzi, Padome ir sniegusi konkrētus ieteikumus, kas adresēti dalībvalstīm, kuru valūta ir euro (6). Slovēnijai kā valstij, kuras valūta ir euro, būtu arī jānodrošina pilnīga un savlaicīga minēto ieteikumu īstenošana, |
| --- | --- |

(18)

Eiropas pusgada kontekstā Komisija ir arī veikusi analīzi par visas eurozonas ekonomikas politiku. Pamatojoties uz šo analīzi, Padome ir sniegusi konkrētus ieteikumus, kas adresēti dalībvalstīm, kuru valūta ir euro (6). Slovēnijai kā valstij, kuras valūta ir euro, būtu arī jānodrošina pilnīga un savlaicīga minēto ieteikumu īstenošana,

AR ŠO IESAKA Slovēnijai no 2015. līdz 2016. gadam rīkoties šādi.

| 1. | Nodrošināt pārmērīgā budžeta deficīta noturīgu novēršanu 2015. gadā un panākt fiskālo korekciju 0,6 % apmērā no IKP virzībā uz vidēja termiņa budžeta mērķi 2016. gadā. Pieņemt Fiskālo noteikumu likumu un pārskatīt Publisko finanšu likumu. Veicināt pensiju sistēmas ilgtermiņa reformu. Līdz 2015. gada beigām pieņemt veselības aprūpes un ilgtermiņa aprūpes reformu. |
| --- | --- |

1.

Nodrošināt pārmērīgā budžeta deficīta noturīgu novēršanu 2015. gadā un panākt fiskālo korekciju 0,6 % apmērā no IKP virzībā uz vidēja termiņa budžeta mērķi 2016. gadā. Pieņemt Fiskālo noteikumu likumu un pārskatīt Publisko finanšu likumu. Veicināt pensiju sistēmas ilgtermiņa reformu. Līdz 2015. gada beigām pieņemt veselības aprūpes un ilgtermiņa aprūpes reformu.

| 2. | Konsultējoties ar sociālajiem partneriem un atbilstoši valstī pieņemtajai praksei pārskatīt minimālās algas noteikšanas mehānismu un jo īpaši pabalstu nozīmi, ņemot vērā ietekmi uz nodarbināto personu nabadzību, darbvietu radīšanu un konkurētspēju. Palielināt mazkvalificētu un gados vecāku darbinieku nodarbinātības iespējas. Veikt pasākumus, lai risinātu ilgtermiņa bezdarba problēmu, un sniegt atbilstīgus stimulus darba dzīves pagarināšanai. |
| --- | --- |

2.

Konsultējoties ar sociālajiem partneriem un atbilstoši valstī pieņemtajai praksei pārskatīt minimālās algas noteikšanas mehānismu un jo īpaši pabalstu nozīmi, ņemot vērā ietekmi uz nodarbināto personu nabadzību, darbvietu radīšanu un konkurētspēju. Palielināt mazkvalificētu un gados vecāku darbinieku nodarbinātības iespējas. Veikt pasākumus, lai risinātu ilgtermiņa bezdarba problēmu, un sniegt atbilstīgus stimulus darba dzīves pagarināšanai.

| 3. | Pazemināt ienākumus nenesošo aizdevumu līmeni bankās, nosakot konkrētus mērķus. Uzlabot banku kredītriska uzraudzības spējas. Turpināt korporatīvo pārstrukturēšanu un uzturēt Banku aktīvu pārvaldības uzņēmuma spēcīgu korporatīvo pārvaldību. Veikt pasākumus, lai uzlabotu MVU un mikrouzņēmumu pieeju finansējumam. Pieņemt sabiedrības Slovenian Sovereign Holding stratēģiju ar aktīvu skaidru klasifikāciju, īstenot gada aktīvu pārvaldības plānu un piemērot darbības rezultātu kritērijus. |
| --- | --- |

3.

Pazemināt ienākumus nenesošo aizdevumu līmeni bankās, nosakot konkrētus mērķus. Uzlabot banku kredītriska uzraudzības spējas. Turpināt korporatīvo pārstrukturēšanu un uzturēt Banku aktīvu pārvaldības uzņēmuma spēcīgu korporatīvo pārvaldību. Veikt pasākumus, lai uzlabotu MVU un mikrouzņēmumu pieeju finansējumam. Pieņemt sabiedrības Slovenian Sovereign Holding stratēģiju ar aktīvu skaidru klasifikāciju, īstenot gada aktīvu pārvaldības plānu un piemērot darbības rezultātu kritērijus.

| 4. | Nodrošināt, ka civilās tiesvedības sistēmas efektivitātes uzlabošanai pieņemtās reformas palīdz samazināt tiesvedību ilgumu. |
| --- | --- |

4.

Nodrošināt, ka civilās tiesvedības sistēmas efektivitātes uzlabošanai pieņemtās reformas palīdz samazināt tiesvedību ilgumu.

Briselē, 2015. gada 14. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

P. GRAMEGNA

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.

2

(3)  Paliek spēkā ar Padomes Lēmumu 2014/322/ES (2014. gada 6. maijs) par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm 2014. gadam (OV L 165, 4.6.2014., 49. lpp.).

3

(4)  Padomes Ieteikums (2014. gada 8. jūlijs) par Slovēnijas 2014. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Slovēnijas 2014. gada stabilitātes programmu (OV C 247, 29.7.2014., 115. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 473/2013 (2013. gada 21. maijs) par kopīgiem noteikumiem budžeta plānu projektu uzraudzībai un novērtēšanai un pārmērīga budžeta deficīta novēršanai eurozonas dalībvalstīs (OV L 140, 27.5.2013., 11. lpp.).

5

(6)  OV C 272, 18.8.2015., 98. lpp.

6

---

| 18.8.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 272/10 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 272/10

---

PADOMES IETEIKUMS

(2015. gada 14. jūlijs)

par Slovākijas 2015. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Slovākijas 2015. gada stabilitātes programmu

(2015/C 272/03)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,

ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam sākt jaunu izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju “Eiropa 2020”, kam pamatā ir ciešāka ekonomikas politikas koordinācija. Šajā stratēģijā galvenā uzmanība ir pievērsta svarīgākajām jomām, kurās nepieciešama rīcība, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju. |
| --- | --- |

(1)

Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam sākt jaunu izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju “Eiropa 2020”, kam pamatā ir ciešāka ekonomikas politikas koordinācija. Šajā stratēģijā galvenā uzmanība ir pievērsta svarīgākajām jomām, kurās nepieciešama rīcība, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju.

| (2) | Padome 2015. gada 14. jūlijā, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumiem, pieņēma Ieteikumu par dalībvalstu un Savienības ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm, un 2010. gada 21. oktobrī tā pieņēma Lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (2). Kopā tie veido “integrētās pamatnostādnes”, ko dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā savā ekonomikas un nodarbinātības politikā. |
| --- | --- |

(2)

Padome 2015. gada 14. jūlijā, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumiem, pieņēma Ieteikumu par dalībvalstu un Savienības ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm, un 2010. gada 21. oktobrī tā pieņēma Lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (2). Kopā tie veido “integrētās pamatnostādnes”, ko dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā savā ekonomikas un nodarbinātības politikā.

| (3) | Padome 2014. gada 8. jūlijā pieņēma Ieteikumu (3) par Slovākijas 2014. gada valsts reformu programmu un sniedza atzinumu par Slovākijas atjaunināto stabilitātes programmu 2014. gadam. Komisija 2014. gada 28. novembrī saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 473/2013 (4) sniedza atzinumu par Slovākijas budžeta plāna projektu 2015. gadam. |
| --- | --- |

(3)

Padome 2014. gada 8. jūlijā pieņēma Ieteikumu (3) par Slovākijas 2014. gada valsts reformu programmu un sniedza atzinumu par Slovākijas atjaunināto stabilitātes programmu 2014. gadam. Komisija 2014. gada 28. novembrī saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 473/2013 (4) sniedza atzinumu par Slovākijas budžeta plāna projektu 2015. gadam.

| (4) | Komisija 2014. gada 28. novembrī pieņēma gada izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot 2015. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Tajā pašā dienā Komisija, pamatojoties uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011 (5), pieņēma brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Slovākija nebija noteikta kā viena no dalībvalstīm, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats. |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2014. gada 28. novembrī pieņēma gada izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot 2015. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Tajā pašā dienā Komisija, pamatojoties uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011 (5), pieņēma brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Slovākija nebija noteikta kā viena no dalībvalstīm, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats.

| (5) | Eiropadome 2014. gada 18. decembrī apstiprināja prioritātes, lai veicinātu investīcijas, pastiprinātu strukturālās reformas un īstenotu atbildīgu, izaugsmi veicinošu fiskālo konsolidāciju. |
| --- | --- |

(5)

Eiropadome 2014. gada 18. decembrī apstiprināja prioritātes, lai veicinātu investīcijas, pastiprinātu strukturālās reformas un īstenotu atbildīgu, izaugsmi veicinošu fiskālo konsolidāciju.

| (6) | Komisija 2015. gada 26. februārī publicēja 2015. gada valsts ziņojumu par Slovākiju. Tajā tika izvērtēts Slovākijas progress, īstenojot valstij adresētos ieteikumus, kas pieņemti 2014. gada 8. jūlijā. |
| --- | --- |

(6)

Komisija 2015. gada 26. februārī publicēja 2015. gada valsts ziņojumu par Slovākiju. Tajā tika izvērtēts Slovākijas progress, īstenojot valstij adresētos ieteikumus, kas pieņemti 2014. gada 8. jūlijā.

| (7) | Slovākija 2015. gada 29. aprīlī iesniedza savu 2015. gada valsts reformu programmu un 2015. gada stabilitātes programmu. Abas programmas tika izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību. |
| --- | --- |

(7)

Slovākija 2015. gada 29. aprīlī iesniedza savu 2015. gada valsts reformu programmu un 2015. gada stabilitātes programmu. Abas programmas tika izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību.

| (8) | Pašlaik Slovākijai piemēro Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvo daļu. 2015. gada stabilitātes programmā valdība plāno pakāpeniski samazināt nominālo deficītu līdz 2,5 % no IKP 2015. gadā un līdz 0,5 % no IKP 2018. gadā. Saskaņā ar stabilitātes programmu vidēja termiņa mērķis – strukturālais deficīts 0,5 % apmērā no IKP – tiks sasniegts 2017. gadā. Paredzams, ka valdības parāda attiecība pret IKP 2015. gadā nedaudz samazināsies līdz 53,4 % un turpinās samazināties līdz aptuveni 50,3 % 2018. gadā. Makroekonomikas scenārijs, uz kuru pamatojas šīs budžeta prognozes, ir ticams. Tomēr pasākumi, lai atbalstītu plānoto budžeta deficīta mērķu īstenošanu, sākot no 2016. gada, nav pietiekami konkretizēti. Saskaņā ar Komisijas 2015. gada pavasara prognozi neto izdevumu pieaugums gan 2015. gadā, gan 2016. gada būs mazāks nekā robežlielums, tādējādi izpildot Stabilitātes un izaugsmes pakta prasības. Pamatojoties uz stabilitātes programmas novērtējumu un ņemot vērā Komisijas 2015. gada pavasara prognozi, Padome uzskata, ka Slovākija panāks atbilstību Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumiem. |
| --- | --- |

(8)

Pašlaik Slovākijai piemēro Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvo daļu. 2015. gada stabilitātes programmā valdība plāno pakāpeniski samazināt nominālo deficītu līdz 2,5 % no IKP 2015. gadā un līdz 0,5 % no IKP 2018. gadā. Saskaņā ar stabilitātes programmu vidēja termiņa mērķis – strukturālais deficīts 0,5 % apmērā no IKP – tiks sasniegts 2017. gadā. Paredzams, ka valdības parāda attiecība pret IKP 2015. gadā nedaudz samazināsies līdz 53,4 % un turpinās samazināties līdz aptuveni 50,3 % 2018. gadā. Makroekonomikas scenārijs, uz kuru pamatojas šīs budžeta prognozes, ir ticams. Tomēr pasākumi, lai atbalstītu plānoto budžeta deficīta mērķu īstenošanu, sākot no 2016. gada, nav pietiekami konkretizēti. Saskaņā ar Komisijas 2015. gada pavasara prognozi neto izdevumu pieaugums gan 2015. gadā, gan 2016. gada būs mazāks nekā robežlielums, tādējādi izpildot Stabilitātes un izaugsmes pakta prasības. Pamatojoties uz stabilitātes programmas novērtējumu un ņemot vērā Komisijas 2015. gada pavasara prognozi, Padome uzskata, ka Slovākija panāks atbilstību Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumiem.

| (9) | Darba tirgū 2014. gadā bija vērojamas atveseļošanās pazīmes, tomēr bezdarba līmenis joprojām ir augsts. Ir samazināti šķēršļi sociālā nodrošinājuma sistēmā un sasniegts zināms progress, lai samazinātu jauniešu bezdarbu, tomēr joprojām pastāv ilgtermiņa bezdarbs un romu un mazkvalificēto personu nodarbinātības līmenis ir zems. Lai gan ir veikti daži sākotnējie pasākumi, lai uzlabotu valsts nodarbinātības dienestu darbību, tiem ir ierobežotas spējas sniegt individualizētus pakalpojumus, jo īpaši tiem iedzīvotājiem, kuri ir visvairāk attālināti no darba tirgus. Sieviešu nodarbinātības līmenis joprojām krietni atpaliek no ES vidējā rādītāja, atspoguļojot labas kvalitātes un cenas ziņā pieejamu bērnu aprūpes pakalpojumu nepietiekamību un salīdzinoši ilgo bērna kopšanas atvaļinājumu. |
| --- | --- |

(9)

Darba tirgū 2014. gadā bija vērojamas atveseļošanās pazīmes, tomēr bezdarba līmenis joprojām ir augsts. Ir samazināti šķēršļi sociālā nodrošinājuma sistēmā un sasniegts zināms progress, lai samazinātu jauniešu bezdarbu, tomēr joprojām pastāv ilgtermiņa bezdarbs un romu un mazkvalificēto personu nodarbinātības līmenis ir zems. Lai gan ir veikti daži sākotnējie pasākumi, lai uzlabotu valsts nodarbinātības dienestu darbību, tiem ir ierobežotas spējas sniegt individualizētus pakalpojumus, jo īpaši tiem iedzīvotājiem, kuri ir visvairāk attālināti no darba tirgus. Sieviešu nodarbinātības līmenis joprojām krietni atpaliek no ES vidējā rādītāja, atspoguļojot labas kvalitātes un cenas ziņā pieejamu bērnu aprūpes pakalpojumu nepietiekamību un salīdzinoši ilgo bērna kopšanas atvaļinājumu.

| (10) | Slovākija panāca zināmu progresu saistībā ar mācīšanos darbavietā, pateicoties jaunajam likumam par profesionālo izglītību un apmācību, kas stāsies spēkā 2015. gadā. Ierobežots progress ir gūts mācīšanas apstākļu uzlabošanā, vairāk uz karjeru orientētu bakalaura programmu veidošanas sekmēšanā un to romu bērnu īpatsvara palielināšanā, kuri apmeklē pirmsskolas izglītības un aprūpes iestādēs. Nav veikti pasākumi, lai nodrošinātu romu plašāku līdzdalību arodmācībās un augstākajā izglītībā. Ir panākts tikai neliels progress, risinot nepilnības Slovākijas pētniecības un inovācijas sistēmā, kur galvenās vajadzības ir uzlabot zinātniskās bāzes kvalitāti un atbilstību un veicināt sadarbību starp akadēmiskajām aprindām, pētniecības organizācijām un uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(10)

Slovākija panāca zināmu progresu saistībā ar mācīšanos darbavietā, pateicoties jaunajam likumam par profesionālo izglītību un apmācību, kas stāsies spēkā 2015. gadā. Ierobežots progress ir gūts mācīšanas apstākļu uzlabošanā, vairāk uz karjeru orientētu bakalaura programmu veidošanas sekmēšanā un to romu bērnu īpatsvara palielināšanā, kuri apmeklē pirmsskolas izglītības un aprūpes iestādēs. Nav veikti pasākumi, lai nodrošinātu romu plašāku līdzdalību arodmācībās un augstākajā izglītībā. Ir panākts tikai neliels progress, risinot nepilnības Slovākijas pētniecības un inovācijas sistēmā, kur galvenās vajadzības ir uzlabot zinātniskās bāzes kvalitāti un atbilstību un veicināt sadarbību starp akadēmiskajām aprindām, pētniecības organizācijām un uzņēmumiem.

| (11) | Slovākijas uzņēmējdarbības vides sliktā kvalitāte samazina valsts pievilcību ārvalstu un pašmāju investīcijām. Valsts pārvaldes un tieslietu sistēmas nepietiekamā efektivitāte un kvalitāte īpaši negatīvi ietekmē uzņēmējdarbības vidi. Civildienests cieš no lielās kadru mainības un cilvēkresursu neefektīvas pārvaldības. Centieni apkarot korupciju līdz šim ir bijuši ierobežoti. Konkrētāk, nav atrisināta nepieciešamība stiprināt nodokļu administrācijas analītiskās un revīzijas spējas. Publiskā iepirkuma jomā ir vērojamas dziļi ieskaņojušās nepilnības, kas ietekmē valsts resursu piešķiršanu. |
| --- | --- |

(11)

Slovākijas uzņēmējdarbības vides sliktā kvalitāte samazina valsts pievilcību ārvalstu un pašmāju investīcijām. Valsts pārvaldes un tieslietu sistēmas nepietiekamā efektivitāte un kvalitāte īpaši negatīvi ietekmē uzņēmējdarbības vidi. Civildienests cieš no lielās kadru mainības un cilvēkresursu neefektīvas pārvaldības. Centieni apkarot korupciju līdz šim ir bijuši ierobežoti. Konkrētāk, nav atrisināta nepieciešamība stiprināt nodokļu administrācijas analītiskās un revīzijas spējas. Publiskā iepirkuma jomā ir vērojamas dziļi ieskaņojušās nepilnības, kas ietekmē valsts resursu piešķiršanu.

| (12) | Lai gan nesen ieviestās izmaiņas nodokļu sistēmā ir palīdzējušas uzlabot valsts finanses, ar iedzīvotāju novecošanu saistītās izmaksas nākotnē ietekmēs Slovākijas pašlaik salīdzinoši stabilo parāda stāvokli. Valsts finanšu ilgtermiņa stabilitāte ir atkarīga no valdības spējas uzlabot izmaksu efektivitāti veselības aprūpes nozarē. Kopējais Slovākijas veselības aprūpes sistēmas efektivitātes līmenis ir nepietiekams, un, salīdzinot ar pārējo ES, tās rādītāji ir sliktāki. Lai mēģinātu novērst nepilnības valsts veselības aprūpes sistēmā, valdība pieņēma jaunu stratēģiju veselības jomā 2014.–2020. gadam. Šī stratēģija tiek īstenota, tomēr lielākā daļa pasākumu vēl nav spēkā. Joprojām pastāv trūkumi arī nodokļu iekasēšanas un administrēšanas jomā. |
| --- | --- |

(12)

Lai gan nesen ieviestās izmaiņas nodokļu sistēmā ir palīdzējušas uzlabot valsts finanses, ar iedzīvotāju novecošanu saistītās izmaksas nākotnē ietekmēs Slovākijas pašlaik salīdzinoši stabilo parāda stāvokli. Valsts finanšu ilgtermiņa stabilitāte ir atkarīga no valdības spējas uzlabot izmaksu efektivitāti veselības aprūpes nozarē. Kopējais Slovākijas veselības aprūpes sistēmas efektivitātes līmenis ir nepietiekams, un, salīdzinot ar pārējo ES, tās rādītāji ir sliktāki. Lai mēģinātu novērst nepilnības valsts veselības aprūpes sistēmā, valdība pieņēma jaunu stratēģiju veselības jomā 2014.–2020. gadam. Šī stratēģija tiek īstenota, tomēr lielākā daļa pasākumu vēl nav spēkā. Joprojām pastāv trūkumi arī nodokļu iekasēšanas un administrēšanas jomā.

| (13) | Investīciju vājais sniegums pēdējos gados var mazināt Slovākijas ilgtermiņa izaugsmes perspektīvas. Privātās investīcijas īpaši strauji samazinājās laikposmā no 2008. gada līdz 2013. gadam, kad nefinanšu sabiedrības veidoja aptuveni 90 % no kopējo investīciju krituma ienākošo ārvalstu tiešo ieguldījumu (ĀTI) plūsmu samazinājuma dēļ. 2013. gadā investīcijas ražošanas līdzekļos reālajā izteiksmē joprojām bija par apmēram 13 % zemākas nekā 2008. gadā. Lai arī publiskās investīcijas samazinājās daudz mazākā apmērā, šim kritumam joprojām ir būtiskas sekas, ņemot vērā liela mēroga transporta infrastruktūras projektus, kas ir būtiski, lai gūtu labumu no Slovākijas centrālo un austrumu reģionu izaugsmes potenciāla. Publiskās investīcijas kavē administratīvie un regulatīvie šķēršļi, kas saistīti ar investīciju plānošanu, kā arī pārredzamības trūkums un ilgstošās procedūras celtniecības un zemes izmantošanas atļauju saņemšanai. ES līdzekļi veido ļoti lielu daļu no kopējām publiskajām investīcijām Slovākijā, salīdzinot ar citām dalībvalstīm šajā reģionā. Turklāt ES fondu apguvi kavē plānošanas procedūru nepietiekamā pārvaldība, slikta projektu izstrāde un atlase, kā arī nespēja izpildīt prasības saistībā ar ietekmes uz vidi novērtējumu. Īpaši pielāgotu specifikāciju izmantošana publiskā iepirkuma jomā ierobežo konkurenci un izraisa augstas galīgās cenas. Labāka uzraudzība un augstāks kompetences līmenis publiskā sektora struktūrās, kas ir iesaistītas iepirkumā, varētu palīdzēt pārvarēt šīs problēmas. Valsts pārvaldes un tieslietu sistēmas nepietiekamā efektivitāte un kvalitāte īpaši negatīvi ietekmē uzņēmējdarbības vidi, un joprojām nav atrisinātas tādas problēmas kā civilprocesa reforma un darba slodzes nevienmērīgais sadalījums tiesās. |
| --- | --- |

(13)

Investīciju vājais sniegums pēdējos gados var mazināt Slovākijas ilgtermiņa izaugsmes perspektīvas. Privātās investīcijas īpaši strauji samazinājās laikposmā no 2008. gada līdz 2013. gadam, kad nefinanšu sabiedrības veidoja aptuveni 90 % no kopējo investīciju krituma ienākošo ārvalstu tiešo ieguldījumu (ĀTI) plūsmu samazinājuma dēļ. 2013. gadā investīcijas ražošanas līdzekļos reālajā izteiksmē joprojām bija par apmēram 13 % zemākas nekā 2008. gadā. Lai arī publiskās investīcijas samazinājās daudz mazākā apmērā, šim kritumam joprojām ir būtiskas sekas, ņemot vērā liela mēroga transporta infrastruktūras projektus, kas ir būtiski, lai gūtu labumu no Slovākijas centrālo un austrumu reģionu izaugsmes potenciāla. Publiskās investīcijas kavē administratīvie un regulatīvie šķēršļi, kas saistīti ar investīciju plānošanu, kā arī pārredzamības trūkums un ilgstošās procedūras celtniecības un zemes izmantošanas atļauju saņemšanai. ES līdzekļi veido ļoti lielu daļu no kopējām publiskajām investīcijām Slovākijā, salīdzinot ar citām dalībvalstīm šajā reģionā. Turklāt ES fondu apguvi kavē plānošanas procedūru nepietiekamā pārvaldība, slikta projektu izstrāde un atlase, kā arī nespēja izpildīt prasības saistībā ar ietekmes uz vidi novērtējumu. Īpaši pielāgotu specifikāciju izmantošana publiskā iepirkuma jomā ierobežo konkurenci un izraisa augstas galīgās cenas. Labāka uzraudzība un augstāks kompetences līmenis publiskā sektora struktūrās, kas ir iesaistītas iepirkumā, varētu palīdzēt pārvarēt šīs problēmas. Valsts pārvaldes un tieslietu sistēmas nepietiekamā efektivitāte un kvalitāte īpaši negatīvi ietekmē uzņēmējdarbības vidi, un joprojām nav atrisinātas tādas problēmas kā civilprocesa reforma un darba slodzes nevienmērīgais sadalījums tiesās.

| (14) | Eiropas pusgada kontekstā Komisija ir veikusi Slovākijas ekonomikas politikas visaptverošu analīzi un publicējusi to 2015. gada ziņojumā par valsti. Tā ir arī izvērtējusi stabilitātes programmu un valsts reformu programmu, kā arī pasākumus, kas veikti saistībā ar iepriekšējos gados Slovākijai adresētiem ieteikumiem. Komisija ir ņēmusi vērā ne tikai to lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Slovākijā, bet arī to atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā nepieciešamību nostiprināt Savienības vispārējo ekonomisko pārvaldību, turpmākajos valsts lēmumos nodrošinot ES līmeņa ieguldījumu. Komisijas ieteikumi saskaņā ar Eiropas pusgadu ir atspoguļoti 1.–4. ieteikumā. |
| --- | --- |

(14)

Eiropas pusgada kontekstā Komisija ir veikusi Slovākijas ekonomikas politikas visaptverošu analīzi un publicējusi to 2015. gada ziņojumā par valsti. Tā ir arī izvērtējusi stabilitātes programmu un valsts reformu programmu, kā arī pasākumus, kas veikti saistībā ar iepriekšējos gados Slovākijai adresētiem ieteikumiem. Komisija ir ņēmusi vērā ne tikai to lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Slovākijā, bet arī to atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā nepieciešamību nostiprināt Savienības vispārējo ekonomisko pārvaldību, turpmākajos valsts lēmumos nodrošinot ES līmeņa ieguldījumu. Komisijas ieteikumi saskaņā ar Eiropas pusgadu ir atspoguļoti 1.–4. ieteikumā.

| (15) | Ņemot vērā šo novērtējumu, Padome ir izskatījusi Slovākijas stabilitātes programmu, un tā atzīst (6), ka Slovākija ir panākusi atbilstību Stabilitātes un izaugsmes paktam. |
| --- | --- |

(15)

Ņemot vērā šo novērtējumu, Padome ir izskatījusi Slovākijas stabilitātes programmu, un tā atzīst (6), ka Slovākija ir panākusi atbilstību Stabilitātes un izaugsmes paktam.

| (16) | Eiropas pusgada kontekstā Komisija ir arī veikusi analīzi par visas eurozonas ekonomikas politiku. Pamatojoties uz šo analīzi, Padome ir sniegusi konkrētus ieteikumus dalībvalstīm, kuru valūta ir euro (7). Slovākijai kā valstij, kuras valūta ir euro, būtu arī jānodrošina pilnīga un savlaicīga minēto ieteikumu īstenošana, |
| --- | --- |

(16)

Eiropas pusgada kontekstā Komisija ir arī veikusi analīzi par visas eurozonas ekonomikas politiku. Pamatojoties uz šo analīzi, Padome ir sniegusi konkrētus ieteikumus dalībvalstīm, kuru valūta ir euro (7). Slovākijai kā valstij, kuras valūta ir euro, būtu arī jānodrošina pilnīga un savlaicīga minēto ieteikumu īstenošana,

AR ŠO IESAKA Slovākijai 2015. un 2016. gadā rīkoties šādi.

| 1. | Uzlabot izmaksu lietderību veselības aprūpes nozarē, tostarp uzlabojot stacionārās aprūpes pārvaldību un nostiprinot primāro veselības aprūpi. Veikt pasākumus, lai uzlabotu nodokļu iekasēšanu. |
| --- | --- |

1.

Uzlabot izmaksu lietderību veselības aprūpes nozarē, tostarp uzlabojot stacionārās aprūpes pārvaldību un nostiprinot primāro veselības aprūpi. Veikt pasākumus, lai uzlabotu nodokļu iekasēšanu.

| 2. | Veikt papildu pasākumus, lai risinātu ilgtermiņa bezdarba problēmu, uzlabojot aktivizēšanas pasākumus, otrās iespējas izglītību un ieviešot augstas kvalitātes apmācību, kas atbilst individuālām vajadzībām. Palielināt stimulus sievietēm palikt vai atgriezties darba tirgū, uzlabojot bērnu aprūpes iespējas. |
| --- | --- |

2.

Veikt papildu pasākumus, lai risinātu ilgtermiņa bezdarba problēmu, uzlabojot aktivizēšanas pasākumus, otrās iespējas izglītību un ieviešot augstas kvalitātes apmācību, kas atbilst individuālām vajadzībām. Palielināt stimulus sievietēm palikt vai atgriezties darba tirgū, uzlabojot bērnu aprūpes iespējas.

| 3. | Uzlabot skolotāju apmācību un skolotāja profesijas pievilcīgumu, lai apturētu izglītības rezultātu samazināšanos. Vairāk iesaistīt romu bērnus tradicionālajā izglītībā un kvalitatīvā agrīnajā pirmsskolas izglītībā. |
| --- | --- |

3.

Uzlabot skolotāju apmācību un skolotāja profesijas pievilcīgumu, lai apturētu izglītības rezultātu samazināšanos. Vairāk iesaistīt romu bērnus tradicionālajā izglītībā un kvalitatīvā agrīnajā pirmsskolas izglītībā.

| 4. | Veicināt investīcijas infrastruktūrā, uzlabot un vienkāršot administratīvās procedūras zemes izmantošanas un celtniecības atļauju iegūšanai. Palielināt konkurenci publiskā iepirkuma konkursos un uzlabot uzraudzības mehānismus publiskā iepirkuma jomā. |
| --- | --- |

4.

Veicināt investīcijas infrastruktūrā, uzlabot un vienkāršot administratīvās procedūras zemes izmantošanas un celtniecības atļauju iegūšanai. Palielināt konkurenci publiskā iepirkuma konkursos un uzlabot uzraudzības mehānismus publiskā iepirkuma jomā.

Briselē, 2015. gada 14. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

P. GRAMEGNA

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  Paliek spēkā ar Padomes Lēmumu 2014/322/ES (2014. gada 6. maijs) par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm 2014. gadam (OV L 165, 4.6.2014., 49. lpp.).

2

(3)  Padomes Ieteikums (2014. gada 8. jūlijs) par Slovākijas 2014. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Slovākijas 2014. gada stabilitātes programmu (OV C 247, 29.7.2014., 122. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 473/2013 (2013. gada 21. maijs) par kopīgiem noteikumiem budžeta plānu projektu uzraudzībai un novērtēšanai un pārmērīga budžeta deficīta novēršanai eurozonas dalībvalstīs (OV L 140, 27.5.2013., 11. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.).

5

(6)  Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 2. punktu.

6

(7)  OV C 272, 18.8.2015., 98. lpp.

7

---

| 18.8.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 272/14 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 272/14

---

PADOMES IETEIKUMS

(2015. gada 14. jūlijs)

par Somijas 2015. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Somijas 2015. gada stabilitātes programmu

(2015/C 272/04)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (2), un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,

ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam sākt jaunu izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju – “Eiropa 2020” –, kam pamatā ir ciešāka ekonomikas politikas koordinācija. Stratēģijā lielākoties pievērsta uzmanība galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju. |
| --- | --- |

(1)

Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam sākt jaunu izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju – “Eiropa 2020” –, kam pamatā ir ciešāka ekonomikas politikas koordinācija. Stratēģijā lielākoties pievērsta uzmanība galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju.

| (2) | Padome 2015. gada 14. jūlijā, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumiem, pieņēma Ieteikumu par dalībvalstu un Savienības ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm, un 2010. gada 21. oktobrī tā pieņēma Lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (3). Kopā tie veido “integrētās pamatnostādnes”, ko dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā savā ekonomikas un nodarbinātības politikā. |
| --- | --- |

(2)

Padome 2015. gada 14. jūlijā, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumiem, pieņēma Ieteikumu par dalībvalstu un Savienības ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm, un 2010. gada 21. oktobrī tā pieņēma Lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (3). Kopā tie veido “integrētās pamatnostādnes”, ko dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā savā ekonomikas un nodarbinātības politikā.

| (3) | Padome 2014. gada 8. jūlijā pieņēma Ieteikumu (4) par Somijas 2014. gada valsts reformu programmu un sniedza atzinumu par atjaunināto Somijas 2014. gada stabilitātes programmu. Komisija 2014. gada 28. novembrī saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 473/2013 (5) sniedza savu atzinumu par Somijas budžeta plāna projektu 2015. gadam. |
| --- | --- |

(3)

Padome 2014. gada 8. jūlijā pieņēma Ieteikumu (4) par Somijas 2014. gada valsts reformu programmu un sniedza atzinumu par atjaunināto Somijas 2014. gada stabilitātes programmu. Komisija 2014. gada 28. novembrī saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 473/2013 (5) sniedza savu atzinumu par Somijas budžeta plāna projektu 2015. gadam.

| (4) | Komisija 2014. gada 28. novembrī pieņēma gada izaugsmes pētījumu, iezīmējot 2015. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada sākumu. Tajā pašā dienā Komisija, pamatojoties uz Regulu (ES) Nr. 1176/2011, pieņēma brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā tā noteica Somiju kā vienu no dalībvalstīm, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats. |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2014. gada 28. novembrī pieņēma gada izaugsmes pētījumu, iezīmējot 2015. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada sākumu. Tajā pašā dienā Komisija, pamatojoties uz Regulu (ES) Nr. 1176/2011, pieņēma brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā tā noteica Somiju kā vienu no dalībvalstīm, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats.

| (5) | Eiropadome 2014. gada 18. decembrī apstiprināja prioritātes, lai veicinātu investīcijas, pastiprinātu strukturālās reformas un īstenotu atbildīgu, izaugsmi veicinošu fiskālo konsolidāciju. |
| --- | --- |

(5)

Eiropadome 2014. gada 18. decembrī apstiprināja prioritātes, lai veicinātu investīcijas, pastiprinātu strukturālās reformas un īstenotu atbildīgu, izaugsmi veicinošu fiskālo konsolidāciju.

| (6) | Komisija 2015. gada 26. februārī publicēja 2015. gada ziņojumu par Somiju. Tajā tika izvērtēti Somijas panākumi attiecībā uz to, kā tiek īstenoti 2014. gada 8. jūlijā pieņemtie konkrētai valstij adresētie ieteikumi. Ziņojumā par valsti ir ietverti arī padziļinātā pārskata rezultāti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu. Komisijas veiktā analīze ļauj secināt, ka Somijā ir makroekonomiskā nelīdzsvarotība, kurai nepieciešama politiska rīcība un uzraudzība. Īpaša uzmanība ir jāvelta riskiem, kas saistīti ar vājiem eksporta rādītājiem saistībā ar rūpniecības restrukturizāciju. Lai arī eksporta tirgus daļu un elektronikas rūpniecības rādītāju kritums lielākoties ir beidzies, investīcijas joprojām ir nelielas, un izaugsmes potenciāls ir samazinājies. Privātā sektora parāds ir nostabilizējies, un šķiet, ka šobrīd tas nav iemesls bažām, tomēr tā salīdzinoši augstā līmeņa dēļ ir nepieciešama cieša uzraudzība. |
| --- | --- |

(6)

Komisija 2015. gada 26. februārī publicēja 2015. gada ziņojumu par Somiju. Tajā tika izvērtēti Somijas panākumi attiecībā uz to, kā tiek īstenoti 2014. gada 8. jūlijā pieņemtie konkrētai valstij adresētie ieteikumi. Ziņojumā par valsti ir ietverti arī padziļinātā pārskata rezultāti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu. Komisijas veiktā analīze ļauj secināt, ka Somijā ir makroekonomiskā nelīdzsvarotība, kurai nepieciešama politiska rīcība un uzraudzība. Īpaša uzmanība ir jāvelta riskiem, kas saistīti ar vājiem eksporta rādītājiem saistībā ar rūpniecības restrukturizāciju. Lai arī eksporta tirgus daļu un elektronikas rūpniecības rādītāju kritums lielākoties ir beidzies, investīcijas joprojām ir nelielas, un izaugsmes potenciāls ir samazinājies. Privātā sektora parāds ir nostabilizējies, un šķiet, ka šobrīd tas nav iemesls bažām, tomēr tā salīdzinoši augstā līmeņa dēļ ir nepieciešama cieša uzraudzība.

| (7) | Somija 2015. gada 2. aprīlī iesniedza savu 2015. gada valsts reformu programmu un savu 2015. gada stabilitātes programmu. Abas programmas tika izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību. |
| --- | --- |

(7)

Somija 2015. gada 2. aprīlī iesniedza savu 2015. gada valsts reformu programmu un savu 2015. gada stabilitātes programmu. Abas programmas tika izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību.

| (8) | Uz Somiju pašlaik attiecas Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa. Aizejošās valdības iesniegtajā 2015. gada stabilitātes programmā, kas ir balstīta uz pieņēmumu par nemainīgu politiku un attiecas uz laikposmu no 2014. gada līdz 2019. gadam, ir paredzēts, ka nominālais deficīts, kas 2014. gadā tika palielināts līdz 3,2 % no IKP un tādējādi pārsniedza atsauces vērtību (3 % no IKP), turpinās pieaugt līdz 3,4 % no IKP 2015. gadā; pēc tam paredzēts, ka tas pakāpeniski samazināsies līdz 3,1 % 2017. gadā un tad līdz 2,5 % no IKP 2019. gadā. Saskaņā ar 2015. gada stabilitātes programmu ir paredzēts, ka valsts parāda attiecība pret IKP palielināsies visā programmas prognozes periodā un līdz 2019. gadam sasniegs 67,8 %. Vidējā termiņa mērķis – strukturālais deficīts 0,5 % apmērā no IKP – nav sasniegts līdz programmas perioda beigām. Šo budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs ir ticams. Pamatojoties uz Komisijas 2015. gada pavasara prognozi, Somijas valsts budžeta deficīts tiek prognozēts 3,3 % apmērā no IKP 2015. gadā un 3,2 % apmērā no IKP 2016. gadā, un vienlaikus tiek prognozēts, ka parāda attiecība pret IKP palielināsies līdz 64,4 % no IKP līdz 2016. gadam. Komisija 2015. gada 13. maijā publicēja ziņojumu saskaņā ar Līguma 126. panta 3. punktu, kurā tika secināts, ka kritēriji attiecībā uz deficītu un parādu netiek uzskatīti par izpildītiem. Tomēr 27. maijā jaunā valdība publicēja stratēģisko programmu, tostarp plānotos konsolidācijas pasākumus. Saskaņā ar Komisijas novērtējumu – ja šie pasākumi tiks pilnībā īstenoti, tie varētu samazināt nominālo deficītu krietni zem 3 % no IKP 2016. gadā. Pēc 2014. gadā novērotās pasliktināšanās pastāv arī cita novirze no preventīvajā daļā noteiktajiem nepieciešamajiem strukturālajiem pasākumiem 2015. gadā. Ir gaidāms, ka izdevumu kritērijs 2015. gadā tiks izpildīts ar plašu rezervi. Tādējādi var būt risks 2014. un 2015. gadā ievērojami novirzīties no prasītās korekcijas virzībā uz vidēja termiņa budžeta mērķi, attiecībā uz kuru būs jāveic atkārtots ex post novērtējums. Ņemot vērā pasākumus, par kuriem paziņojusi jaunā valdība, 2016. gadā pastāv nelielas novirzes risks. Tādēļ būs nepieciešami turpmāki pasākumi, lai veiktu nepieciešamos strukturālos pielāgojumus. Pamatojoties uz savu stabilitātes programmas novērtējumu un ņemot vērā Komisijas 2015. gada pavasara prognozi, kā arī jaunās valdības 27. maijā iesniegto konsolidācijas pasākumu novērtējumu, Padome uzskata, ka pastāv risks, ka Somija neizpildīs Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumus. Lai gan Somija ir guvusi zināmus panākumus administratīvo reformu īstenošanā, Somijas publiskā sektora efektivitāti varētu uzlabot vēl vairāk, jo īpaši jomās, kurās nākotnē saistībā ar iedzīvotāju novecošanu izmaksu slogs palielināsies.
  Sociālie partneri 2014. gada rudenī vienojās par pensiju reformas saturu, taču tā vēl nav pieņemta. Gados vecāku darba ņēmēju lielāka līdzdalība darba tirgū ir ļoti svarīga, ņemot vērā fiskālās stabilitātes nepietiekamību un plānoto likumā noteiktā pensionēšanās vecuma palielināšanu. Agrīna aiziešana no darba tirgus galvenokārt ir saistīta ar invaliditāti vai pagarinātu bezdarbnieka pabalstu vecāka gadagājuma darba ņēmējiem. Valdības likumprojekts par sociālo un veselības aprūpes pakalpojumu reformu parlamentam tika iesniegts 2014. gada decembrī, taču līdz parlamenta vēlēšanām 2015. gada aprīlī netika rasts nekāds risinājums, kad varētu rast līdzsvaru starp administratīvo modeli ar lielām pašvaldību koalīcijām un atsevišķu pašvaldību autonomiju, kas ir garantēta konstitūcijā, un likumprojekts netika pieņemts. Somijas pašvaldības ir samērā mazas, taču tās veic salīdzinoši visaptverošus uzdevumus salīdzinājumā ar pašvaldībām citās Eiropas valstīs. Pašvaldību struktūru reforma noris ar zināmu aizkavēšanos, un pašvaldības pēta, kādas ir apvienošanās priekšrocības. Saskaņā ar 2015. gada valsts reformu programmu parlamentam līdz 2016. gada beigām, iespējams, tiks iesniegts jauns tiesību akta priekšlikums. |
| --- | --- |

(8)

Uz Somiju pašlaik attiecas Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa. Aizejošās valdības iesniegtajā 2015. gada stabilitātes programmā, kas ir balstīta uz pieņēmumu par nemainīgu politiku un attiecas uz laikposmu no 2014. gada līdz 2019. gadam, ir paredzēts, ka nominālais deficīts, kas 2014. gadā tika palielināts līdz 3,2 % no IKP un tādējādi pārsniedza atsauces vērtību (3 % no IKP), turpinās pieaugt līdz 3,4 % no IKP 2015. gadā; pēc tam paredzēts, ka tas pakāpeniski samazināsies līdz 3,1 % 2017. gadā un tad līdz 2,5 % no IKP 2019. gadā. Saskaņā ar 2015. gada stabilitātes programmu ir paredzēts, ka valsts parāda attiecība pret IKP palielināsies visā programmas prognozes periodā un līdz 2019. gadam sasniegs 67,8 %. Vidējā termiņa mērķis – strukturālais deficīts 0,5 % apmērā no IKP – nav sasniegts līdz programmas perioda beigām. Šo budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs ir ticams. Pamatojoties uz Komisijas 2015. gada pavasara prognozi, Somijas valsts budžeta deficīts tiek prognozēts 3,3 % apmērā no IKP 2015. gadā un 3,2 % apmērā no IKP 2016. gadā, un vienlaikus tiek prognozēts, ka parāda attiecība pret IKP palielināsies līdz 64,4 % no IKP līdz 2016. gadam. Komisija 2015. gada 13. maijā publicēja ziņojumu saskaņā ar Līguma 126. panta 3. punktu, kurā tika secināts, ka kritēriji attiecībā uz deficītu un parādu netiek uzskatīti par izpildītiem. Tomēr 27. maijā jaunā valdība publicēja stratēģisko programmu, tostarp plānotos konsolidācijas pasākumus. Saskaņā ar Komisijas novērtējumu – ja šie pasākumi tiks pilnībā īstenoti, tie varētu samazināt nominālo deficītu krietni zem 3 % no IKP 2016. gadā. Pēc 2014. gadā novērotās pasliktināšanās pastāv arī cita novirze no preventīvajā daļā noteiktajiem nepieciešamajiem strukturālajiem pasākumiem 2015. gadā. Ir gaidāms, ka izdevumu kritērijs 2015. gadā tiks izpildīts ar plašu rezervi. Tādējādi var būt risks 2014. un 2015. gadā ievērojami novirzīties no prasītās korekcijas virzībā uz vidēja termiņa budžeta mērķi, attiecībā uz kuru būs jāveic atkārtots ex post novērtējums. Ņemot vērā pasākumus, par kuriem paziņojusi jaunā valdība, 2016. gadā pastāv nelielas novirzes risks. Tādēļ būs nepieciešami turpmāki pasākumi, lai veiktu nepieciešamos strukturālos pielāgojumus. Pamatojoties uz savu stabilitātes programmas novērtējumu un ņemot vērā Komisijas 2015. gada pavasara prognozi, kā arī jaunās valdības 27. maijā iesniegto konsolidācijas pasākumu novērtējumu, Padome uzskata, ka pastāv risks, ka Somija neizpildīs Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumus. Lai gan Somija ir guvusi zināmus panākumus administratīvo reformu īstenošanā, Somijas publiskā sektora efektivitāti varētu uzlabot vēl vairāk, jo īpaši jomās, kurās nākotnē saistībā ar iedzīvotāju novecošanu izmaksu slogs palielināsies.

Sociālie partneri 2014. gada rudenī vienojās par pensiju reformas saturu, taču tā vēl nav pieņemta. Gados vecāku darba ņēmēju lielāka līdzdalība darba tirgū ir ļoti svarīga, ņemot vērā fiskālās stabilitātes nepietiekamību un plānoto likumā noteiktā pensionēšanās vecuma palielināšanu. Agrīna aiziešana no darba tirgus galvenokārt ir saistīta ar invaliditāti vai pagarinātu bezdarbnieka pabalstu vecāka gadagājuma darba ņēmējiem. Valdības likumprojekts par sociālo un veselības aprūpes pakalpojumu reformu parlamentam tika iesniegts 2014. gada decembrī, taču līdz parlamenta vēlēšanām 2015. gada aprīlī netika rasts nekāds risinājums, kad varētu rast līdzsvaru starp administratīvo modeli ar lielām pašvaldību koalīcijām un atsevišķu pašvaldību autonomiju, kas ir garantēta konstitūcijā, un likumprojekts netika pieņemts. Somijas pašvaldības ir samērā mazas, taču tās veic salīdzinoši visaptverošus uzdevumus salīdzinājumā ar pašvaldībām citās Eiropas valstīs. Pašvaldību struktūru reforma noris ar zināmu aizkavēšanos, un pašvaldības pēta, kādas ir apvienošanās priekšrocības. Saskaņā ar 2015. gada valsts reformu programmu parlamentam līdz 2016. gada beigām, iespējams, tiks iesniegts jauns tiesību akta priekšlikums.

| (9) | Ņemot vērā darbspējīgā vecuma iedzīvotāju novecošanu un skaita samazināšanos, ir svarīgi, lai darba tirgum būtu pieeja visam potenciālajam darbaspēkam. Somija ir guvusi zināmus panākumus šajā jautājumā un veikusi vairākus pasākumus, tostarp algu subsīdiju organizācijas uzlabošanu, īpašu uzmanību pievēršot gados vecākiem cilvēkiem, un valsts nodarbinātības dienesta organizācijas uzlabošanu. Bezdarba līmenis 2014. gadā bija 8,7 %, un tas palielinās, īpaši jauniešu un gados vecāku darba ņēmēju vidū. 2013. gadā panāktā vienošanās par mērenu algu pieaugumu atbalsta konkurētspējas atjaunošanu attiecībā uz izmaksām un eksportu, samazinot darbaspēka vienības izmaksu pieaugumu. |
| --- | --- |

(9)

Ņemot vērā darbspējīgā vecuma iedzīvotāju novecošanu un skaita samazināšanos, ir svarīgi, lai darba tirgum būtu pieeja visam potenciālajam darbaspēkam. Somija ir guvusi zināmus panākumus šajā jautājumā un veikusi vairākus pasākumus, tostarp algu subsīdiju organizācijas uzlabošanu, īpašu uzmanību pievēršot gados vecākiem cilvēkiem, un valsts nodarbinātības dienesta organizācijas uzlabošanu. Bezdarba līmenis 2014. gadā bija 8,7 %, un tas palielinās, īpaši jauniešu un gados vecāku darba ņēmēju vidū. 2013. gadā panāktā vienošanās par mērenu algu pieaugumu atbalsta konkurētspējas atjaunošanu attiecībā uz izmaksām un eksportu, samazinot darbaspēka vienības izmaksu pieaugumu.

| (10) | Somija ir guvusi zināmus panākumus attiecībā uz to, lai palielinātu savu spēju nodrošināt novatoriskus ražojumus. Valdība pašlaik īsteno pētniecības institūtu un finansējuma visaptverošu reformu. Politikas programmas tīras tehnoloģijas, biotehnoloģijas un digitalizācijas jomās ir daudzsološas, bet salīdzinoši nelielas. Lai gan ieguldījumi pētniecībā un izstrādē ir vieni no augstākajiem Savienībā, Somijā joprojām ir problēmas tos padarīt par veiksmīgiem eksporta produktiem un pakalpojumiem. Valdība ir centusies atbalsta sistēmas uzņēmumiem padarīt vienkāršākas un efektīvākas, palielināt finansējumu jaunizveidotiem uzņēmumiem un veicināt uzņēmumu internacionalizāciju. Tomēr ieguldījumi Somijā joprojām ir zemi, joprojām pastāv eksporta grūtības un nodarbinātības rādītāji ir kritušies. Tāpat arī ir jāvelta pūles, lai stiprinātu konkurenci produktu un pakalpojumu tirgos, jo īpaši mazumtirdzniecībā, kas joprojām ir ļoti koncentrēta. |
| --- | --- |

(10)

Somija ir guvusi zināmus panākumus attiecībā uz to, lai palielinātu savu spēju nodrošināt novatoriskus ražojumus. Valdība pašlaik īsteno pētniecības institūtu un finansējuma visaptverošu reformu. Politikas programmas tīras tehnoloģijas, biotehnoloģijas un digitalizācijas jomās ir daudzsološas, bet salīdzinoši nelielas. Lai gan ieguldījumi pētniecībā un izstrādē ir vieni no augstākajiem Savienībā, Somijā joprojām ir problēmas tos padarīt par veiksmīgiem eksporta produktiem un pakalpojumiem. Valdība ir centusies atbalsta sistēmas uzņēmumiem padarīt vienkāršākas un efektīvākas, palielināt finansējumu jaunizveidotiem uzņēmumiem un veicināt uzņēmumu internacionalizāciju. Tomēr ieguldījumi Somijā joprojām ir zemi, joprojām pastāv eksporta grūtības un nodarbinātības rādītāji ir kritušies. Tāpat arī ir jāvelta pūles, lai stiprinātu konkurenci produktu un pakalpojumu tirgos, jo īpaši mazumtirdzniecībā, kas joprojām ir ļoti koncentrēta.

| (11) | Eiropas pusgada kontekstā Komisija ir veikusi Somijas ekonomikas politikas visaptverošu analīzi un to publicējusi 2015. gada ziņojumā par valsti. Tā arī ir izvērtējusi stabilitātes programmu un valsts reformu programmu, kā arī pasākumus, kas veikti saistībā ar iepriekšējos gados Somijai adresētiem ieteikumiem. Vērtējumā Komisija ņēma vērā ne tikai programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Somijā, bet arī atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jāstiprina Savienības vispārējā ekonomikas pārvaldība, turpmākajos valsts lēmumos nodrošinot ES līmeņa ieguldījumu. Ieteikumi saskaņā ar Eiropas pusgadu ir atspoguļoti 1.–4. ieteikumā. |
| --- | --- |

(11)

Eiropas pusgada kontekstā Komisija ir veikusi Somijas ekonomikas politikas visaptverošu analīzi un to publicējusi 2015. gada ziņojumā par valsti. Tā arī ir izvērtējusi stabilitātes programmu un valsts reformu programmu, kā arī pasākumus, kas veikti saistībā ar iepriekšējos gados Somijai adresētiem ieteikumiem. Vērtējumā Komisija ņēma vērā ne tikai programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Somijā, bet arī atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jāstiprina Savienības vispārējā ekonomikas pārvaldība, turpmākajos valsts lēmumos nodrošinot ES līmeņa ieguldījumu. Ieteikumi saskaņā ar Eiropas pusgadu ir atspoguļoti 1.–4. ieteikumā.

| (12) | Ņemot vērā šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi stabilitātes programmu, un tās atzinums (6) ir atspoguļots jo īpaši 1. ieteikumā. |
| --- | --- |

(12)

Ņemot vērā šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi stabilitātes programmu, un tās atzinums (6) ir atspoguļots jo īpaši 1. ieteikumā.

| (13) | Ņemot vērā Komisijas padziļināto pārskatu un šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi valsts reformu programmu un stabilitātes programmu. Tās ieteikumi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu ir atspoguļoti 2. un 3. ieteikumā. |
| --- | --- |

(13)

Ņemot vērā Komisijas padziļināto pārskatu un šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi valsts reformu programmu un stabilitātes programmu. Tās ieteikumi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu ir atspoguļoti 2. un 3. ieteikumā.

| (14) | Eiropas pusgada kontekstā Komisija ir arī veikusi analīzi par visas eurozonas ekonomikas politiku. Pamatojoties uz šo analīzi, Padome ir sniegusi konkrētus ieteikumus, kas adresēti dalībvalstīm, kuru valūta ir euro (7). Somijai kā valstij, kuras valūta ir euro, būtu arī jānodrošina minēto ieteikumu pilnīga un savlaicīga īstenošana, |
| --- | --- |

(14)

Eiropas pusgada kontekstā Komisija ir arī veikusi analīzi par visas eurozonas ekonomikas politiku. Pamatojoties uz šo analīzi, Padome ir sniegusi konkrētus ieteikumus, kas adresēti dalībvalstīm, kuru valūta ir euro (7). Somijai kā valstij, kuras valūta ir euro, būtu arī jānodrošina minēto ieteikumu pilnīga un savlaicīga īstenošana,

AR ŠO IESAKA Somijai 2015. un 2016. gadā rīkoties šādi.

| 1. | Sasniegt fiskālo korekciju vismaz 0,1 % apmērā no IKP virzībā uz vidējā termiņa budžeta mērķi 2015. gadā un 0,5 % no IKP – 2016. gadā. Turpināt centienus samazināt fiskālās stabilitātes nepietiekamību un stiprināt nosacījumus izaugsmei. |
| --- | --- |

1.

Sasniegt fiskālo korekciju vismaz 0,1 % apmērā no IKP virzībā uz vidējā termiņa budžeta mērķi 2015. gadā un 0,5 % no IKP – 2016. gadā. Turpināt centienus samazināt fiskālās stabilitātes nepietiekamību un stiprināt nosacījumus izaugsmei.

| 2. | Pieņemt saskaņoto pensiju reformu un pakāpeniski izskaust agrīnas pensionēšanās iespējas. Nodrošināt pašvaldību struktūru un sociālo un veselības aprūpes pakalpojumu administratīvās reformas efektīvu izstrādi un īstenošanu tā, lai palielinātu sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas produktivitāti un izmaksu lietderību un vienlaicīgi nodrošinātu to kvalitāti. |
| --- | --- |

2.

Pieņemt saskaņoto pensiju reformu un pakāpeniski izskaust agrīnas pensionēšanās iespējas. Nodrošināt pašvaldību struktūru un sociālo un veselības aprūpes pakalpojumu administratīvās reformas efektīvu izstrādi un īstenošanu tā, lai palielinātu sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas produktivitāti un izmaksu lietderību un vienlaicīgi nodrošinātu to kvalitāti.

| 3. | Turpināt centienus uzlabot nodarbinātības iespējas jauniešiem, vecāka gadagājuma darba ņēmējiem un ilgtermiņa bezdarbniekiem, īpašu uzmanību pievēršot ar darbu saistītu prasmju attīstībai. Sekmēt algas apmēra izmaiņas atbilstīgi produktivitātei, pilnā mērā respektējot sociālo partneru nozīmi un saskaņā ar valsts praksi. |
| --- | --- |

3.

Turpināt centienus uzlabot nodarbinātības iespējas jauniešiem, vecāka gadagājuma darba ņēmējiem un ilgtermiņa bezdarbniekiem, īpašu uzmanību pievēršot ar darbu saistītu prasmju attīstībai. Sekmēt algas apmēra izmaiņas atbilstīgi produktivitātei, pilnā mērā respektējot sociālo partneru nozīmi un saskaņā ar valsts praksi.

| 4. | Veikt pasākumus, lai mazumtirdzniecības nozari atvērtu efektīvai konkurencei. |
| --- | --- |

4.

Veikt pasākumus, lai mazumtirdzniecības nozari atvērtu efektīvai konkurencei.

Briselē, 2015. gada 14. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

P. GRAMEGNA

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.

2

(3)  Paliek spēkā ar Padomes Lēmumu 2014/322/ES (2014. gada 6. maijs) par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm 2014. gadam (OV L 165, 4.6.2014., 49. lpp.).

3

(4)  Padomes Ieteikums (2014. gada 8. jūlijs) par Somijas 2014. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Somijas 2014. gada stabilitātes programmu (OV C 247, 29.7.2014., 127. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 473/2013 (2013. gada 21. maijs) par kopīgiem noteikumiem budžeta plānu projektu uzraudzībai un novērtēšanai un pārmērīga budžeta deficīta novēršanai eurozonas dalībvalstīs (OV L 140, 27.5.2013., 11. lpp.).

5

(6)  Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 2. punktu.

6

(7)  OV C 272, 18.8.2015., 98. lpp.

7

---

| 18.8.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 272/18 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 272/18

---

PADOMES IETEIKUMS

(2015. gada 14. jūlijs)

par Zviedrijas 2015. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Zviedrijas 2015. gada konverģences programmu

(2015/C 272/05)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. novembra Regulu (ES) Nr. 1176/2011 par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (2), un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,

ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam sākt jaunu izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju – “Eiropa 2020” –, kam pamatā ir ciešāka ekonomikas politikas koordinācija. Stratēģijā lielākoties pievērsta uzmanība galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju. |
| --- | --- |

(1)

Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam sākt jaunu izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju – “Eiropa 2020” –, kam pamatā ir ciešāka ekonomikas politikas koordinācija. Stratēģijā lielākoties pievērsta uzmanība galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju.

| (2) | Padome 2015. gada 14. jūlijā, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumiem, pieņēma Ieteikumu par dalībvalstu un Savienības ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm, un 2010. gada 21. oktobrī tā pieņēma Lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (3). Kopā tie veido “integrētās pamatnostādnes”, ko dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā savā ekonomikas un nodarbinātības politikā. |
| --- | --- |

(2)

Padome 2015. gada 14. jūlijā, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumiem, pieņēma Ieteikumu par dalībvalstu un Savienības ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm, un 2010. gada 21. oktobrī tā pieņēma Lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (3). Kopā tie veido “integrētās pamatnostādnes”, ko dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā savā ekonomikas un nodarbinātības politikā.

| (3) | Padome 2014. gada 8. jūlijā pieņēma Ieteikumu (4) par Zviedrijas 2014. gada valsts reformu programmu un sniedza savu atzinumu par atjaunināto Zviedrijas konverģences programmu 2014. gadam. |
| --- | --- |

(3)

Padome 2014. gada 8. jūlijā pieņēma Ieteikumu (4) par Zviedrijas 2014. gada valsts reformu programmu un sniedza savu atzinumu par atjaunināto Zviedrijas konverģences programmu 2014. gadam.

| (4) | Komisija 2014. gada 28. novembrī pieņēma gada izaugsmes pētījumu, iezīmējot 2015. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada sākumu. Tajā pašā dienā Komisija, pamatojoties uz Regulu (ES) Nr. 1176/2011, pieņēma brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā tā noteica Zviedriju kā vienu no dalībvalstīm, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats. |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2014. gada 28. novembrī pieņēma gada izaugsmes pētījumu, iezīmējot 2015. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada sākumu. Tajā pašā dienā Komisija, pamatojoties uz Regulu (ES) Nr. 1176/2011, pieņēma brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā tā noteica Zviedriju kā vienu no dalībvalstīm, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats.

| (5) | Eiropadome 2014. gada 18. decembrī apstiprināja prioritātes, lai veicinātu investīcijas, pastiprinātu strukturālās reformas un īstenotu atbildīgu, izaugsmi veicinošu fiskālo konsolidāciju. |
| --- | --- |

(5)

Eiropadome 2014. gada 18. decembrī apstiprināja prioritātes, lai veicinātu investīcijas, pastiprinātu strukturālās reformas un īstenotu atbildīgu, izaugsmi veicinošu fiskālo konsolidāciju.

| (6) | Komisija 2015. gada 26. februārī publicēja 2015. gada ziņojumu par Zviedriju. Tajā tika izvērtēti Zviedrijas panākumi attiecībā uz to, kā tiek īstenoti 2014. gada 8. jūlijā pieņemtie konkrētai valstij adresētie ieteikumi. Ziņojumā par valsti ir ietverti arī padziļinātā pārskata rezultāti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu. Komisijas veiktā analīze ļauj secināt, ka Zviedrijā ir makroekonomiskā nelīdzsvarotība, kurai nepieciešama politiska rīcība un uzraudzība. Īpaši mājsaimniecību parāda līmenis aizvien ir ļoti augsts un turpina pieaugt, jo mājokļu cenas turpina paaugstināties, procentu likmes joprojām ir zemas, ir ievērojami nodokļu stimuli un pastāv ierobežojums mājokļu piedāvājumā. Uzmanība joprojām jāpievērš makroekonomiskajām norisēm, kas saistītas ar privātā sektora parādu. |
| --- | --- |

(6)

Komisija 2015. gada 26. februārī publicēja 2015. gada ziņojumu par Zviedriju. Tajā tika izvērtēti Zviedrijas panākumi attiecībā uz to, kā tiek īstenoti 2014. gada 8. jūlijā pieņemtie konkrētai valstij adresētie ieteikumi. Ziņojumā par valsti ir ietverti arī padziļinātā pārskata rezultāti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu. Komisijas veiktā analīze ļauj secināt, ka Zviedrijā ir makroekonomiskā nelīdzsvarotība, kurai nepieciešama politiska rīcība un uzraudzība. Īpaši mājsaimniecību parāda līmenis aizvien ir ļoti augsts un turpina pieaugt, jo mājokļu cenas turpina paaugstināties, procentu likmes joprojām ir zemas, ir ievērojami nodokļu stimuli un pastāv ierobežojums mājokļu piedāvājumā. Uzmanība joprojām jāpievērš makroekonomiskajām norisēm, kas saistītas ar privātā sektora parādu.

| (7) | Zviedrija 2015. gada 23. aprīlī iesniedza savu 2015. gada valsts reformu programmu un 2015. gada 24. aprīlī – savu 2015. gada konverģences programmu. Abas programmas tika izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību. |
| --- | --- |

(7)

Zviedrija 2015. gada 23. aprīlī iesniedza savu 2015. gada valsts reformu programmu un 2015. gada 24. aprīlī – savu 2015. gada konverģences programmu. Abas programmas tika izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību.

| (8) | Uz Zviedriju pašlaik attiecas Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa. Savā 2015. gada konverģences programmā valdība plāno pakāpeniski samazināt nominālo deficītu līdz 1,4 % no IKP 2015. gadā un panākt līdzsvaru 2018. gadā, kā arī plāno arī turpmāk visā programmas periodā izpildīt vidējā termiņa mērķi, proti, strukturālo deficītu 1 % apmērā no IKP. Sagaidāms, ka valdības parāda attiecība pret IKP maksimumu 44,2 % apmērā sasniegs 2015. gadā un pēc tam tā pakāpeniski samazināsies līdz 40,0 % 2018. gadā. Šo budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs ir ticams. Tomēr pasākumi plānoto budžeta deficīta mērķu sasniegšanai, sākot no 2016. gada, būs jākonkretizē. Ņemot vērā Komisijas 2015. gada pavasara prognozi, tiek prognozēts, ka strukturālā bilance atbildīs vidēja termiņa mērķim un būs – 1 % 2015. gadā un uzlabosies līdz – 0,9 % no IKP 2016. gadā. Pamatojoties uz savu konverģences programmas novērtējumu un ņemot vērā Komisijas 2015. gada pavasara prognozi, Padome uzskata – sagaidāms, ka Zviedrija ievēros Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumus. |
| --- | --- |

(8)

Uz Zviedriju pašlaik attiecas Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa. Savā 2015. gada konverģences programmā valdība plāno pakāpeniski samazināt nominālo deficītu līdz 1,4 % no IKP 2015. gadā un panākt līdzsvaru 2018. gadā, kā arī plāno arī turpmāk visā programmas periodā izpildīt vidējā termiņa mērķi, proti, strukturālo deficītu 1 % apmērā no IKP. Sagaidāms, ka valdības parāda attiecība pret IKP maksimumu 44,2 % apmērā sasniegs 2015. gadā un pēc tam tā pakāpeniski samazināsies līdz 40,0 % 2018. gadā. Šo budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs ir ticams. Tomēr pasākumi plānoto budžeta deficīta mērķu sasniegšanai, sākot no 2016. gada, būs jākonkretizē. Ņemot vērā Komisijas 2015. gada pavasara prognozi, tiek prognozēts, ka strukturālā bilance atbildīs vidēja termiņa mērķim un būs – 1 % 2015. gadā un uzlabosies līdz – 0,9 % no IKP 2016. gadā. Pamatojoties uz savu konverģences programmas novērtējumu un ņemot vērā Komisijas 2015. gada pavasara prognozi, Padome uzskata – sagaidāms, ka Zviedrija ievēros Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumus.

| (9) | Atšķirībā no daudzām citām dalībvalstīm mājokļu cenām Zviedrijā nav bijušas nekādas būtiskas korekcijas un kopš 2013. gada vidus tās ir atkal būtiski palielinājušās. Komisijas veiktais padziļinātais pārskats rosina domāt, ka Zviedrijas mājokļu cenas pārsniedz savas pamatvērtības. Daļēji tas ir saistīts ar labvēlīgiem pamatnosacījumiem, piemēram, lielākiem rīcībā esošiem ienākumiem, zemām procentu likmēm un veselīgu demogrāfisko situāciju. Tomēr ziņojumā par valsti ir norādīts, ka mājokļu cenas palielinās gan ar pieprasījumu, gan piedāvājumu saistītu faktoru dēļ. Raugoties no pieprasījuma perspektīvas, kredītu nosacījumi ir bijuši īpaši labvēlīgi. Turklāt Zviedrijas nodokļu sistēma, kas ietver vienu no lielākajiem nodokļu stimuliem mājokļu iegādei Savienībā, arī veicina mājokļu cenu pieaugumu. Tas savukārt ir arī veicinājis mājsaimniecību parāda pieaugumu Zviedrijā, kas ir liels un pieaug straujāk nekā pārējā Savienībā. Pat ja mājsaimniecību aktīvu kopsumma ir liela un rīcībā esošie ienākumi pēdējos gados ir palielinājušies, mājsaimniecību sektors šobrīd ir neaizsargātāks nekā iepriekš un mājsaimniecību parādsaistību augstais līmenis apdraud makroekonomisko stabilitāti. Būtu jānovērš iedzīvotāju ienākumu nodokļu stimulu parādu veidošanai ietekme, pakāpeniski samazinot nodokļu atskaitījumu no hipotekārajiem procentu maksājumiem vai palielinot regulārus īpašuma nodokļus. Turklāt ir jāpieliek pūles, lai paātrinātu hipotekāro aizdevumu amortizācijas tempu nolūkā samazināt mājsaimniecību parādsaistību pieaugumu. |
| --- | --- |

(9)

Atšķirībā no daudzām citām dalībvalstīm mājokļu cenām Zviedrijā nav bijušas nekādas būtiskas korekcijas un kopš 2013. gada vidus tās ir atkal būtiski palielinājušās. Komisijas veiktais padziļinātais pārskats rosina domāt, ka Zviedrijas mājokļu cenas pārsniedz savas pamatvērtības. Daļēji tas ir saistīts ar labvēlīgiem pamatnosacījumiem, piemēram, lielākiem rīcībā esošiem ienākumiem, zemām procentu likmēm un veselīgu demogrāfisko situāciju. Tomēr ziņojumā par valsti ir norādīts, ka mājokļu cenas palielinās gan ar pieprasījumu, gan piedāvājumu saistītu faktoru dēļ. Raugoties no pieprasījuma perspektīvas, kredītu nosacījumi ir bijuši īpaši labvēlīgi. Turklāt Zviedrijas nodokļu sistēma, kas ietver vienu no lielākajiem nodokļu stimuliem mājokļu iegādei Savienībā, arī veicina mājokļu cenu pieaugumu. Tas savukārt ir arī veicinājis mājsaimniecību parāda pieaugumu Zviedrijā, kas ir liels un pieaug straujāk nekā pārējā Savienībā. Pat ja mājsaimniecību aktīvu kopsumma ir liela un rīcībā esošie ienākumi pēdējos gados ir palielinājušies, mājsaimniecību sektors šobrīd ir neaizsargātāks nekā iepriekš un mājsaimniecību parādsaistību augstais līmenis apdraud makroekonomisko stabilitāti. Būtu jānovērš iedzīvotāju ienākumu nodokļu stimulu parādu veidošanai ietekme, pakāpeniski samazinot nodokļu atskaitījumu no hipotekārajiem procentu maksājumiem vai palielinot regulārus īpašuma nodokļus. Turklāt ir jāpieliek pūles, lai paātrinātu hipotekāro aizdevumu amortizācijas tempu nolūkā samazināt mājsaimniecību parādsaistību pieaugumu.

| (10) | Raugoties no piedāvājuma perspektīvas, strukturālas nepilnības izraisa mājokļu trūkumu un veicina mājokļu cenu pieaugumu. Tas ierobežo darbaspēka mobilitāti un rada sociālas problēmas neaizsargātām iedzīvotāju grupām. Piedāvājumu ierobežo neefektīva esošo mājokļu izmantošana, kā arī strukturāli nepietiekami ieguldījumi jaunu mājokļu būvniecībā. Jo īpaši, būtu jāstiprina stimuli pašvaldībām aktīvi veicināt ieguldījumus mājokļu būvniecībā un nodrošināt neaizsargātām iedzīvotāju grupām mājokļus. Nepieciešams veicināt konkurenci būvniecības nozarē, un, lai to panāktu, būtu jānodrošina pilnībā pārredzamas publiskā iepirkuma procedūras. Plānošanas un pārsūdzības procesi ir ilgstoši un sarežģīti, un tie būtu jāoptimizē. Neelastība īres tirgū, kas, šķiet, nepilda savu lomu attiecībā uz cenu spiediena mazināšanu mājokļu tirgū vai mobilitātes vajadzību atbalstīšanu, galvenokārt ir saistīta ar augsto īres maksu uzraudzības pakāpi. Tā būtu jānovērš, pakāpeniski īstenojot īres tiesību noteikšanas sistēmas reformu. Tam būtu jārada variētākas īres cenas – kā rezultātā esošie mājokļi varētu tikt izmantoti efektīvāk – un lielāka līgumslēgšanas brīvība starp individuāliem īrniekiem un īpašniekiem. |
| --- | --- |

(10)

Raugoties no piedāvājuma perspektīvas, strukturālas nepilnības izraisa mājokļu trūkumu un veicina mājokļu cenu pieaugumu. Tas ierobežo darbaspēka mobilitāti un rada sociālas problēmas neaizsargātām iedzīvotāju grupām. Piedāvājumu ierobežo neefektīva esošo mājokļu izmantošana, kā arī strukturāli nepietiekami ieguldījumi jaunu mājokļu būvniecībā. Jo īpaši, būtu jāstiprina stimuli pašvaldībām aktīvi veicināt ieguldījumus mājokļu būvniecībā un nodrošināt neaizsargātām iedzīvotāju grupām mājokļus. Nepieciešams veicināt konkurenci būvniecības nozarē, un, lai to panāktu, būtu jānodrošina pilnībā pārredzamas publiskā iepirkuma procedūras. Plānošanas un pārsūdzības procesi ir ilgstoši un sarežģīti, un tie būtu jāoptimizē. Neelastība īres tirgū, kas, šķiet, nepilda savu lomu attiecībā uz cenu spiediena mazināšanu mājokļu tirgū vai mobilitātes vajadzību atbalstīšanu, galvenokārt ir saistīta ar augsto īres maksu uzraudzības pakāpi. Tā būtu jānovērš, pakāpeniski īstenojot īres tiesību noteikšanas sistēmas reformu. Tam būtu jārada variētākas īres cenas – kā rezultātā esošie mājokļi varētu tikt izmantoti efektīvāk – un lielāka līgumslēgšanas brīvība starp individuāliem īrniekiem un īpašniekiem.

| (11) | Valdība strādā pie tā, lai uzlabotu skolēnu sekmes, kas pēdējo desmit gadu laikā ir būtiski pasliktinājušās un līdz ar to ir viens no iemesliem salīdzinoši augstajam jauniešu bezdarba līmenim. Tāpat arī valdība šobrīd strādā pie tā, lai atvieglotu pāreju no izglītības uz darba tirgu un uzlabotu jauniešu ar zemu izglītības līmeni un personu ar migrantu izcelsmi integrāciju darba tirgū. Panākumi šajā jomā būs jāuzrauga. |
| --- | --- |

(11)

Valdība strādā pie tā, lai uzlabotu skolēnu sekmes, kas pēdējo desmit gadu laikā ir būtiski pasliktinājušās un līdz ar to ir viens no iemesliem salīdzinoši augstajam jauniešu bezdarba līmenim. Tāpat arī valdība šobrīd strādā pie tā, lai atvieglotu pāreju no izglītības uz darba tirgu un uzlabotu jauniešu ar zemu izglītības līmeni un personu ar migrantu izcelsmi integrāciju darba tirgū. Panākumi šajā jomā būs jāuzrauga.

| (12) | Eiropas pusgada kontekstā Komisija ir veikusi Zviedrijas ekonomikas politikas visaptverošu analīzi un to publicējusi 2015. gada ziņojumā par valsti. Tā arī ir izvērtējusi konverģences programmu un valsts reformu programmu, kā arī pasākumus, kas veikti saistībā ar iepriekšējos gados Zviedrijai adresētiem ieteikumiem. Vērtējumā Komisija ņēma vērā ne tikai programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Zviedrijā, bet arī atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jānostiprina Savienības vispārējā ekonomikas pārvaldība, turpmākajos valsts lēmumos nodrošinot ES līmeņa ieguldījumu. Komisijas ieteikumi saskaņā ar Eiropas pusgadu ir atspoguļoti 1. ieteikumā. |
| --- | --- |

(12)

Eiropas pusgada kontekstā Komisija ir veikusi Zviedrijas ekonomikas politikas visaptverošu analīzi un to publicējusi 2015. gada ziņojumā par valsti. Tā arī ir izvērtējusi konverģences programmu un valsts reformu programmu, kā arī pasākumus, kas veikti saistībā ar iepriekšējos gados Zviedrijai adresētiem ieteikumiem. Vērtējumā Komisija ņēma vērā ne tikai programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Zviedrijā, bet arī atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jānostiprina Savienības vispārējā ekonomikas pārvaldība, turpmākajos valsts lēmumos nodrošinot ES līmeņa ieguldījumu. Komisijas ieteikumi saskaņā ar Eiropas pusgadu ir atspoguļoti 1. ieteikumā.

| (13) | Ņemot vērā šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi konverģences programmu, un saskaņā ar tās atzinumu (5) Zviedrija ievēro Stabilitātes un izaugsmes paktu. |
| --- | --- |

(13)

Ņemot vērā šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi konverģences programmu, un saskaņā ar tās atzinumu (5) Zviedrija ievēro Stabilitātes un izaugsmes paktu.

| (14) | Ņemot vērā Komisijas padziļināto pārskatu un šo vērtējumu, Padome ir izskatījusi valsts reformu programmu un konverģences programmu. Tās ieteikumi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu ir atspoguļoti 1. ieteikumā, |
| --- | --- |

(14)

Ņemot vērā Komisijas padziļināto pārskatu un šo vērtējumu, Padome ir izskatījusi valsts reformu programmu un konverģences programmu. Tās ieteikumi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu ir atspoguļoti 1. ieteikumā,

AR ŠO IESAKA Zviedrijai 2015. un 2016. gadā rīkoties šādi.

| 1. | Novērst mājsaimniecību parāda pieaugumu, pielāgojot fiskālos stimulus, jo īpaši pakāpeniski samazinot nodokļu atskaitījumu no hipotekārajiem procentu maksājumiem vai palielinot regulārus īpašuma nodokļus un paātrinot hipotekāro kredītu amortizācijas tempu. Novērst strukturālo mājokļu trūkumu, sekmēt konkurenci būvniecības nozarē, racionalizēt plānošanas un pārsūdzības procedūras būvniecībā un pārskatīt īres maksas noteikšanas sistēmu, lai ļautu vairāk uz tirgu orientētas īres maksas. |
| --- | --- |

1.

Novērst mājsaimniecību parāda pieaugumu, pielāgojot fiskālos stimulus, jo īpaši pakāpeniski samazinot nodokļu atskaitījumu no hipotekārajiem procentu maksājumiem vai palielinot regulārus īpašuma nodokļus un paātrinot hipotekāro kredītu amortizācijas tempu. Novērst strukturālo mājokļu trūkumu, sekmēt konkurenci būvniecības nozarē, racionalizēt plānošanas un pārsūdzības procedūras būvniecībā un pārskatīt īres maksas noteikšanas sistēmu, lai ļautu vairāk uz tirgu orientētas īres maksas.

Briselē, 2015. gada 14. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

P. GRAMEGNA

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.

2

(3)  Paliek spēkā ar Padomes Lēmumu 2014/322/ES (2014. gada 6. maijs) par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm 2014. gadam (OV L 165, 4.6.2014., 49. lpp.).

3

(4)  Padomes Ieteikums (2014. gada 8. jūlijs) par Zviedrijas 2014. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Zviedrijas 2014. gada konverģences programmu (OV C 247, 29.7.2014., 132. lpp.).

4

(5)  Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 2. punktu.

5

---

| 18.8.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 272/21 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 272/21

---

PADOMES IETEIKUMS

(2015. gada 14. jūlijs)

par Apvienotās Karalistes 2015. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Apvienotās Karalistes 2015. gada konverģences programmu

(2015/C 272/06)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (2), un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,

ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam sākt jaunu izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju “Eiropa 2020”, kam pamatā ir ciešāka ekonomikas politikas koordinācija. Šajā stratēģijā galvenā uzmanība ir pievērsta svarīgākajām jomām, kurās nepieciešama rīcība, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju. |
| --- | --- |

(1)

Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam sākt jaunu izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju “Eiropa 2020”, kam pamatā ir ciešāka ekonomikas politikas koordinācija. Šajā stratēģijā galvenā uzmanība ir pievērsta svarīgākajām jomām, kurās nepieciešama rīcība, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju.

| (2) | Padome 2015. gada 14. jūlijā, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumiem, pieņēma Ieteikumu par dalībvalstu un Savienības ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm, un 2010. gada 21. oktobrī tā pieņēma Lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (3). Kopā tie veido “integrētās pamatnostādnes”, ko dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā savā ekonomikas un nodarbinātības politikā. |
| --- | --- |

(2)

Padome 2015. gada 14. jūlijā, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumiem, pieņēma Ieteikumu par dalībvalstu un Savienības ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm, un 2010. gada 21. oktobrī tā pieņēma Lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (3). Kopā tie veido “integrētās pamatnostādnes”, ko dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā savā ekonomikas un nodarbinātības politikā.

| (3) | Padome 2014. gada 8. jūlijā pieņēma Ieteikumu (4) par Apvienotās Karalistes 2014. gada valsts reformu programmu un sniedza atzinumu par Apvienotās Karalistes atjaunināto konverģences programmu 2014. gadam. |
| --- | --- |

(3)

Padome 2014. gada 8. jūlijā pieņēma Ieteikumu (4) par Apvienotās Karalistes 2014. gada valsts reformu programmu un sniedza atzinumu par Apvienotās Karalistes atjaunināto konverģences programmu 2014. gadam.

| (4) | Komisija 2014. gada 28. novembrī pieņēma gada izaugsmes pētījumu, iezīmējot 2015. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada sākumu. Tajā pašā dienā Komisija, pamatojoties uz Regulu (ES) Nr. 1176/2011, pieņēma brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Apvienotā Karaliste tika noteikta kā viena no dalībvalstīm, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats. |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2014. gada 28. novembrī pieņēma gada izaugsmes pētījumu, iezīmējot 2015. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada sākumu. Tajā pašā dienā Komisija, pamatojoties uz Regulu (ES) Nr. 1176/2011, pieņēma brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Apvienotā Karaliste tika noteikta kā viena no dalībvalstīm, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats.

| (5) | Eiropadome 2014. gada 18. decembrī apstiprināja prioritātes, lai veicinātu investīcijas, pastiprinātu strukturālās reformas un īstenotu atbildīgu, izaugsmi veicinošu fiskālo konsolidāciju. |
| --- | --- |

(5)

Eiropadome 2014. gada 18. decembrī apstiprināja prioritātes, lai veicinātu investīcijas, pastiprinātu strukturālās reformas un īstenotu atbildīgu, izaugsmi veicinošu fiskālo konsolidāciju.

| (6) | Komisija 2015. gada 26. februārī publicēja 2015. gada valsts ziņojumu par Apvienoto Karalisti. Tajā tika izvērtēts Apvienotās Karalistes progress, īstenojot valstij adresētos ieteikumus, kas pieņemti 2014. gada 8. jūlijā. Valsts ziņojumā ir iekļauti arī padziļinātā pārskata rezultāti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu. Komisijas veiktā analīze ļauj secināt, ka Apvienotajā Karalistē pastāv makroekonomiskā nelīdzsvarotība, kuras novēršanai ir nepieciešama politikas rīcība un uzraudzība. Jo īpaši uzmanība joprojām ir jāpievērš riskiem saistībā ar mājsaimniecību parādsaistību augsto līmeni, kas saistīti arī ar mājokļu tirgus strukturālajām iezīmēm. Ir palielinājusies ekonomikas un finanšu nozares izturētspēja. Tomēr mājokļu trūkums turpināsies un, visticamāk, izraisīs augstas mājokļu cenas vidējā termiņā, kā rezultātā šī nozare turpinās zaudēt izturību pret riskiem. |
| --- | --- |

(6)

Komisija 2015. gada 26. februārī publicēja 2015. gada valsts ziņojumu par Apvienoto Karalisti. Tajā tika izvērtēts Apvienotās Karalistes progress, īstenojot valstij adresētos ieteikumus, kas pieņemti 2014. gada 8. jūlijā. Valsts ziņojumā ir iekļauti arī padziļinātā pārskata rezultāti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu. Komisijas veiktā analīze ļauj secināt, ka Apvienotajā Karalistē pastāv makroekonomiskā nelīdzsvarotība, kuras novēršanai ir nepieciešama politikas rīcība un uzraudzība. Jo īpaši uzmanība joprojām ir jāpievērš riskiem saistībā ar mājsaimniecību parādsaistību augsto līmeni, kas saistīti arī ar mājokļu tirgus strukturālajām iezīmēm. Ir palielinājusies ekonomikas un finanšu nozares izturētspēja. Tomēr mājokļu trūkums turpināsies un, visticamāk, izraisīs augstas mājokļu cenas vidējā termiņā, kā rezultātā šī nozare turpinās zaudēt izturību pret riskiem.

| (7) | Apvienotā Karaliste 2015. gada 26. martā iesniedza savu 2015. gada valsts reformu programmu un 2015. gada konverģences programmu. Abas programmas tika izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību. |
| --- | --- |

(7)

Apvienotā Karaliste 2015. gada 26. martā iesniedza savu 2015. gada valsts reformu programmu un 2015. gada konverģences programmu. Abas programmas tika izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību.

| (8) | Pašlaik Apvienotajai Karalistei piemēro Stabilitātes un izaugsmes pakta korektīvo daļu. Konverģences programmā 2014.–2015. gadam valdība plāno samazināt nominālo deficītu no 4,3 % no IKP 2015.–2016. gadā līdz 2,2 % no IKP 2016.–2017. gadā, lai 2019.–2020. gadā sasniegtu pārpalikumu 0,1 % no IKP. Konverģences programmā nav iekļauts vidēja termiņa mērķis. Paredzams, ka valdības parāda attiecība pret IKP 2015.–2016. gadā sasniegs augstāko līmeni, proti, 88,8 %, un pakāpeniski samazināsies līdz 81,4 % no IKP 2019.–2020. gadā. Pamatojoties uz Komisijas 2015. gada pavasara prognozi, paredzams, ka Apvienotā Karaliste līdz Padomes noteiktajam termiņam, proti, 2014.–2015. gadam, nebūs novērsusi savu pārmērīgo budžeta deficītu. Turklāt fiskālie centieni tika veikti mazākā apmērā nekā Padomes ieteiktie. Šā iemesla dēļ Padome 19. jūnijā saskaņā ar LESD 126. panta 8. punktu nolēma, ka Apvienotā Karaliste nav veikusi efektīvus pasākumus atbilstoši Padomes 2009. gada 2. decembra ieteikumam par pārmērīga deficīta novēršanu, un sniedza jaunu ieteikumu, pieprasot Apvienotajai Karalistei novērst pārmērīgo budžeta deficītu līdz 2016.–2017. gadam. Konverģences programma ir saderīga ar jauno 2016.–2017. gada termiņu saskaņā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru. Makroekonomikas scenārijs, uz kuru pamatojas šīs budžeta prognozes, ir ticams. Balstoties uz Komisijas 2015. gada pavasara prognozi, paredzams, ka Apvienotā Karaliste novērsīs savu pārmērīgo budžeta deficītu līdz 2016.–2017. gada termiņam un īstenos ieteiktos fiskālos pasākumus. Jau ir noteikti pasākumi, lai sekmētu plānoto deficīta rādītāju sasniegšanu, sākot no 2015.–2016. gada un turpmāk, tomēr ir nepieciešama sīkāka informācija par dažādu dienestu izdevumu limitiem. Pamatojoties uz konverģences programmas novērtējumu un ņemot vērā Komisijas 2015. gada pavasara prognozi, Padome uzskata, ka Apvienotā Karaliste panāks atbilstību Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumiem. |
| --- | --- |

(8)

Pašlaik Apvienotajai Karalistei piemēro Stabilitātes un izaugsmes pakta korektīvo daļu. Konverģences programmā 2014.–2015. gadam valdība plāno samazināt nominālo deficītu no 4,3 % no IKP 2015.–2016. gadā līdz 2,2 % no IKP 2016.–2017. gadā, lai 2019.–2020. gadā sasniegtu pārpalikumu 0,1 % no IKP. Konverģences programmā nav iekļauts vidēja termiņa mērķis. Paredzams, ka valdības parāda attiecība pret IKP 2015.–2016. gadā sasniegs augstāko līmeni, proti, 88,8 %, un pakāpeniski samazināsies līdz 81,4 % no IKP 2019.–2020. gadā. Pamatojoties uz Komisijas 2015. gada pavasara prognozi, paredzams, ka Apvienotā Karaliste līdz Padomes noteiktajam termiņam, proti, 2014.–2015. gadam, nebūs novērsusi savu pārmērīgo budžeta deficītu. Turklāt fiskālie centieni tika veikti mazākā apmērā nekā Padomes ieteiktie. Šā iemesla dēļ Padome 19. jūnijā saskaņā ar LESD 126. panta 8. punktu nolēma, ka Apvienotā Karaliste nav veikusi efektīvus pasākumus atbilstoši Padomes 2009. gada 2. decembra ieteikumam par pārmērīga deficīta novēršanu, un sniedza jaunu ieteikumu, pieprasot Apvienotajai Karalistei novērst pārmērīgo budžeta deficītu līdz 2016.–2017. gadam. Konverģences programma ir saderīga ar jauno 2016.–2017. gada termiņu saskaņā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru. Makroekonomikas scenārijs, uz kuru pamatojas šīs budžeta prognozes, ir ticams. Balstoties uz Komisijas 2015. gada pavasara prognozi, paredzams, ka Apvienotā Karaliste novērsīs savu pārmērīgo budžeta deficītu līdz 2016.–2017. gada termiņam un īstenos ieteiktos fiskālos pasākumus. Jau ir noteikti pasākumi, lai sekmētu plānoto deficīta rādītāju sasniegšanu, sākot no 2015.–2016. gada un turpmāk, tomēr ir nepieciešama sīkāka informācija par dažādu dienestu izdevumu limitiem. Pamatojoties uz konverģences programmas novērtējumu un ņemot vērā Komisijas 2015. gada pavasara prognozi, Padome uzskata, ka Apvienotā Karaliste panāks atbilstību Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumiem.

| (9) | Ir noteikts, ka augsts un, iespējams, pārmērīgs mājsaimniecību parādsaistību līmenis potenciāli rada makroekonomisko nelīdzsvarotību, kas apdraud Apvienotās Karalistes ekonomiku. Lai gan mājsaimniecību sektora parādsaistības turpina nedaudz samazināties, tās joprojām ir augstas un padara Apvienoto Karalisti neaizsargātu pret riskiem, kas varētu ietekmēt ekonomisko izaugsmi un finanšu stabilitāti. 2014. gada vidū Anglijas Bankas Finanšu politikas komiteja paziņoja par diviem pasākumiem, kas paredzēti, lai mazinātu ar lielajām mājsaimniecību parādsaistībām saistītos riskus. Tā ieteica hipotekāro kredītu aizdevējiem piemērot “procentu likmju stresa testu”, lai novērtētu aizņēmēju spēju izpildīt savas hipotekārās saistības, ja procentu likmes pieaug. Tā arī ieteica hipotekāro kredītu aizdevējiem ierobežot to hipotekāro aizdevumu daļu, kuru aizdevuma apjoma attiecība pret ienākumu apjomu ir 4,5 un vairāk, līdz 15 % no jaunu hipotekāro aizdevumu apjoma. Šo pasākumu ietekme būtu rūpīgi jāuzrauga.
  Ir īstenotas vairākas valsts plānošanas politikas reformas, tomēr ir maz ticams, ka tām būs īstermiņa ietekme. Ir cieši jāuzrauga vietējo pašpārvalžu veiktā mājokļu piedāvājuma palielināšana kā atbildes reakcija uz reformām. |
| --- | --- |

(9)

Ir noteikts, ka augsts un, iespējams, pārmērīgs mājsaimniecību parādsaistību līmenis potenciāli rada makroekonomisko nelīdzsvarotību, kas apdraud Apvienotās Karalistes ekonomiku. Lai gan mājsaimniecību sektora parādsaistības turpina nedaudz samazināties, tās joprojām ir augstas un padara Apvienoto Karalisti neaizsargātu pret riskiem, kas varētu ietekmēt ekonomisko izaugsmi un finanšu stabilitāti. 2014. gada vidū Anglijas Bankas Finanšu politikas komiteja paziņoja par diviem pasākumiem, kas paredzēti, lai mazinātu ar lielajām mājsaimniecību parādsaistībām saistītos riskus. Tā ieteica hipotekāro kredītu aizdevējiem piemērot “procentu likmju stresa testu”, lai novērtētu aizņēmēju spēju izpildīt savas hipotekārās saistības, ja procentu likmes pieaug. Tā arī ieteica hipotekāro kredītu aizdevējiem ierobežot to hipotekāro aizdevumu daļu, kuru aizdevuma apjoma attiecība pret ienākumu apjomu ir 4,5 un vairāk, līdz 15 % no jaunu hipotekāro aizdevumu apjoma. Šo pasākumu ietekme būtu rūpīgi jāuzrauga.

Ir īstenotas vairākas valsts plānošanas politikas reformas, tomēr ir maz ticams, ka tām būs īstermiņa ietekme. Ir cieši jāuzrauga vietējo pašpārvalžu veiktā mājokļu piedāvājuma palielināšana kā atbildes reakcija uz reformām.

| (10) | Apvienotās Karalistes darba tirgus pēdējos gados ir darbojies labi, un paredzams, ka tas saglabāsies spēcīgs. Nodarbinātības līmenis 2014. gadā sasniedza 76,5 %, savukārt bezdarba līmenis turpināja samazināties, sasniedzot 6 %, un tiek prognozēts, ka 2015. gadā tas turpinās samazināties. Neraugoties uz pozitīvajām tendencēm attiecībā uz darba tirgu, joprojām pastāv sociālās problēmas. To cilvēku īpatsvars, kuri dzīvo mājsaimniecībās ar ļoti zemu darba intensitāti, nedaudz pieauga no 13 % 2012. gadā līdz 13,2 % 2013. gadā, salīdzinot ar 10,7 % vidēji ES. Atšķirība starp nepilnas slodzes darbu strādājošo sieviešu (42,6 % 2013. gadā) un vīriešu (13,2 % 2013. gadā) īpatsvaru ir viena no augstākajām Savienībā. To sieviešu procentuālais īpatsvars, kuras nestrādā vai strādā nepilnu darba laiku personīgo un ģimenes pienākumu dēļ (12,5 %), bija gandrīz divreiz lielāks nekā ES vidējais rādītājs (6,3 %) 2013. gadā. Jauniešu nodarbinātība un darba devēju iesaiste māceklības jomā ir turpmāk risināmas problēmas. Vēl viena joma, kam jāpievērš uzmanība un kas saistīta ar jauniešu nodarbinātību, ir izglītība un prasmes. Lielai daļai jauniešu ir salīdzinoši zems pamatprasmju līmenis. Labklājības sistēmas reformas un bērnu aprūpes problēmas risināšanai paredzēto pasākumu īstenošana ir bijusi ierobežota. To bērnu īpatsvars, kuri dzīvo bezdarbnieku mājsaimniecībās, Apvienotajā Karalistē joprojām ir viens no augstākajiem Savienībā. Turklāt, lai gan pēdējā laikā ir palielinājies piedāvājums bērnu aprūpes sistēmā, svarīgs jautājums joprojām ir izmaksu ziņā pieejamas un kvalitatīvas pilna laika bērnu aprūpes pieejamība. |
| --- | --- |

(10)

Apvienotās Karalistes darba tirgus pēdējos gados ir darbojies labi, un paredzams, ka tas saglabāsies spēcīgs. Nodarbinātības līmenis 2014. gadā sasniedza 76,5 %, savukārt bezdarba līmenis turpināja samazināties, sasniedzot 6 %, un tiek prognozēts, ka 2015. gadā tas turpinās samazināties. Neraugoties uz pozitīvajām tendencēm attiecībā uz darba tirgu, joprojām pastāv sociālās problēmas. To cilvēku īpatsvars, kuri dzīvo mājsaimniecībās ar ļoti zemu darba intensitāti, nedaudz pieauga no 13 % 2012. gadā līdz 13,2 % 2013. gadā, salīdzinot ar 10,7 % vidēji ES. Atšķirība starp nepilnas slodzes darbu strādājošo sieviešu (42,6 % 2013. gadā) un vīriešu (13,2 % 2013. gadā) īpatsvaru ir viena no augstākajām Savienībā. To sieviešu procentuālais īpatsvars, kuras nestrādā vai strādā nepilnu darba laiku personīgo un ģimenes pienākumu dēļ (12,5 %), bija gandrīz divreiz lielāks nekā ES vidējais rādītājs (6,3 %) 2013. gadā. Jauniešu nodarbinātība un darba devēju iesaiste māceklības jomā ir turpmāk risināmas problēmas. Vēl viena joma, kam jāpievērš uzmanība un kas saistīta ar jauniešu nodarbinātību, ir izglītība un prasmes. Lielai daļai jauniešu ir salīdzinoši zems pamatprasmju līmenis. Labklājības sistēmas reformas un bērnu aprūpes problēmas risināšanai paredzēto pasākumu īstenošana ir bijusi ierobežota. To bērnu īpatsvars, kuri dzīvo bezdarbnieku mājsaimniecībās, Apvienotajā Karalistē joprojām ir viens no augstākajiem Savienībā. Turklāt, lai gan pēdējā laikā ir palielinājies piedāvājums bērnu aprūpes sistēmā, svarīgs jautājums joprojām ir izmaksu ziņā pieejamas un kvalitatīvas pilna laika bērnu aprūpes pieejamība.

| (11) | Publisko un privāto investīciju sekmēšana palīdzētu uzlabot produktivitāti un konkurētspēju, kas ir būtiskas problēmas Apvienotajā Karalistē. Nepieciešamība nodrošināt kvalitatīvas investīcijas infrastruktūrā ir atspoguļota 2014. gada decembra valsts infrastruktūras plānā, kas ir atjaunināts, paplašinot tā darbības jomu. Paredzams, ka privātais sektors finansēs lielu daļu no šā plāna, bet joprojām nav skaidrs, cik lielas saistības tas uzņemsies. Tas rada riskus plāna veiksmīgai īstenošanai, neraugoties uz to, ka ir sasniegts ievērojams progress, sniedzot savlaicīgu informāciju par tā īstenošanu. Apvienotajai Karalistei būtu jānodrošina, ka uzņēmumu nodokļu sistēmas ir investīcijas veicinošas, jo īpaši izmantojot darījumu tarifu gaidāmo pārskatīšanu. |
| --- | --- |

(11)

Publisko un privāto investīciju sekmēšana palīdzētu uzlabot produktivitāti un konkurētspēju, kas ir būtiskas problēmas Apvienotajā Karalistē. Nepieciešamība nodrošināt kvalitatīvas investīcijas infrastruktūrā ir atspoguļota 2014. gada decembra valsts infrastruktūras plānā, kas ir atjaunināts, paplašinot tā darbības jomu. Paredzams, ka privātais sektors finansēs lielu daļu no šā plāna, bet joprojām nav skaidrs, cik lielas saistības tas uzņemsies. Tas rada riskus plāna veiksmīgai īstenošanai, neraugoties uz to, ka ir sasniegts ievērojams progress, sniedzot savlaicīgu informāciju par tā īstenošanu. Apvienotajai Karalistei būtu jānodrošina, ka uzņēmumu nodokļu sistēmas ir investīcijas veicinošas, jo īpaši izmantojot darījumu tarifu gaidāmo pārskatīšanu.

| (12) | Eiropas pusgada ietvaros Komisija ir veikusi Apvienotās Karalistes ekonomikas politikas visaptverošu analīzi un publicējusi to 2015. gada valsts ziņojumā. Turklāt tā ir izvērtējusi konverģences programmu un valsts reformu programmu, kā arī pasākumus, kas veikti saistībā ar iepriekšējos gados Apvienotajai Karalistei adresētiem ieteikumiem. Komisija ir ņēmusi vērā ne tikai to lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Apvienotajā Karalistē, bet arī to atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā nepieciešamību nostiprināt Savienības vispārējo ekonomisko pārvaldību, turpmākajos valsts lēmumos nodrošinot ES līmeņa ieguldījumu. Ieteikumi saskaņā ar Eiropas pusgadu ir atspoguļoti 1. līdz 3. ieteikumā. |
| --- | --- |

(12)

Eiropas pusgada ietvaros Komisija ir veikusi Apvienotās Karalistes ekonomikas politikas visaptverošu analīzi un publicējusi to 2015. gada valsts ziņojumā. Turklāt tā ir izvērtējusi konverģences programmu un valsts reformu programmu, kā arī pasākumus, kas veikti saistībā ar iepriekšējos gados Apvienotajai Karalistei adresētiem ieteikumiem. Komisija ir ņēmusi vērā ne tikai to lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Apvienotajā Karalistē, bet arī to atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā nepieciešamību nostiprināt Savienības vispārējo ekonomisko pārvaldību, turpmākajos valsts lēmumos nodrošinot ES līmeņa ieguldījumu. Ieteikumi saskaņā ar Eiropas pusgadu ir atspoguļoti 1. līdz 3. ieteikumā.

| (13) | Ņemot vērā šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi konverģences programmu, un tās atzinums (5) ir atspoguļots jo īpaši 1. ieteikumā. |
| --- | --- |

(13)

Ņemot vērā šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi konverģences programmu, un tās atzinums (5) ir atspoguļots jo īpaši 1. ieteikumā.

| (14) | Ņemot vērā Komisijas padziļināto pārskatu un šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi valsts reformu programmu un konverģences programmu. Tās ieteikumi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu ir atspoguļoti 2. līdz 3. ieteikumā, |
| --- | --- |

(14)

Ņemot vērā Komisijas padziļināto pārskatu un šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi valsts reformu programmu un konverģences programmu. Tās ieteikumi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu ir atspoguļoti 2. līdz 3. ieteikumā,

AR ŠO IESAKA Apvienotajai Karalistei 2015. un 2016. gadā rīkoties šādi.

| 1. | Pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras ietvaros veikt efektīvus pasākumus un censties noturīgi novērst pārmērīgu budžeta deficītu līdz 2016.–2017. gadam, jo īpaši, prioritāti piešķirot kapitālizdevumiem. |
| --- | --- |

1.

Pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras ietvaros veikt efektīvus pasākumus un censties noturīgi novērst pārmērīgu budžeta deficītu līdz 2016.–2017. gadam, jo īpaši, prioritāti piešķirot kapitālizdevumiem.

| 2. | Veikt turpmākus pasākumus, lai palielinātu piedāvājumu mājokļu nozarē, tostarp īstenojot valsts plānošanas politikas sistēmas reformas. |
| --- | --- |

2.

Veikt turpmākus pasākumus, lai palielinātu piedāvājumu mājokļu nozarē, tostarp īstenojot valsts plānošanas politikas sistēmas reformas.

| 3. | Risināt prasmju neatbilstības problēmu, palielinot darba devēju iesaisti māceklības īstenošanā. Veikt pasākumus, lai vēl vairāk samazinātu to jauniešu skaitu, kuriem ir zems pamatprasmju līmenis. Vēl vairāk uzlabot cenas ziņā pieņemamas un kvalitatīvas pilna laika bērnu aprūpes pieejamību. |
| --- | --- |

3.

Risināt prasmju neatbilstības problēmu, palielinot darba devēju iesaisti māceklības īstenošanā. Veikt pasākumus, lai vēl vairāk samazinātu to jauniešu skaitu, kuriem ir zems pamatprasmju līmenis. Vēl vairāk uzlabot cenas ziņā pieņemamas un kvalitatīvas pilna laika bērnu aprūpes pieejamību.

Briselē, 2015. gada 14. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

P. GRAMEGNA

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.

2

(3)  Paliek spēkā ar Padomes Lēmumu 2014/322/ES (2014. gada 6. maijs) par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm 2014. gadam (OV L 165, 4.6.2014., 49. lpp.).

3

(4)  Padomes Ieteikums (2014. gada 8. jūlijs) par Apvienotās Karalistes 2014. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Apvienotās Karalistes 2014. gada konverģences programmu (OV C 247, 29.7.2014., 136. lpp.).

4

(5)  Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 9. panta 2. punktu.

5

---

| 18.8.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 272/24 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 272/24

---

PADOMES IETEIKUMS

(2015. gada 14. jūlijs)

par Beļģijas 2015. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Beļģijas 2015. gada stabilitātes programmu

(2015/C 272/07)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (2), un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,

ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam sākt jaunu izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju – “Eiropa 2020” –, kam pamatā ir ciešāka ekonomikas politikas koordinācija. Stratēģijā lielākoties pievērsta uzmanība galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju. |
| --- | --- |

(1)

Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam sākt jaunu izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju – “Eiropa 2020” –, kam pamatā ir ciešāka ekonomikas politikas koordinācija. Stratēģijā lielākoties pievērsta uzmanība galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju.

| (2) | Padome 2015. gada 14. jūlijā, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumiem, pieņēma Ieteikumu par dalībvalstu un Savienības ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm, un 2010. gada 21. oktobrī tā pieņēma lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (3). Tie kopā veido “integrētās pamatnostādnes”, kuras dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā savā ekonomikas un nodarbinātības politikā. |
| --- | --- |

(2)

Padome 2015. gada 14. jūlijā, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumiem, pieņēma Ieteikumu par dalībvalstu un Savienības ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm, un 2010. gada 21. oktobrī tā pieņēma lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (3). Tie kopā veido “integrētās pamatnostādnes”, kuras dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā savā ekonomikas un nodarbinātības politikā.

| (3) | Padome 2014. gada 8. jūlijā pieņēma Ieteikumu (4) par Beļģijas 2014. gada valsts reformu programmu un sniedza atzinumu par atjaunināto Beļģijas 2014. gada stabilitātes programmu. Komisija 2014. gada 28. novembrī saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 473/2013 (5) sniedza savu atzinumu par Beļģijas budžeta plāna projektu 2015. gadam. |
| --- | --- |

(3)

Padome 2014. gada 8. jūlijā pieņēma Ieteikumu (4) par Beļģijas 2014. gada valsts reformu programmu un sniedza atzinumu par atjaunināto Beļģijas 2014. gada stabilitātes programmu. Komisija 2014. gada 28. novembrī saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 473/2013 (5) sniedza savu atzinumu par Beļģijas budžeta plāna projektu 2015. gadam.

| (4) | Komisija 2014. gada 28. novembrī pieņēma gada izaugsmes pētījumu, iezīmējot 2015. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada sākumu. Tajā pašā dienā Komisija, pamatojoties uz Regulu (ES) Nr. 1176/2011, pieņēma brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā tā noteica Beļģiju kā vienu no dalībvalstīm, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats. |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2014. gada 28. novembrī pieņēma gada izaugsmes pētījumu, iezīmējot 2015. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada sākumu. Tajā pašā dienā Komisija, pamatojoties uz Regulu (ES) Nr. 1176/2011, pieņēma brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā tā noteica Beļģiju kā vienu no dalībvalstīm, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats.

| (5) | Eiropadome 2014. gada 18. decembrī apstiprināja prioritātes, lai veicinātu investīcijas, pastiprinātu strukturālās reformas un īstenotu atbildīgu, izaugsmi veicinošu fiskālo konsolidāciju. |
| --- | --- |

(5)

Eiropadome 2014. gada 18. decembrī apstiprināja prioritātes, lai veicinātu investīcijas, pastiprinātu strukturālās reformas un īstenotu atbildīgu, izaugsmi veicinošu fiskālo konsolidāciju.

| (6) | Komisija 2015. gada 26. februārī publicēja 2015. gada ziņojumu par Beļģiju. Tajā tika izvērtēti Beļģijas panākumi attiecībā uz to, kā tiek īstenoti 2014. gada 8. jūlijā pieņemtie konkrētai valstij adresētie ieteikumi. Ziņojumā par valsti ir ietverti arī padziļinātā pārskata rezultāti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu. Komisijas veiktā analīze ļauj secināt, ka Beļģijā ir makroekonomiskā nelīdzsvarotība, kurai nepieciešama politiska rīcība un uzraudzība. Jo īpaši risku joprojām rada preču ārējās konkurētspējas attīstība, kurai jāpievērš uzmanība, jo, konkurētspējai atkal pasliktinoties, tiktu apdraudēta makroekonomikas stabilitāte. Turpmāki pasākumi izmaksu parametru konverģences nodrošināšanai palēninātu nodarbinātības samazināšanos tirgojamo preču un pakalpojumu nozarēs; vienlaikus jūtamu virzību uz to, lai tiktu mazināta vēsturiskā izmaksu atšķirība, varētu veicināt, novirzot nodokļus no darbaspēka uz citām nodokļu bāzēm. Valsts parāds joprojām ir liels, bet vairāki faktori mazina ar to saistītos makroekonomikas riskus. |
| --- | --- |

(6)

Komisija 2015. gada 26. februārī publicēja 2015. gada ziņojumu par Beļģiju. Tajā tika izvērtēti Beļģijas panākumi attiecībā uz to, kā tiek īstenoti 2014. gada 8. jūlijā pieņemtie konkrētai valstij adresētie ieteikumi. Ziņojumā par valsti ir ietverti arī padziļinātā pārskata rezultāti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu. Komisijas veiktā analīze ļauj secināt, ka Beļģijā ir makroekonomiskā nelīdzsvarotība, kurai nepieciešama politiska rīcība un uzraudzība. Jo īpaši risku joprojām rada preču ārējās konkurētspējas attīstība, kurai jāpievērš uzmanība, jo, konkurētspējai atkal pasliktinoties, tiktu apdraudēta makroekonomikas stabilitāte. Turpmāki pasākumi izmaksu parametru konverģences nodrošināšanai palēninātu nodarbinātības samazināšanos tirgojamo preču un pakalpojumu nozarēs; vienlaikus jūtamu virzību uz to, lai tiktu mazināta vēsturiskā izmaksu atšķirība, varētu veicināt, novirzot nodokļus no darbaspēka uz citām nodokļu bāzēm. Valsts parāds joprojām ir liels, bet vairāki faktori mazina ar to saistītos makroekonomikas riskus.

| (7) | Beļģija 2015. gada 30. aprīlī iesniedza savu 2015. gada valsts reformu programmu un 2015. gada stabilitātes programmu. Abas programmas tika izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību. |
| --- | --- |

(7)

Beļģija 2015. gada 30. aprīlī iesniedza savu 2015. gada valsts reformu programmu un 2015. gada stabilitātes programmu. Abas programmas tika izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību.

| (8) | Uz Beļģiju pašlaik attiecas Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa, un tai piemēro pārejas noteikumu par parādu 2014.–2016. gadam. Komisija 2015. gada 27. februārī publicēja ziņojumu saskaņā ar LESD 126. panta 3. punktu, jo netika sagaidīts, ka Beļģija gūtu pietiekamus panākumus ceļā uz atbilstību parāda noteikumam 2014.–2015. gadā, un 2014. gadā tika pārkāpusi budžeta deficīta atsauces vērtību (3 % no IKP). Analīzē ir secināts, ka būtu jāuzskata, ka tobrīd parāda kritērijs tika izpildīts un ka budžeta deficīta atsauces vērtības pārsniegums bija tuvs minētajai atsaucei, pagaidu un ārkārtas rakstura (metodoloģisko statistikas izmaiņu dēļ). Šī analīze joprojām lielā mērā ir spēkā. Valdība 2015. gada stabilitātes programmā plāno pakāpeniski uzlabot strukturālo bilanci, lai līdz 2018. gadam sasniegtu līdzsvarotu budžetu strukturālajā izteiksmē. Tomēr pārrēķinātā strukturālā bilance (6) norāda, ka strukturālais deficīts 2018. gadā būs 0,3 % no IKP. Valdība programmas darbības periodā neplāno sasniegt vidēja termiņa mērķi – pārpalikumu 0,75 % no IKP strukturālā izteiksmē. Sagaidāms, ka valdības parāda attiecība pret IKP sasniegs savu maksimumu 106,9 % apmērā 2015. gadā un pēc tam pakāpeniski samazināsies līdz 102 % 2018. gadā. Šo budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs ir ticams. Tomēr pasākumi plānoto budžeta deficīta mērķu atbalstam 2016. gadā un turpmākajos gados nav pietiekami konkrēti norādīti. Pamatojoties uz Komisijas 2015. gada pavasara prognozi, tiek prognozēts, ka neto izdevumu pieaugumā 2015. gadā tiks ievērots izdevumu kritērijs. Tomēr pastāv risks, ka 2014.–2015. gadā varētu būt zināma novirze, ko galvenokārt rada novirze 2014. gadā. Ja politika netiek mainīta, pastāv arī risks būtiskai novirzei no nepieciešamās korekcijas virzībā uz vidējā termiņa mērķi 2015.–2016. gadā. Tādēļ ir nepieciešami turpmāki pasākumi abos gados. Pamatojoties uz savu stabilitātes programmas novērtējumu un ņemot vērā Komisijas 2015. gada pavasara prognozi, Padome uzskata, ka pastāv risks, ka Beļģija neizpildīs Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumus. |
| --- | --- |

(8)

Uz Beļģiju pašlaik attiecas Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa, un tai piemēro pārejas noteikumu par parādu 2014.–2016. gadam. Komisija 2015. gada 27. februārī publicēja ziņojumu saskaņā ar LESD 126. panta 3. punktu, jo netika sagaidīts, ka Beļģija gūtu pietiekamus panākumus ceļā uz atbilstību parāda noteikumam 2014.–2015. gadā, un 2014. gadā tika pārkāpusi budžeta deficīta atsauces vērtību (3 % no IKP). Analīzē ir secināts, ka būtu jāuzskata, ka tobrīd parāda kritērijs tika izpildīts un ka budžeta deficīta atsauces vērtības pārsniegums bija tuvs minētajai atsaucei, pagaidu un ārkārtas rakstura (metodoloģisko statistikas izmaiņu dēļ). Šī analīze joprojām lielā mērā ir spēkā. Valdība 2015. gada stabilitātes programmā plāno pakāpeniski uzlabot strukturālo bilanci, lai līdz 2018. gadam sasniegtu līdzsvarotu budžetu strukturālajā izteiksmē. Tomēr pārrēķinātā strukturālā bilance (6) norāda, ka strukturālais deficīts 2018. gadā būs 0,3 % no IKP. Valdība programmas darbības periodā neplāno sasniegt vidēja termiņa mērķi – pārpalikumu 0,75 % no IKP strukturālā izteiksmē. Sagaidāms, ka valdības parāda attiecība pret IKP sasniegs savu maksimumu 106,9 % apmērā 2015. gadā un pēc tam pakāpeniski samazināsies līdz 102 % 2018. gadā. Šo budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs ir ticams. Tomēr pasākumi plānoto budžeta deficīta mērķu atbalstam 2016. gadā un turpmākajos gados nav pietiekami konkrēti norādīti. Pamatojoties uz Komisijas 2015. gada pavasara prognozi, tiek prognozēts, ka neto izdevumu pieaugumā 2015. gadā tiks ievērots izdevumu kritērijs. Tomēr pastāv risks, ka 2014.–2015. gadā varētu būt zināma novirze, ko galvenokārt rada novirze 2014. gadā. Ja politika netiek mainīta, pastāv arī risks būtiskai novirzei no nepieciešamās korekcijas virzībā uz vidējā termiņa mērķi 2015.–2016. gadā. Tādēļ ir nepieciešami turpmāki pasākumi abos gados. Pamatojoties uz savu stabilitātes programmas novērtējumu un ņemot vērā Komisijas 2015. gada pavasara prognozi, Padome uzskata, ka pastāv risks, ka Beļģija neizpildīs Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumus.

| (9) | Federālā valdība ir vienojusies par apjomīgu pensiju reformu, kuras mērķis ir samazināt atšķirību starp faktisko un likumā noteikto pensionēšanās vecumu un pēdējo minēto palielināt. Priekšlaicīgas pensionēšanās vecums pēc 2016. gada tiks vēl palielināts, proti, līdz 63 gadiem 2018. gadā, kā minimālo karjeras ilgumu nosakot 42 gadus, sākot no 2019. gada. Ilgākā termiņā federālā valdība ir vienojusies likumā noteikto pensionēšanās vecumu palielināt no 65 gadiem līdz 66 gadiem 2025. gadā un līdz 67 gadiem – 2030. gadā. Plānots pakāpeniski ieviest uz kredītpunktiem balstītu pensiju sistēmu ar korekcijas mehānismiem, kas atbilst tādām demogrāfiskajām vai ekonomiskajām norisēm kā lielāks paredzamā mūža ilgums vai izmaiņas ekonomiskās slodzes koeficientā. Sekmīga konsolidācijas stratēģija, ar ko kompensē sabiedrības novecošanas ietekmi uz budžetu un nodrošina valsts finanšu stabilitāti ilgtermiņā, ir atkarīga no šīs pensiju reformas ātras īstenošanas. Tā kā joprojām ir daži stimuli, lai sekmētu gados vecāku darba ņēmēju nodarbināmību, šīs pensiju reformas būtu jāveic vienlaicīgi ar nodarbinātības atbalsta pasākumiem un darba tirgus reformām, kas sekmē aktīvu novecošanu. |
| --- | --- |

(9)

Federālā valdība ir vienojusies par apjomīgu pensiju reformu, kuras mērķis ir samazināt atšķirību starp faktisko un likumā noteikto pensionēšanās vecumu un pēdējo minēto palielināt. Priekšlaicīgas pensionēšanās vecums pēc 2016. gada tiks vēl palielināts, proti, līdz 63 gadiem 2018. gadā, kā minimālo karjeras ilgumu nosakot 42 gadus, sākot no 2019. gada. Ilgākā termiņā federālā valdība ir vienojusies likumā noteikto pensionēšanās vecumu palielināt no 65 gadiem līdz 66 gadiem 2025. gadā un līdz 67 gadiem – 2030. gadā. Plānots pakāpeniski ieviest uz kredītpunktiem balstītu pensiju sistēmu ar korekcijas mehānismiem, kas atbilst tādām demogrāfiskajām vai ekonomiskajām norisēm kā lielāks paredzamā mūža ilgums vai izmaiņas ekonomiskās slodzes koeficientā. Sekmīga konsolidācijas stratēģija, ar ko kompensē sabiedrības novecošanas ietekmi uz budžetu un nodrošina valsts finanšu stabilitāti ilgtermiņā, ir atkarīga no šīs pensiju reformas ātras īstenošanas. Tā kā joprojām ir daži stimuli, lai sekmētu gados vecāku darba ņēmēju nodarbināmību, šīs pensiju reformas būtu jāveic vienlaicīgi ar nodarbinātības atbalsta pasākumiem un darba tirgus reformām, kas sekmē aktīvu novecošanu.

| (10) | Beļģijas nodokļu sistēmu raksturo augsts vispārējais nodokļu slogs, salīdzinoši augstas nodokļu likmes un šauras bāzes. Nodokļu slogs lielā mērā balstās uz darbaspēku. Rezultātā ir augstas darbaspēka izmaksas, kas neveicina darbvietu radīšanu, un augsts nodokļu īpatsvars, kas sekmē iekļūšanu bezdarba lamatās. Turklāt, lai daļēji mazinātu augstās nodokļu likmes, nodokļu bāzes parasti apdraud vairāki īpaši atbrīvojumi, atskaitījumi, samazinātas likmes un nodokļu izdevumi, kas izraisa efektivitātes zudumu un rada kropļojumus un iespējamas nepilnības. Daži nodokļu sistēmas aspekti ir videi kaitīgi. Ņemot vērā šos trūkumus, Beļģijai ir vairākkārt ieteikts vienkāršot un pārveidot savu nodokļu sistēmu, lai līdzsvarotu nodokļu slogu, novērstu nodokļu likumdošanas trūkumus un samazinātu dažreiz kaitīgo diferenciāciju, ko rada nodokļu nišas. Līdz šim ir gūti nelieli panākumi attiecībā uz visaptverošu nodokļu reformu, kas jo īpaši ietver nodokļu novirzīšanu no darbaspēka uz izaugsmi mazāk kropļojošām nodokļu bāzēm. Nodokļu bāzes, kuras ir iespēja paplašināt, ietver vides un patēriņa nodokļus un noteikta veida finanšu ienākumus. Nodokļu novirzīšanas no darbaspēka apvienošana ar nodokļu bāzes paplašināšanu (esošo nodokļu noteikumu, subsīdiju, atbrīvojumu un atskaitījumu pārskatīšana) varētu uzlabot kopējo bilanci un nodokļu sistēmas godīgumu, atbalstīt nodarbinātību, uzlabot konkurētspēju un sasniegt sociālos un vides mērķus, kā arī cīnīties pret nodokļu nemaksāšanu un agresīvu nodokļu plānošanu. |
| --- | --- |

(10)

Beļģijas nodokļu sistēmu raksturo augsts vispārējais nodokļu slogs, salīdzinoši augstas nodokļu likmes un šauras bāzes. Nodokļu slogs lielā mērā balstās uz darbaspēku. Rezultātā ir augstas darbaspēka izmaksas, kas neveicina darbvietu radīšanu, un augsts nodokļu īpatsvars, kas sekmē iekļūšanu bezdarba lamatās. Turklāt, lai daļēji mazinātu augstās nodokļu likmes, nodokļu bāzes parasti apdraud vairāki īpaši atbrīvojumi, atskaitījumi, samazinātas likmes un nodokļu izdevumi, kas izraisa efektivitātes zudumu un rada kropļojumus un iespējamas nepilnības. Daži nodokļu sistēmas aspekti ir videi kaitīgi. Ņemot vērā šos trūkumus, Beļģijai ir vairākkārt ieteikts vienkāršot un pārveidot savu nodokļu sistēmu, lai līdzsvarotu nodokļu slogu, novērstu nodokļu likumdošanas trūkumus un samazinātu dažreiz kaitīgo diferenciāciju, ko rada nodokļu nišas. Līdz šim ir gūti nelieli panākumi attiecībā uz visaptverošu nodokļu reformu, kas jo īpaši ietver nodokļu novirzīšanu no darbaspēka uz izaugsmi mazāk kropļojošām nodokļu bāzēm. Nodokļu bāzes, kuras ir iespēja paplašināt, ietver vides un patēriņa nodokļus un noteikta veida finanšu ienākumus. Nodokļu novirzīšanas no darbaspēka apvienošana ar nodokļu bāzes paplašināšanu (esošo nodokļu noteikumu, subsīdiju, atbrīvojumu un atskaitījumu pārskatīšana) varētu uzlabot kopējo bilanci un nodokļu sistēmas godīgumu, atbalstīt nodarbinātību, uzlabot konkurētspēju un sasniegt sociālos un vides mērķus, kā arī cīnīties pret nodokļu nemaksāšanu un agresīvu nodokļu plānošanu.

| (11) | Strukturālās problēmas, kas raksturo Beļģijas darba tirgu, joprojām rada hronisku darbaspēka nepilnīgu izmantošanu un zemu kopējo nodarbinātības un aktivitātes līmeni. Trūkumi galvenokārt attiecas uz vāju saikni starp algām un produktivitāti un finansiālajiem stimuliem nestrādāt. Tāpat arī Beļģija saskaras ar augsti kvalificēta darbaspēka trūkumu un prasmju neatbilstību. Dažādās valdības savos nolīgumos un reformu programmās norāda uz nepieciešamību pēc ciešākām saiknēm starp izglītības, apmācības un nodarbinātības dalībniekiem tā, lai uzlabotu valodu mācības, arodmācības un izglītojošus pasākumus un izstrādātu alternatīvu apmācību studentiem un bezdarbniekiem. Tomēr progress ir lēns. Šie strukturālie faktori īpaši lielā mērā ietekmē dažas grupas darba tirgū, piemēram, jauniešus un gados vecākus bezdarbniekus un personas ar migrantu izcelsmi. |
| --- | --- |

(11)

Strukturālās problēmas, kas raksturo Beļģijas darba tirgu, joprojām rada hronisku darbaspēka nepilnīgu izmantošanu un zemu kopējo nodarbinātības un aktivitātes līmeni. Trūkumi galvenokārt attiecas uz vāju saikni starp algām un produktivitāti un finansiālajiem stimuliem nestrādāt. Tāpat arī Beļģija saskaras ar augsti kvalificēta darbaspēka trūkumu un prasmju neatbilstību. Dažādās valdības savos nolīgumos un reformu programmās norāda uz nepieciešamību pēc ciešākām saiknēm starp izglītības, apmācības un nodarbinātības dalībniekiem tā, lai uzlabotu valodu mācības, arodmācības un izglītojošus pasākumus un izstrādātu alternatīvu apmācību studentiem un bezdarbniekiem. Tomēr progress ir lēns. Šie strukturālie faktori īpaši lielā mērā ietekmē dažas grupas darba tirgū, piemēram, jauniešus un gados vecākus bezdarbniekus un personas ar migrantu izcelsmi.

| (12) | Beļģijas novājinātā ārējā konkurētspēja turpina radīt makroekonomikas riskus tās ekonomikai. Beļģijas ekonomiku raksturo augstu darbaspēka izmaksu problēma, kas caurmērā ir lielāka nekā kaimiņvalstīs. Ir nepieciešamība darba samaksas pieaugumu labāk saskaņot ar produktivitāti un algu noteikšanu padarīt elastīgāku tā, lai uzlabotu ekonomikas pielāgošanās potenciālu. Ir veikti daži mērķtiecīgi pasākumi, lai samazinātu darbaspēka izmaksas konkrētām grupām un atalgojuma skalas lejasdaļā samazinātu atšķirības starp bruto un neto algām. Tomēr, lai šīs atšķirības novērstu pilnībā, būs nepieciešama papildu rīcība, kas ir atkarīga no algu noteikšanas sistēmas reformām. Izmaksu neizdevīguma palielināšanās ietver darbvietu zaudējumu un beigās radīs korekciju, ja šis jautājums netiks risināts. Citi būtiski izmaksu faktori uzņēmumiem ir energoresursu izmaksas un starpnieku uzņēmumu pakalpojumu izmaksas, kuras ir stingri reglamentētas un aizsargātas pret konkurenci. Tāpat arī ir plašas iespējas uzlabot to ārējās konkurences aspektu, kas nav saistīts ar izmaksu līmeni. Lai saglabātu un uzlabotu pašreizējo labklājības līmeni, lielāks uzsvars būs jāliek uz produktivitātes pieaugumu. Lai to sasniegtu, ir nepieciešama pastāvīga kustība virzībā uz produktiem un ar tiem saistītiem pakalpojumiem augstāk vērtības ķēdē, pamatojoties uz labākiem rezultātiem inovācijas jomā un pētniecības un izstrādes valorizāciju. Būtu jāsamazina administratīvās barjeras, un būtu jāveic pasākumi, lai sekmētu uzņēmējdarbību un atraisītu uzņēmējdarbības dinamiku. Ļoti zemais jaundibināto uzņēmumu skaits liek domāt, ka uzņēmējdarbības vide nav labvēlīga jaunām darbībām un paplašināšanai. Pieaugoša konkurence mazumtirdzniecībā un profesionālo pakalpojumu jomā arī ir risināms uzdevums. Publiskās infrastruktūras nepilnību novēršana un kapitāla kvalitātes un pietiekamības uzlabošana, veicot papildu ieguldījumus, jo īpaši autotransporta un dzelzceļa infrastruktūras jomā, arī palielinātu Beļģijas kopējo produktivitāti. |
| --- | --- |

(12)

Beļģijas novājinātā ārējā konkurētspēja turpina radīt makroekonomikas riskus tās ekonomikai. Beļģijas ekonomiku raksturo augstu darbaspēka izmaksu problēma, kas caurmērā ir lielāka nekā kaimiņvalstīs. Ir nepieciešamība darba samaksas pieaugumu labāk saskaņot ar produktivitāti un algu noteikšanu padarīt elastīgāku tā, lai uzlabotu ekonomikas pielāgošanās potenciālu. Ir veikti daži mērķtiecīgi pasākumi, lai samazinātu darbaspēka izmaksas konkrētām grupām un atalgojuma skalas lejasdaļā samazinātu atšķirības starp bruto un neto algām. Tomēr, lai šīs atšķirības novērstu pilnībā, būs nepieciešama papildu rīcība, kas ir atkarīga no algu noteikšanas sistēmas reformām. Izmaksu neizdevīguma palielināšanās ietver darbvietu zaudējumu un beigās radīs korekciju, ja šis jautājums netiks risināts. Citi būtiski izmaksu faktori uzņēmumiem ir energoresursu izmaksas un starpnieku uzņēmumu pakalpojumu izmaksas, kuras ir stingri reglamentētas un aizsargātas pret konkurenci. Tāpat arī ir plašas iespējas uzlabot to ārējās konkurences aspektu, kas nav saistīts ar izmaksu līmeni. Lai saglabātu un uzlabotu pašreizējo labklājības līmeni, lielāks uzsvars būs jāliek uz produktivitātes pieaugumu. Lai to sasniegtu, ir nepieciešama pastāvīga kustība virzībā uz produktiem un ar tiem saistītiem pakalpojumiem augstāk vērtības ķēdē, pamatojoties uz labākiem rezultātiem inovācijas jomā un pētniecības un izstrādes valorizāciju. Būtu jāsamazina administratīvās barjeras, un būtu jāveic pasākumi, lai sekmētu uzņēmējdarbību un atraisītu uzņēmējdarbības dinamiku. Ļoti zemais jaundibināto uzņēmumu skaits liek domāt, ka uzņēmējdarbības vide nav labvēlīga jaunām darbībām un paplašināšanai. Pieaugoša konkurence mazumtirdzniecībā un profesionālo pakalpojumu jomā arī ir risināms uzdevums. Publiskās infrastruktūras nepilnību novēršana un kapitāla kvalitātes un pietiekamības uzlabošana, veicot papildu ieguldījumus, jo īpaši autotransporta un dzelzceļa infrastruktūras jomā, arī palielinātu Beļģijas kopējo produktivitāti.

| (13) | Eiropas pusgada kontekstā Komisija ir veikusi Beļģijas ekonomikas politikas visaptverošu analīzi un to publicējusi 2015. gada ziņojumā par valsti. Tā arī ir izvērtējusi stabilitātes programmu un valsts reformu programmu, kā arī pasākumus, kas veikti saistībā ar iepriekšējos gados Beļģijai adresētiem ieteikumiem. Vērtējumā Komisija ņēma vērā ne tikai programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Beļģijā, bet arī atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jāstiprina Savienības vispārējā ekonomikas pārvaldība, turpmākajos valsts lēmumos nodrošinot ES līmeņa ieguldījumu. Ieteikumi saskaņā ar Eiropas pusgadu ir atspoguļoti 1.–4. ieteikumā. |
| --- | --- |

(13)

Eiropas pusgada kontekstā Komisija ir veikusi Beļģijas ekonomikas politikas visaptverošu analīzi un to publicējusi 2015. gada ziņojumā par valsti. Tā arī ir izvērtējusi stabilitātes programmu un valsts reformu programmu, kā arī pasākumus, kas veikti saistībā ar iepriekšējos gados Beļģijai adresētiem ieteikumiem. Vērtējumā Komisija ņēma vērā ne tikai programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Beļģijā, bet arī atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jāstiprina Savienības vispārējā ekonomikas pārvaldība, turpmākajos valsts lēmumos nodrošinot ES līmeņa ieguldījumu. Ieteikumi saskaņā ar Eiropas pusgadu ir atspoguļoti 1.–4. ieteikumā.

| (14) | Ņemot vērā šo novērtējumu, Padome ir izskatījusi stabilitātes programmu, un tās atzinums (7) ir atspoguļots jo īpaši 1. ieteikumā. |
| --- | --- |

(14)

Ņemot vērā šo novērtējumu, Padome ir izskatījusi stabilitātes programmu, un tās atzinums (7) ir atspoguļots jo īpaši 1. ieteikumā.

| (15) | Ņemot vērā Komisijas padziļināto pārskatu un šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi valsts reformu programmu un stabilitātes programmu. Tās ieteikumi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu ir atspoguļoti 1.–4. ieteikumā. |
| --- | --- |

(15)

Ņemot vērā Komisijas padziļināto pārskatu un šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi valsts reformu programmu un stabilitātes programmu. Tās ieteikumi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu ir atspoguļoti 1.–4. ieteikumā.

| (16) | Eiropas pusgada kontekstā Komisija ir arī veikusi analīzi par visas eurozonas ekonomikas politiku. Pamatojoties uz šo analīzi, Padome ir sniegusi konkrētus ieteikumus, kas adresēti dalībvalstīm, kuru valūta ir euro (8). Beļģijai kā valstij, kuras valūta ir euro, būtu arī jānodrošina pilnīga un savlaicīga minēto ieteikumu īstenošana, |
| --- | --- |

(16)

Eiropas pusgada kontekstā Komisija ir arī veikusi analīzi par visas eurozonas ekonomikas politiku. Pamatojoties uz šo analīzi, Padome ir sniegusi konkrētus ieteikumus, kas adresēti dalībvalstīm, kuru valūta ir euro (8). Beļģijai kā valstij, kuras valūta ir euro, būtu arī jānodrošina pilnīga un savlaicīga minēto ieteikumu īstenošana,

AR ŠO IESAKA Beļģijai 2015. un 2016. gadā rīkoties šādi.

| 1. | Sasniegt fiskālo korekciju vismaz 0,6 % apmērā no IKP virzībā uz vidējā termiņa budžeta mērķi 2015. un 2016. gadā. Izmantot negaidītu papildu peļņu, lai panāktu vispārējās valdības parāda attiecības pienācīgu samazināšanos. Papildināt pensiju reformu, likumā noteikto pensionēšanās vecumu sasaistot ar paredzamo mūža ilgumu. Vienoties par fiskālo mērķu realizējamu sadalījumu starp visiem valdības līmeņiem. |
| --- | --- |

1.

Sasniegt fiskālo korekciju vismaz 0,6 % apmērā no IKP virzībā uz vidējā termiņa budžeta mērķi 2015. un 2016. gadā. Izmantot negaidītu papildu peļņu, lai panāktu vispārējās valdības parāda attiecības pienācīgu samazināšanos. Papildināt pensiju reformu, likumā noteikto pensionēšanās vecumu sasaistot ar paredzamo mūža ilgumu. Vienoties par fiskālo mērķu realizējamu sadalījumu starp visiem valdības līmeņiem.

| 2. | Pieņemt un īstenot visaptverošu nodokļu reformu, kas paplašina nodokļu bāzi, nodokļu slogu novirza no darbaspēka un novērš neefektīvus nodokļu izdevumus. |
| --- | --- |

2.

Pieņemt un īstenot visaptverošu nodokļu reformu, kas paplašina nodokļu bāzi, nodokļu slogu novirza no darbaspēka un novērš neefektīvus nodokļu izdevumus.

| 3. | Uzlabot darba tirgus darbību, samazinot finansiālos stimulus nestrādāt, konkrētām mērķa grupām uzlabojot piekļuvi darba tirgum un novēršot prasmju trūkumu un neatbilstību starp piedāvātajām un pieprasītajām prasmēm. |
| --- | --- |

3.

Uzlabot darba tirgus darbību, samazinot finansiālos stimulus nestrādāt, konkrētām mērķa grupām uzlabojot piekļuvi darba tirgum un novēršot prasmju trūkumu un neatbilstību starp piedāvātajām un pieprasītajām prasmēm.

| 4. | Atjaunot konkurētspēju, nodrošinot, ka, apspriežoties ar sociālajiem partneriem un saskaņā ar valsts praksi, algas pieaug atbilstīgi produktivitātes izmaiņām. |
| --- | --- |

4.

Atjaunot konkurētspēju, nodrošinot, ka, apspriežoties ar sociālajiem partneriem un saskaņā ar valsts praksi, algas pieaug atbilstīgi produktivitātes izmaiņām.

Briselē, 2015. gada 14. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

P. GRAMEGNA

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.

2

(3)  Paliek spēkā ar Padomes Lēmumu 2014/322/ES (2014. gada 6. maijs) par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm 2014. gadam (OV L 165, 4.6.2014., 49. lpp.).

3

(4)  Padomes Ieteikums (2014. gada 8. jūlijs) par Beļģijas 2014. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Beļģijas 2014. gada stabilitātes programmu (OV C 247, 29.7.2014., 1. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 473/2013 (2013. gada 21. maijs) par kopīgiem noteikumiem budžeta plānu projektu uzraudzībai un novērtēšanai un pārmērīga budžeta deficīta novēršanai eurozonas dalībvalstīs (OV L 140, 27.5.2013., 11. lpp.).

5

(6)  Strukturālā bilance, ko Komisija ir pārrēķinājusi, pamatojoties uz informāciju stabilitātes programmā, izmantojot kopīgi saskaņotu metodiku.

6

(7)  Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 2. punktu.

7

(8)  OV C 272, 18.8.2015., 98. lpp.

8

---

| 18.8.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 272/28 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 272/28

---

PADOMES IETEIKUMS

(2015. gada 14. jūlijs)

par Bulgārijas 2015. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Bulgārijas 2015. gada konverģences programmu

(2015/C 272/08)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (2), un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,

ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam sākt jaunu izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju – “Eiropa 2020” –, kam pamatā ir ciešāka ekonomikas politikas koordinācija. Stratēģijā lielākoties pievērsta uzmanība galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju. |
| --- | --- |

(1)

Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam sākt jaunu izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju – “Eiropa 2020” –, kam pamatā ir ciešāka ekonomikas politikas koordinācija. Stratēģijā lielākoties pievērsta uzmanība galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju.

| (2) | Padome 2015. gada 14. jūlijā, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumiem, pieņēma Ieteikumu par dalībvalstu un Savienības ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm, un 2010. gada 21. oktobrī tā pieņēma lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (3). Tas kopā veido “integrētās pamatnostādnes”, kuras dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā savā ekonomikas un nodarbinātības politikā. |
| --- | --- |

(2)

Padome 2015. gada 14. jūlijā, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumiem, pieņēma Ieteikumu par dalībvalstu un Savienības ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm, un 2010. gada 21. oktobrī tā pieņēma lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (3). Tas kopā veido “integrētās pamatnostādnes”, kuras dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā savā ekonomikas un nodarbinātības politikā.

| (3) | Padome 2014. gada 8. jūlijā pieņēma Ieteikumu par Bulgārijas 2014. gada valsts reformu programmu (4) un sniedza atzinumu par atjaunināto Bulgārijas konverģences programmu 2014. gadam. |
| --- | --- |

(3)

Padome 2014. gada 8. jūlijā pieņēma Ieteikumu par Bulgārijas 2014. gada valsts reformu programmu (4) un sniedza atzinumu par atjaunināto Bulgārijas konverģences programmu 2014. gadam.

| (4) | Komisija 2014. gada 28. novembrī pieņēma gada izaugsmes pētījumu, iezīmējot 2015. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada sākumu. Tajā pašā dienā Komisija, pamatojoties uz Regulu (ES) Nr. 1176/2011, pieņēma brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Bulgārija bija noteikta kā viena no dalībvalstīm, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats. |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2014. gada 28. novembrī pieņēma gada izaugsmes pētījumu, iezīmējot 2015. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada sākumu. Tajā pašā dienā Komisija, pamatojoties uz Regulu (ES) Nr. 1176/2011, pieņēma brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Bulgārija bija noteikta kā viena no dalībvalstīm, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats.

| (5) | Eiropadome 2014. gada 18. decembrī apstiprināja prioritātes, lai veicinātu investīcijas, pastiprinātu strukturālās reformas un īstenotu atbildīgu, izaugsmi veicinošu fiskālo konsolidāciju. |
| --- | --- |

(5)

Eiropadome 2014. gada 18. decembrī apstiprināja prioritātes, lai veicinātu investīcijas, pastiprinātu strukturālās reformas un īstenotu atbildīgu, izaugsmi veicinošu fiskālo konsolidāciju.

| (6) | Komisija 2015. gada 26. februārī publicēja 2015. gada ziņojumu par Bulgāriju. Tajā tika izvērtēti Bulgārijas panākumi attiecībā uz to, kā tiek īstenoti 2014. gada 8. jūlijā pieņemtie konkrētai valstij adresētie ieteikumi. Ziņojumā par valsti ir ietverti arī padziļinātā pārskata rezultāti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu. Komisijas veiktā analīze ļauj secināt, ka Bulgārijā ir pārmērīga makroekonomiskā nelīdzsvarotība. Jo īpaši finanšu sektora satricinājumi 2014. gadā ir radījuši bažas par to, ka atsevišķu iekšzemes banku prakse var būtiski ietekmēt finanšu sektoru un vispārējo makroekonomikas stabilitāti. Turklāt vēl joprojām negatīvais (kaut arī tas uzlabojas) ārējais saldo, pārmērīgs aizņemto līdzekļu īpatsvars uzņēmumos un vāja darba tirgus pielāgošanās turpina radīt makroekonomiskos riskus un prasa īpašu uzmanību. |
| --- | --- |

(6)

Komisija 2015. gada 26. februārī publicēja 2015. gada ziņojumu par Bulgāriju. Tajā tika izvērtēti Bulgārijas panākumi attiecībā uz to, kā tiek īstenoti 2014. gada 8. jūlijā pieņemtie konkrētai valstij adresētie ieteikumi. Ziņojumā par valsti ir ietverti arī padziļinātā pārskata rezultāti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu. Komisijas veiktā analīze ļauj secināt, ka Bulgārijā ir pārmērīga makroekonomiskā nelīdzsvarotība. Jo īpaši finanšu sektora satricinājumi 2014. gadā ir radījuši bažas par to, ka atsevišķu iekšzemes banku prakse var būtiski ietekmēt finanšu sektoru un vispārējo makroekonomikas stabilitāti. Turklāt vēl joprojām negatīvais (kaut arī tas uzlabojas) ārējais saldo, pārmērīgs aizņemto līdzekļu īpatsvars uzņēmumos un vāja darba tirgus pielāgošanās turpina radīt makroekonomiskos riskus un prasa īpašu uzmanību.

| (7) | Bulgārija 2015. gada 30. aprīlī iesniedza savu 2015. gada valsts reformu programmu un 2015. gada konverģences programmu. Abas programmas tika izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību. |
| --- | --- |

(7)

Bulgārija 2015. gada 30. aprīlī iesniedza savu 2015. gada valsts reformu programmu un 2015. gada konverģences programmu. Abas programmas tika izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību.

| (8) | Uz Bulgāriju pašlaik attiecas Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa. Valdība 2015. gada konverģences programmā nominālo deficītu plāno saglabāt 2,8 % apmērā no IKP 2015. gadā. Pēc tam valdība izklāsta savu nodomu pakāpeniski samazināt deficītu līdz 1,3 % no IKP 2018. gadā. Saskaņā ar konverģences programmu valdība vidēja termiņa mērķi – strukturālo deficītu 1 % apmērā no IKP – plāno sasniegt 2018. gadā. Sagaidāms, ka valdības parāda attiecība pret IKP programmas darbības periodā palielināsies, sasniedzot gandrīz 31 % 2018. gadā. Šo budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs ir ticams. Tomēr pasākumi plānoto budžeta deficīta mērķu sasniegšanai, sākot no 2016. gada, nav pietiekami konkretizēti. Pamatojoties uz Komisijas 2015. gada pavasara prognozi, tiek prognozēts, ka neto izdevumu pieaugumā 2015. gadā tiks ievērots izdevumu kritērijs. Tomēr, ja tiek ņemta vērā strukturālās bilances pasliktināšanās (2014. gadā 1,7 % no IKP), pastāv risks zināmai novirzei no prasības 2014.–2015. gadā. Pastāv risks, ka 2016. gadā notiks būtiska novirze, jo izdevumu neto pieaugums par 0,9 % no IKP pārsniedz noteikto kritēriju. Tādēļ būs nepieciešami turpmāki pasākumi abos gados. Pamatojoties uz savu konverģences programmas izvērtējumu un ņemot vērā Komisijas 2015. gada pavasara prognozi, Padome uzskata, ka pastāv risks, ka Bulgārija neievēros Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumus. |
| --- | --- |

(8)

Uz Bulgāriju pašlaik attiecas Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa. Valdība 2015. gada konverģences programmā nominālo deficītu plāno saglabāt 2,8 % apmērā no IKP 2015. gadā. Pēc tam valdība izklāsta savu nodomu pakāpeniski samazināt deficītu līdz 1,3 % no IKP 2018. gadā. Saskaņā ar konverģences programmu valdība vidēja termiņa mērķi – strukturālo deficītu 1 % apmērā no IKP – plāno sasniegt 2018. gadā. Sagaidāms, ka valdības parāda attiecība pret IKP programmas darbības periodā palielināsies, sasniedzot gandrīz 31 % 2018. gadā. Šo budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs ir ticams. Tomēr pasākumi plānoto budžeta deficīta mērķu sasniegšanai, sākot no 2016. gada, nav pietiekami konkretizēti. Pamatojoties uz Komisijas 2015. gada pavasara prognozi, tiek prognozēts, ka neto izdevumu pieaugumā 2015. gadā tiks ievērots izdevumu kritērijs. Tomēr, ja tiek ņemta vērā strukturālās bilances pasliktināšanās (2014. gadā 1,7 % no IKP), pastāv risks zināmai novirzei no prasības 2014.–2015. gadā. Pastāv risks, ka 2016. gadā notiks būtiska novirze, jo izdevumu neto pieaugums par 0,9 % no IKP pārsniedz noteikto kritēriju. Tādēļ būs nepieciešami turpmāki pasākumi abos gados. Pamatojoties uz savu konverģences programmas izvērtējumu un ņemot vērā Komisijas 2015. gada pavasara prognozi, Padome uzskata, ka pastāv risks, ka Bulgārija neievēros Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumus.

| (9) | Nodokļu saistību izpilde joprojām ir liela problēma Bulgārijā. Ir nepieciešama visaptveroša nodokļu saistību izpildes stratēģija, kas balstās uz risku rūpīgu analīzi, sistemātisku ietekmes novērtējumu par veiktajiem pasākumiem un ciešu koordināciju starp dažādām nodokļu iekasēšanas struktūrām. |
| --- | --- |

(9)

Nodokļu saistību izpilde joprojām ir liela problēma Bulgārijā. Ir nepieciešama visaptveroša nodokļu saistību izpildes stratēģija, kas balstās uz risku rūpīgu analīzi, sistemātisku ietekmes novērtējumu par veiktajiem pasākumiem un ciešu koordināciju starp dažādām nodokļu iekasēšanas struktūrām.

| (10) | Bulgārijas veselības aizsardzības sistēma saskaras ar vairākām būtiskām problēmām, tostarp sliktiem veselības rādītājiem, nelielu finansējumu un ļoti neefektīvu resursu izlietojumu. Paredzamais mūža ilgums ir ievērojami zem ES vidējā rādītāja, un jaundzimušo paredzamais mūža ilgums ir viens no zemākajiem Savienībā. Sistēma joprojām ir balstīta uz pārmērīgi lielo slimnīcu nozari. Lai gan finansējums primārai un ambulatorai aprūpei pēdējos gados ir nedaudz palielinājies nominālā izteiksmē, tas joprojām ir visai ierobežots. Saskaņā ar līgumsaistībām veselības aizsardzības fondam ir jāmaksā slimnīcām iepriekš noteikta cena par ārstniecības pakalpojumiem, kas savukārt mudina slimnīcas sniegt nepietiekami mērķtiecīgu medicīnisko aprūpi. Valsts veselības aizsardzības stratēģija tika pieņemta 2014. gadā, taču trūkst skaidra īstenošanas plāna. |
| --- | --- |

(10)

Bulgārijas veselības aizsardzības sistēma saskaras ar vairākām būtiskām problēmām, tostarp sliktiem veselības rādītājiem, nelielu finansējumu un ļoti neefektīvu resursu izlietojumu. Paredzamais mūža ilgums ir ievērojami zem ES vidējā rādītāja, un jaundzimušo paredzamais mūža ilgums ir viens no zemākajiem Savienībā. Sistēma joprojām ir balstīta uz pārmērīgi lielo slimnīcu nozari. Lai gan finansējums primārai un ambulatorai aprūpei pēdējos gados ir nedaudz palielinājies nominālā izteiksmē, tas joprojām ir visai ierobežots. Saskaņā ar līgumsaistībām veselības aizsardzības fondam ir jāmaksā slimnīcām iepriekš noteikta cena par ārstniecības pakalpojumiem, kas savukārt mudina slimnīcas sniegt nepietiekami mērķtiecīgu medicīnisko aprūpi. Valsts veselības aizsardzības stratēģija tika pieņemta 2014. gadā, taču trūkst skaidra īstenošanas plāna.

| (11) | Krīze banku nozarē 2014. gada vasarā atklāja institucionālās un uzraudzības nepilnības. Tas, ka uzraudzības iestāde nespēja atklāt nopietnas problēmas Bulgārijas ceturtajā lielākajā bankā – Corporate Commercial Bank (KTB) –, norāda uz trūkumiem finanšu nozares uzraudzībā un koncentrācijas riska uzraudzībā. Tas ir mazinājis uzticību banku uzraudzībai, kas rada arī iemeslu apšaubīt citu finanšu nozares jomu stāvokli. Likviditātes krīze 2014. gada jūnijā bija iemesls, lai KTB veiktu padziļinātu revīziju, kā rezultātā KTB bankas licence tika anulēta. Garantētie noguldījumi, kuru apjoms ir 4,4 % no IKP, tika izmaksāti tikai pēc ievērojamas kavēšanās. |
| --- | --- |

(11)

Krīze banku nozarē 2014. gada vasarā atklāja institucionālās un uzraudzības nepilnības. Tas, ka uzraudzības iestāde nespēja atklāt nopietnas problēmas Bulgārijas ceturtajā lielākajā bankā – Corporate Commercial Bank (KTB) –, norāda uz trūkumiem finanšu nozares uzraudzībā un koncentrācijas riska uzraudzībā. Tas ir mazinājis uzticību banku uzraudzībai, kas rada arī iemeslu apšaubīt citu finanšu nozares jomu stāvokli. Likviditātes krīze 2014. gada jūnijā bija iemesls, lai KTB veiktu padziļinātu revīziju, kā rezultātā KTB bankas licence tika anulēta. Garantētie noguldījumi, kuru apjoms ir 4,4 % no IKP, tika izmaksāti tikai pēc ievērojamas kavēšanās.

| (12) | Aktīva darba tirgus politika nav pietiekami attīstīta ne attiecībā uz tvērumu, ne arī mērķiem. Struktūru sadrumstalotība pabalstu un pakalpojumu sniegšanu bezdarbniekiem un neaktīviem iedzīvotājiem padara sarežģītāku. Koordinācija starp nodarbinātības dienestiem un sociālās palīdzības direkciju nav vērsta uz tādu pasākumu efektīvu un integrētu īstenošanu, kas paredzēti, lai palīdzētu visneaizsargātākajām sabiedrības grupām. Bulgārijā ir liels to jauniešu īpatsvars, kuri nav ne nodarbināti, ne iesaistīti izglītībā vai apmācībā un kuriem nav kontakta ar nodarbinātības dienestiem, un tādējādi viņus nevar aizsniegt ar standarta darba tirgus aktivizācijas pasākumiem. Lielākā daļa Bulgārijas bezdarbnieku ir ilgtermiņa bezdarbnieki, kas norāda uz to, ka bezdarbs ir drīzāk strukturāla, nevis cikliska rakstura. Lai gan Bulgārijas minimālā alga ir viszemākā Savienībā nominālā izteiksmē, tā kopš 2011. gada ir ievērojami palielinājusies, un valdība nākamajos gados plāno turpmākus ievērojamus palielinājumus. Šādām krasām diskrecionārām izmaiņām valdības algu noteikšanas politikā varētu būt kropļojoša ietekme uz darba tirgu. Turklāt nav skaidru norāžu par minimālās algas noteikšanu, tādējādi sistēma rada nenoteiktību par to, vai tiks rasts pareizais līdzsvars starp atbalstu nodarbinātībai un konkurētspējai, no vienas puses, un darba ienākumu nodrošināšanu, no otras puses. Nabadzība un sociālā atstumtība joprojām raisa bažas, jo Bulgārijā ir viens no augstākajiem materiālās nenodrošinātības rādītājiem Savienībā. Romi saskaras ar īpaši lielu nabadzību un sociālo atstumtību. Lielākā daļa romu jauniešu nav nedz nodarbināti, nedz iesaistīti izglītībā vai apmācībā. Sākumskolas un bērnudārza romu bērnu uzņemšanas rādītāji ir zemi, un gandrīz ceturtā daļa bērnu vecumā no 7 līdz 15 gadiem nav iesaistīti izglītības sistēmā. |
| --- | --- |

(12)

Aktīva darba tirgus politika nav pietiekami attīstīta ne attiecībā uz tvērumu, ne arī mērķiem. Struktūru sadrumstalotība pabalstu un pakalpojumu sniegšanu bezdarbniekiem un neaktīviem iedzīvotājiem padara sarežģītāku. Koordinācija starp nodarbinātības dienestiem un sociālās palīdzības direkciju nav vērsta uz tādu pasākumu efektīvu un integrētu īstenošanu, kas paredzēti, lai palīdzētu visneaizsargātākajām sabiedrības grupām. Bulgārijā ir liels to jauniešu īpatsvars, kuri nav ne nodarbināti, ne iesaistīti izglītībā vai apmācībā un kuriem nav kontakta ar nodarbinātības dienestiem, un tādējādi viņus nevar aizsniegt ar standarta darba tirgus aktivizācijas pasākumiem. Lielākā daļa Bulgārijas bezdarbnieku ir ilgtermiņa bezdarbnieki, kas norāda uz to, ka bezdarbs ir drīzāk strukturāla, nevis cikliska rakstura. Lai gan Bulgārijas minimālā alga ir viszemākā Savienībā nominālā izteiksmē, tā kopš 2011. gada ir ievērojami palielinājusies, un valdība nākamajos gados plāno turpmākus ievērojamus palielinājumus. Šādām krasām diskrecionārām izmaiņām valdības algu noteikšanas politikā varētu būt kropļojoša ietekme uz darba tirgu. Turklāt nav skaidru norāžu par minimālās algas noteikšanu, tādējādi sistēma rada nenoteiktību par to, vai tiks rasts pareizais līdzsvars starp atbalstu nodarbinātībai un konkurētspējai, no vienas puses, un darba ienākumu nodrošināšanu, no otras puses. Nabadzība un sociālā atstumtība joprojām raisa bažas, jo Bulgārijā ir viens no augstākajiem materiālās nenodrošinātības rādītājiem Savienībā. Romi saskaras ar īpaši lielu nabadzību un sociālo atstumtību. Lielākā daļa romu jauniešu nav nedz nodarbināti, nedz iesaistīti izglītībā vai apmācībā. Sākumskolas un bērnudārza romu bērnu uzņemšanas rādītāji ir zemi, un gandrīz ceturtā daļa bērnu vecumā no 7 līdz 15 gadiem nav iesaistīti izglītības sistēmā.

| (13) | Izglītības un apmācību sistēmu zemā kvalitāte un nelielā saistība ar darba tirgu kavē atbilstoši kvalificēta darbaspēka pieejamību ekonomikai. To pieaugušo īpatsvars, kas piedalās mūžizglītībā, ir viens no zemākajiem Savienībā. Pēc gadiem ilgas kavēšanās Bulgārija vēl joprojām nav pieņēmusi skolu izglītības likuma reformu, un stratēģijas attiecībā uz priekšlaicīgu mācību pārtraukšanu īstenošana joprojām ir agrīnā posmā. 2015. gadā tika pieņemtas valsts profesionālās izglītības un apmācības stratēģija (2014–2020) un jauna stratēģija augstākās izglītības jomā. Šādu stratēģiju īstenošanai vajadzētu palīdzēt uzlabot izglītības sistēmu, lielākā mērā to sasaistīt ar ekonomiku un sekmēt inovāciju un darbvietu radīšanu. |
| --- | --- |

(13)

Izglītības un apmācību sistēmu zemā kvalitāte un nelielā saistība ar darba tirgu kavē atbilstoši kvalificēta darbaspēka pieejamību ekonomikai. To pieaugušo īpatsvars, kas piedalās mūžizglītībā, ir viens no zemākajiem Savienībā. Pēc gadiem ilgas kavēšanās Bulgārija vēl joprojām nav pieņēmusi skolu izglītības likuma reformu, un stratēģijas attiecībā uz priekšlaicīgu mācību pārtraukšanu īstenošana joprojām ir agrīnā posmā. 2015. gadā tika pieņemtas valsts profesionālās izglītības un apmācības stratēģija (2014–2020) un jauna stratēģija augstākās izglītības jomā. Šādu stratēģiju īstenošanai vajadzētu palīdzēt uzlabot izglītības sistēmu, lielākā mērā to sasaistīt ar ekonomiku un sekmēt inovāciju un darbvietu radīšanu.

| (14) | 2015. gada pavasarī valdība iesniedza priekšlikumu pensiju sistēmas reformai. Pensiju sistēmas atbilstība un ilgtspēja ir atkarīga no reformām, kas stimulē un atbalsta ilgāku darba dzīvi ar mazākiem pārtraukumiem. 2013. gadā tika konstatēts, ka 1,2 miljoni pensionāru saņem pensijas, kas ir zem valsts noteiktā nabadzības sliekšņa. Galvenie zemu pensiju iemesli ir priekšlaicīga pensionēšanās un īsi iemaksu periodi. Bulgārijas sabiedrības straujā novecošana, visticamāk, situāciju turpmāk pasliktinās. Tādēļ Bulgārijai ir lietderīgi vēl vairāk ierobežot ar vecumu saistīto izdevumu pieaugumu, lai sekmētu publisko finanšu stabilitāti ilgtermiņā, tostarp ieviešot stingras pensiju reformas. |
| --- | --- |

(14)

2015. gada pavasarī valdība iesniedza priekšlikumu pensiju sistēmas reformai. Pensiju sistēmas atbilstība un ilgtspēja ir atkarīga no reformām, kas stimulē un atbalsta ilgāku darba dzīvi ar mazākiem pārtraukumiem. 2013. gadā tika konstatēts, ka 1,2 miljoni pensionāru saņem pensijas, kas ir zem valsts noteiktā nabadzības sliekšņa. Galvenie zemu pensiju iemesli ir priekšlaicīga pensionēšanās un īsi iemaksu periodi. Bulgārijas sabiedrības straujā novecošana, visticamāk, situāciju turpmāk pasliktinās. Tādēļ Bulgārijai ir lietderīgi vēl vairāk ierobežot ar vecumu saistīto izdevumu pieaugumu, lai sekmētu publisko finanšu stabilitāti ilgtermiņā, tostarp ieviešot stingras pensiju reformas.

| (15) | Centrāls elements ieguldītājiem labvēlīgai uzņēmējdarbības videi ir neatkarīga, augstas kvalitātes un efektīva tiesu sistēma un efektīvi korupcijas apkarošanas mehānismi. Galvenās problēmas šajā jomā ietver vispārējas koordinācijas trūkumu, institucionālos trūkumus un vājus rezultātus, kad runa ir par galīgajiem spriedumiem tiesā. Šīs svarīgās politikas jomas tiks iekļautas sadarbības un pārbaudes mehānismā. |
| --- | --- |

(15)

Centrāls elements ieguldītājiem labvēlīgai uzņēmējdarbības videi ir neatkarīga, augstas kvalitātes un efektīva tiesu sistēma un efektīvi korupcijas apkarošanas mehānismi. Galvenās problēmas šajā jomā ietver vispārējas koordinācijas trūkumu, institucionālos trūkumus un vājus rezultātus, kad runa ir par galīgajiem spriedumiem tiesā. Šīs svarīgās politikas jomas tiks iekļautas sadarbības un pārbaudes mehānismā.

| (16) | Maksātnespējas regulējums Bulgārijā ir bijis neefektīvs, tādējādi palielinot nenoteiktību tirgus dalībnieku vidū un samazinot valsts vispārējo pievilcību ieguldītāju skatījumā. Maksātnespējas lietu izskatīšana aizņem vairāk laika nekā salīdzināmās valstīs, un prasījumu atgūšanas rādītājs ir zems. Nepieciešamība pēc efektīvas sistēmas maksātnespējas lietu izskatīšanai būtu jāaplūko arī, ņemot vērā augsto nefinanšu sabiedrību parādsaistību līmeni Bulgārijā un šādas sistēmas nozīmi aizņemto līdzekļu īpatsvara samazināšanas procesa veicināšanā. |
| --- | --- |

(16)

Maksātnespējas regulējums Bulgārijā ir bijis neefektīvs, tādējādi palielinot nenoteiktību tirgus dalībnieku vidū un samazinot valsts vispārējo pievilcību ieguldītāju skatījumā. Maksātnespējas lietu izskatīšana aizņem vairāk laika nekā salīdzināmās valstīs, un prasījumu atgūšanas rādītājs ir zems. Nepieciešamība pēc efektīvas sistēmas maksātnespējas lietu izskatīšanai būtu jāaplūko arī, ņemot vērā augsto nefinanšu sabiedrību parādsaistību līmeni Bulgārijā un šādas sistēmas nozīmi aizņemto līdzekļu īpatsvara samazināšanas procesa veicināšanā.

| (17) | Stratēģijas attiecībā uz valsts pārvaldes reformu un e-pārvaldības ieviešanu tika pieņemtas 2014. gadā. Lai tās varētu īstenot, būs nepieciešama spēcīga politiskā vadība un koordinācija. Neatkarīgi no līdzšinējiem ieguldījumiem sabiedrisko pakalpojumu kvalitāte joprojām ir zema. Nepietiekama e-pārvaldes attīstība ierobežo centienus uzlabot pārredzamību un samazināt administratīvo slogu. Īpaša problēma attiecas uz publiskā iepirkuma procedūrām, kuras tiek kavētas bieži mainīgā tiesiskā regulējuma un nepietiekamu administratīvo spēju dēļ. Konkursa procedūru ex ante pārbaude bieži vien tiek veikta formāli. Tajā pašā laikā iepirkuma procedūrām piemēro ex post pārbaudes, kas pārklājas, kā rezultātā dažkārt tiek gūti atšķirīgi rezultāti. Pārredzamības trūkums konkursa procedūrā ir skaidrojams arī ar to, ka nav pabeigta visu e-iepirkuma platformu uzstādīšana. Publiskā iepirkuma procedūru pārkāpumu rezultātā iepriekš ir bijuši būtiski kavējumi saistībā ar ES fondu programmu īstenošanu, tie ir negatīvi ietekmējuši uzņēmējdarbības vidi un kavē ļoti nepieciešamos infrastruktūras uzlabojumus. Daudzgadu stratēģijā, kas tika pieņemta 2014. gada jūlijā ar mērķi novērst galvenās nepilnības publiskā iepirkuma sistēmā, ietverts skaidrs grafiks konkrētiem pasākumiem, kas jāveic 2015. un 2016. gadā. Šī stratēģija ir jāīsteno. |
| --- | --- |

(17)

Stratēģijas attiecībā uz valsts pārvaldes reformu un e-pārvaldības ieviešanu tika pieņemtas 2014. gadā. Lai tās varētu īstenot, būs nepieciešama spēcīga politiskā vadība un koordinācija. Neatkarīgi no līdzšinējiem ieguldījumiem sabiedrisko pakalpojumu kvalitāte joprojām ir zema. Nepietiekama e-pārvaldes attīstība ierobežo centienus uzlabot pārredzamību un samazināt administratīvo slogu. Īpaša problēma attiecas uz publiskā iepirkuma procedūrām, kuras tiek kavētas bieži mainīgā tiesiskā regulējuma un nepietiekamu administratīvo spēju dēļ. Konkursa procedūru ex ante pārbaude bieži vien tiek veikta formāli. Tajā pašā laikā iepirkuma procedūrām piemēro ex post pārbaudes, kas pārklājas, kā rezultātā dažkārt tiek gūti atšķirīgi rezultāti. Pārredzamības trūkums konkursa procedūrā ir skaidrojams arī ar to, ka nav pabeigta visu e-iepirkuma platformu uzstādīšana. Publiskā iepirkuma procedūru pārkāpumu rezultātā iepriekš ir bijuši būtiski kavējumi saistībā ar ES fondu programmu īstenošanu, tie ir negatīvi ietekmējuši uzņēmējdarbības vidi un kavē ļoti nepieciešamos infrastruktūras uzlabojumus. Daudzgadu stratēģijā, kas tika pieņemta 2014. gada jūlijā ar mērķi novērst galvenās nepilnības publiskā iepirkuma sistēmā, ietverts skaidrs grafiks konkrētiem pasākumiem, kas jāveic 2015. un 2016. gadā. Šī stratēģija ir jāīsteno.

| (18) | Eiropas pusgada kontekstā Komisija ir veikusi Bulgārijas ekonomikas politikas visaptverošu analīzi un to publicējusi 2015. gada valsts ziņojumā. Tā arī ir izvērtējusi konverģences programmu un valsts reformu programmu, kā arī pasākumus, kas veikti saistībā ar iepriekšējos gados Bulgārijai adresētiem ieteikumiem. Vērtējumā Komisija ņēma vērā ne tikai programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Bulgārijā, bet arī atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jānostiprina Savienības vispārējā ekonomikas pārvaldība, turpmākajos valsts lēmumos nodrošinot ES līmeņa ieguldījumu. Komisijas ieteikumi saskaņā ar Eiropas pusgadu ir atspoguļoti 1.–5. ieteikumā. |
| --- | --- |

(18)

Eiropas pusgada kontekstā Komisija ir veikusi Bulgārijas ekonomikas politikas visaptverošu analīzi un to publicējusi 2015. gada valsts ziņojumā. Tā arī ir izvērtējusi konverģences programmu un valsts reformu programmu, kā arī pasākumus, kas veikti saistībā ar iepriekšējos gados Bulgārijai adresētiem ieteikumiem. Vērtējumā Komisija ņēma vērā ne tikai programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Bulgārijā, bet arī atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jānostiprina Savienības vispārējā ekonomikas pārvaldība, turpmākajos valsts lēmumos nodrošinot ES līmeņa ieguldījumu. Komisijas ieteikumi saskaņā ar Eiropas pusgadu ir atspoguļoti 1.–5. ieteikumā.

| (19) | Ņemot vērā šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi konverģences programmu, un tās atzinums (5) ir atspoguļots jo īpaši 1. ieteikumā. |
| --- | --- |

(19)

Ņemot vērā šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi konverģences programmu, un tās atzinums (5) ir atspoguļots jo īpaši 1. ieteikumā.

| (20) | Ņemot vērā Komisijas padziļināto pārskatu un šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi valsts reformu programmu un konverģences programmu. Tās ieteikumi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu ir atspoguļoti 1.–3. un 5. ieteikumā, |
| --- | --- |

(20)

Ņemot vērā Komisijas padziļināto pārskatu un šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi valsts reformu programmu un konverģences programmu. Tās ieteikumi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu ir atspoguļoti 1.–3. un 5. ieteikumā,

AR ŠO IESAKA Bulgārijai 2015. un 2016. gadā rīkoties šādi.

| 1. | Novērst publisko finanšu strukturālo pasliktināšanos 2015. gadā un panākt korekciju 0,5 % apmērā no IKP 2016. gadā. Veikt izlēmīgus pasākumus, lai uzlabotu nodokļu iekasēšanu un cīnītos pret ēnu ekonomiku, pamatojoties uz visaptverošu riska analīzi un iepriekšējo pasākumu vērtējumu. Uzlabot veselības aizsardzības sistēmas izmaksu lietderību, jo īpaši, pārskatot veselības aprūpes pakalpojumu cenas un stiprinot ambulatoro aprūpi un primāro veselības aprūpi. |
| --- | --- |

1.

Novērst publisko finanšu strukturālo pasliktināšanos 2015. gadā un panākt korekciju 0,5 % apmērā no IKP 2016. gadā. Veikt izlēmīgus pasākumus, lai uzlabotu nodokļu iekasēšanu un cīnītos pret ēnu ekonomiku, pamatojoties uz visaptverošu riska analīzi un iepriekšējo pasākumu vērtējumu. Uzlabot veselības aizsardzības sistēmas izmaksu lietderību, jo īpaši, pārskatot veselības aprūpes pakalpojumu cenas un stiprinot ambulatoro aprūpi un primāro veselības aprūpi.

| 2. | Līdz 2015. gada decembrim ciešā sadarbībā ar Eiropas struktūrām pabeigt visas sistēmas neatkarīgu aktīvu kvalitātes pārskatīšanu un banku nozares augšupvērstu spriedzes testu. Veikt portfeļa pārbaudi pensiju fondu un apdrošināšanas nozarēs. Pārskatīt un stiprināt banku un ārpusbanku finanšu nozares uzraudzību, tostarp stiprinot banku noregulējumu un noguldījumu garantiju sistēmas. Uzlabot korporatīvo pārvaldību finanšu starpnieku vidū, tostarp novēršot koncentrācijas risku un saistīto pušu darījumus. |
| --- | --- |

2.

Līdz 2015. gada decembrim ciešā sadarbībā ar Eiropas struktūrām pabeigt visas sistēmas neatkarīgu aktīvu kvalitātes pārskatīšanu un banku nozares augšupvērstu spriedzes testu. Veikt portfeļa pārbaudi pensiju fondu un apdrošināšanas nozarēs. Pārskatīt un stiprināt banku un ārpusbanku finanšu nozares uzraudzību, tostarp stiprinot banku noregulējumu un noguldījumu garantiju sistēmas. Uzlabot korporatīvo pārvaldību finanšu starpnieku vidū, tostarp novēršot koncentrācijas risku un saistīto pušu darījumus.

| 3. | Izstrādāt integrētu pieeju attiecībā uz grupām, kuras darba tirgū ir atstumtas, jo īpaši vecāka gadagājuma darba ņēmējiem un jauniešiem, kas nav ne nodarbināti, ne iesaistīti izglītībā vai apmācībā. Apspriežoties ar sociālajiem partneriem un saskaņā ar valsts praksi, izveidot pārskatāmu mehānismu minimālās darba algas un obligāto sociālā nodrošinājuma iemaksu noteikšanai, ņemot vērā to ietekmi uz nodarbinātu personu nabadzību, darbavietu radīšanu un konkurētspēju. |
| --- | --- |

3.

Izstrādāt integrētu pieeju attiecībā uz grupām, kuras darba tirgū ir atstumtas, jo īpaši vecāka gadagājuma darba ņēmējiem un jauniešiem, kas nav ne nodarbināti, ne iesaistīti izglītībā vai apmācībā. Apspriežoties ar sociālajiem partneriem un saskaņā ar valsts praksi, izveidot pārskatāmu mehānismu minimālās darba algas un obligāto sociālā nodrošinājuma iemaksu noteikšanai, ņemot vērā to ietekmi uz nodarbinātu personu nabadzību, darbavietu radīšanu un konkurētspēju.

| 4. | Pieņemt Skolu izglītības likuma reformu un palielināt nelabvēlīgā situācijā esošu bērnu, jo īpaši romu, dalību izglītībā, uzlabojot piekļuvi kvalitatīvai agrīnai izglītībai. |
| --- | --- |

4.

Pieņemt Skolu izglītības likuma reformu un palielināt nelabvēlīgā situācijā esošu bērnu, jo īpaši romu, dalību izglītībā, uzlabojot piekļuvi kvalitatīvai agrīnai izglītībai.

| 5. | Lai uzlabotu ieguldījumu klimatu, sagatavot maksātnespējas regulējuma visaptverošu reformu, balstoties uz starptautisko paraugpraksi un speciālajām zināšanām, jo īpaši, lai uzlabotu mehānismus attiecībā uz procedūrām pirms maksātnespējas un ārpustiesas pārstrukturēšanu. |
| --- | --- |

5.

Lai uzlabotu ieguldījumu klimatu, sagatavot maksātnespējas regulējuma visaptverošu reformu, balstoties uz starptautisko paraugpraksi un speciālajām zināšanām, jo īpaši, lai uzlabotu mehānismus attiecībā uz procedūrām pirms maksātnespējas un ārpustiesas pārstrukturēšanu.

Briselē, 2015. gada 14. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

P. GRAMEGNA

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.

2

(3)  Paliek spēkā ar Padomes Lēmumu 2014/322/ES (2014. gada 6. maijs) par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm 2014. gadam (OV L 165, 4.6.2014., 49. lpp.).

3

(4)  Padomes Ieteikums (2014. gada 8. jūlijs) par Bulgārijas 2014. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Bulgārijas 2014. gada konverģences programmu (OV C 247, 29.7.2014., 7. lpp.).

4

(5)  Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 9. panta 2. punktu.

5

---

| 18.8.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 272/32 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 272/32

---

PADOMES IETEIKUMS

(2015. gada 14. jūlijs)

par Čehijas Republikas 2015. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Čehijas Republikas 2015. gada konverģences programmu

(2015/C 272/09)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,

ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Eiropas Komisijas priekšlikumam aizsākt jaunu izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju “Eiropa 2020”, kam pamatā ir ciešāka ekonomikas politikas koordinācija. Šajā stratēģijā lielākoties tiek pievērsta uzmanība galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju. |
| --- | --- |

(1)

Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Eiropas Komisijas priekšlikumam aizsākt jaunu izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju “Eiropa 2020”, kam pamatā ir ciešāka ekonomikas politikas koordinācija. Šajā stratēģijā lielākoties tiek pievērsta uzmanība galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju.

| (2) | Padome 2015. gada 14. jūlijā, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumiem, pieņēma Ieteikumu par dalībvalstu un Savienības ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm, un 2010. gada 21. oktobrī tā pieņēma lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (2). Tie kopā veido “integrētās pamatnostādnes”, kuras dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā savā ekonomikas un nodarbinātības politikā. |
| --- | --- |

(2)

Padome 2015. gada 14. jūlijā, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumiem, pieņēma Ieteikumu par dalībvalstu un Savienības ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm, un 2010. gada 21. oktobrī tā pieņēma lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (2). Tie kopā veido “integrētās pamatnostādnes”, kuras dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā savā ekonomikas un nodarbinātības politikā.

| (3) | Padome 2014. gada 8. jūlijā pieņēma Ieteikumu (3) par Čehijas Republikas 2014. gada valsts reformu programmu un sniedza atzinumu par Čehijas Republikas atjaunināto konverģences programmu 2014. gadam. |
| --- | --- |

(3)

Padome 2014. gada 8. jūlijā pieņēma Ieteikumu (3) par Čehijas Republikas 2014. gada valsts reformu programmu un sniedza atzinumu par Čehijas Republikas atjaunināto konverģences programmu 2014. gadam.

| (4) | Komisija 2014. gada 28. novembrī pieņēma gada izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot ekonomikas politikas koordinēšanas 2015. gada Eiropas pusgadu. Tajā pašā dienā Komisija, pamatojoties uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011 (4), pieņēma brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Čehijas Republika nebija noteikta kā viena no dalībvalstīm, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats. |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2014. gada 28. novembrī pieņēma gada izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot ekonomikas politikas koordinēšanas 2015. gada Eiropas pusgadu. Tajā pašā dienā Komisija, pamatojoties uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011 (4), pieņēma brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Čehijas Republika nebija noteikta kā viena no dalībvalstīm, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats.

| (5) | Eiropadome 2014. gada 18. decembrī apstiprināja prioritātes, lai veicinātu investīcijas, pastiprinātu strukturālās reformas un īstenotu atbildīgu, izaugsmi veicinošu fiskālo konsolidāciju. |
| --- | --- |

(5)

Eiropadome 2014. gada 18. decembrī apstiprināja prioritātes, lai veicinātu investīcijas, pastiprinātu strukturālās reformas un īstenotu atbildīgu, izaugsmi veicinošu fiskālo konsolidāciju.

| (6) | Komisija 2015. gada 26. februārī publicēja savu 2015. gada ziņojumu par Čehijas Republiku. Tajā tika novērtēts Čehijas Republikas gūtais progress, izpildot konkrētai valstij adresētos ieteikumus, kas pieņemti 2014. gada 8. jūlijā. |
| --- | --- |

(6)

Komisija 2015. gada 26. februārī publicēja savu 2015. gada ziņojumu par Čehijas Republiku. Tajā tika novērtēts Čehijas Republikas gūtais progress, izpildot konkrētai valstij adresētos ieteikumus, kas pieņemti 2014. gada 8. jūlijā.

| (7) | Čehijas Republika 2015. gada 30. aprīlī iesniedza savu 2015. gada valsts reformu programmu un 2015. gada konverģences programmu. Abas programmas tika izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību. |
| --- | --- |

(7)

Čehijas Republika 2015. gada 30. aprīlī iesniedza savu 2015. gada valsts reformu programmu un 2015. gada konverģences programmu. Abas programmas tika izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību.

| (8) | Uz Čehijas Republiku pašlaik attiecas Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa. Savā 2015. gada konverģences programmā valdība plāno pakāpeniski samazināt nominālo deficītu – 2015. gadā līdz 1,9 % no IKP un 2018. gadā vēl līdz 0,6 % no IKP. Valdība paziņo par savu nodomu 2018. gadā sasniegt vidēja termiņa mērķi, proti, strukturālo deficītu 1 % apmērā no IKP, taču saskaņā ar pārrēķināto strukturālo bilanci (5) ir paredzams, ka tas tiks sasniegts līdz 2016. gadam. Saskaņā ar konverģences programmu tiek prognozēts, ka valdības parāda/IKP attiecība 2015. gadā sasniegs gandrīz 41 % un pēc tam pakāpeniski samazināsies līdz 40,2 % 2018. gadā. Makroekonomiskais scenārijs, kas ir pamatā šīm budžeta prognozēm, ir ticams, un pietiekamā mērā ir precizēti pasākumi, kuru mērķis ir veicināt plānoto deficīta mērķu sasniegšanu, sākot ar 2016. gadu. Tomēr pastāv risks, ka plānotajiem pasākumiem ieņēmumu jomā varētu būt mazāka ietekme, nekā prognozēts. Balstoties uz Komisijas 2015. gada pavasara prognozi, tiek paredzēts, ka izdevumu kritērijs 2015. gadā tiks izpildīts. 2016. gadā ir paredzama neliela novirze, jo izdevumu neto pieaugums pārsniedz kritēriju par 0,3 % no IKP. Tāpēc 2016. gadā būs vajadzīgi papildu pasākumi.
  Pamatojoties uz savu konverģences programmas novērtējumu un ņemot vērā Komisijas 2015. gada pavasara prognozi, Padome uzskata, ka ir paredzams, ka Čehijas Republika kopumā ievēros Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumus. Ir ieviesti galvenie pašreizējās fiskālās sistēmas elementi. Tomēr budžeta vidēja termiņa plānošanas un skaitliskā fiskālā noteikuma mērogs ir ierobežots, un izpilde ir vāja. Reformu paketes projekts ir vairākas reizes grozīts un aizkavējies, un pašlaik tā pieņemšana ir plānota 2015. gadā. Čehijas Republika joprojām saskaras ar problēmām saistībā ar ilgtermiņa fiskālo ilgtspēju; tā iemesls lielākoties ir prognozējamais pensiju un veselības aprūpes izdevumu pieaugums. Pateicoties labvēlīgākām demogrāfiskām prognozēm, ir nedaudz uzlabojušās pensiju sistēmas izredzes. Ar tiesību aktiem tiek paredzēts pakāpeniski paaugstināt likumā noteikto pensionēšanās vecumu, taču vidējā termiņā paredzētās izmaiņas ir pārāk lēnas. Šobrīd tiek apspriestas izmaiņas pašreizējā pensiju indeksācijas sistēmā, tomēr vēl nav pieņemti nekādi pasākumi. Kaut arī ir veikti daži pasākumi, lai uzlabotu izmaksu efektivitāti un pārvaldību veselības aprūpes nozarē, šajā jomā ir gūti tikai ierobežoti panākumi. Slimnīcu nozares darbības izvērtējumam izmantotie rādītāji liecina, ka medicīniskā aprūpe ne vienmēr tiek nodrošināta izmaksu ziņā efektīvā veidā, savukārt resursu piešķiršanu traucē pašreizējās grūtības, kas saistītas ar sistēmas ieviešanu slimnīcās radušos izmaksu atmaksai. Ir arī pazīmes, ka ģimenes ārsti pienācīgi nepilda savu starpnieka (gate-keeper) lomu. Publisko iepirkumu veselības aprūpes nozarē apgrūtina plaši izplatīti pārkāpumi, kas liecina par nepietiekamām norādēm un uzraudzību. |
| --- | --- |

(8)

Uz Čehijas Republiku pašlaik attiecas Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa. Savā 2015. gada konverģences programmā valdība plāno pakāpeniski samazināt nominālo deficītu – 2015. gadā līdz 1,9 % no IKP un 2018. gadā vēl līdz 0,6 % no IKP. Valdība paziņo par savu nodomu 2018. gadā sasniegt vidēja termiņa mērķi, proti, strukturālo deficītu 1 % apmērā no IKP, taču saskaņā ar pārrēķināto strukturālo bilanci (5) ir paredzams, ka tas tiks sasniegts līdz 2016. gadam. Saskaņā ar konverģences programmu tiek prognozēts, ka valdības parāda/IKP attiecība 2015. gadā sasniegs gandrīz 41 % un pēc tam pakāpeniski samazināsies līdz 40,2 % 2018. gadā. Makroekonomiskais scenārijs, kas ir pamatā šīm budžeta prognozēm, ir ticams, un pietiekamā mērā ir precizēti pasākumi, kuru mērķis ir veicināt plānoto deficīta mērķu sasniegšanu, sākot ar 2016. gadu. Tomēr pastāv risks, ka plānotajiem pasākumiem ieņēmumu jomā varētu būt mazāka ietekme, nekā prognozēts. Balstoties uz Komisijas 2015. gada pavasara prognozi, tiek paredzēts, ka izdevumu kritērijs 2015. gadā tiks izpildīts. 2016. gadā ir paredzama neliela novirze, jo izdevumu neto pieaugums pārsniedz kritēriju par 0,3 % no IKP. Tāpēc 2016. gadā būs vajadzīgi papildu pasākumi.

Pamatojoties uz savu konverģences programmas novērtējumu un ņemot vērā Komisijas 2015. gada pavasara prognozi, Padome uzskata, ka ir paredzams, ka Čehijas Republika kopumā ievēros Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumus. Ir ieviesti galvenie pašreizējās fiskālās sistēmas elementi. Tomēr budžeta vidēja termiņa plānošanas un skaitliskā fiskālā noteikuma mērogs ir ierobežots, un izpilde ir vāja. Reformu paketes projekts ir vairākas reizes grozīts un aizkavējies, un pašlaik tā pieņemšana ir plānota 2015. gadā. Čehijas Republika joprojām saskaras ar problēmām saistībā ar ilgtermiņa fiskālo ilgtspēju; tā iemesls lielākoties ir prognozējamais pensiju un veselības aprūpes izdevumu pieaugums. Pateicoties labvēlīgākām demogrāfiskām prognozēm, ir nedaudz uzlabojušās pensiju sistēmas izredzes. Ar tiesību aktiem tiek paredzēts pakāpeniski paaugstināt likumā noteikto pensionēšanās vecumu, taču vidējā termiņā paredzētās izmaiņas ir pārāk lēnas. Šobrīd tiek apspriestas izmaiņas pašreizējā pensiju indeksācijas sistēmā, tomēr vēl nav pieņemti nekādi pasākumi. Kaut arī ir veikti daži pasākumi, lai uzlabotu izmaksu efektivitāti un pārvaldību veselības aprūpes nozarē, šajā jomā ir gūti tikai ierobežoti panākumi. Slimnīcu nozares darbības izvērtējumam izmantotie rādītāji liecina, ka medicīniskā aprūpe ne vienmēr tiek nodrošināta izmaksu ziņā efektīvā veidā, savukārt resursu piešķiršanu traucē pašreizējās grūtības, kas saistītas ar sistēmas ieviešanu slimnīcās radušos izmaksu atmaksai. Ir arī pazīmes, ka ģimenes ārsti pienācīgi nepilda savu starpnieka (gate-keeper) lomu. Publisko iepirkumu veselības aprūpes nozarē apgrūtina plaši izplatīti pārkāpumi, kas liecina par nepietiekamām norādēm un uzraudzību.

| (9) | Galvenie uzdevumi nodokļu jomā ir samazināt nodokļu nemaksāšanu un panākt, ka nodokļu iekasēšana gan nodokļu maksātājiem, gan iestādēm rada mazāk izmaksu un aizņem mazāk laika. Čehijas Republika par prioritātēm ir noteikusi nodokļu saistību izpildi un cīņu pret nodokļu nemaksāšanu un veikusi vairākus pasākumus šajās jomās. 2015. gadā tika ieviesti vairāki pasākumi, kas saistīti gan ar tiešajiem, gan netiešajiem nodokļiem, un ir plānoti turpmāki pasākumi 2016. gadā. Tomēr saistību izpildes izmaksas joprojām ir pārāk lielas. Nodokļu – iedzīvotāju ienākuma nodokļa, sociālā nodrošinājuma un veselības aprūpes iemaksu – bāzes standartizācija palīdzētu vienkāršot nodokļu sistēmu, taču šīs izmaiņas vēl nav veiktas, un pašlaik nav plānu, lai risinātu šo jautājumu. Darbs, lai vienkāršotu nodokļu deklarācijas un biežāk izmantotu iepriekš daļēji aizpildītas veidlapas, netiek veikts sistemātiski. Tā vietā, lai vienkāršotu PVN sistēmu, Čehijas Republika 2014. gadā ieviesa trešo PVN likmi. Ierobežoti panākumi ir gūti, samazinot nodokļu režīma atšķirības starp darba ņēmējiem un pašnodarbinātām personām. Nodokļu ieņēmumi Čehijas Republikā joprojām ir ievērojami atkarīgi no darbaspēkam piemērojamiem nodokļiem, un uz zemu atalgotiem darba ņēmējiem (jo īpaši tiem, kuriem nav bērnu) gulstas samērā augsts darbaspēka nodokļu slogs. Pasākumi, kas stājas spēkā 2015. gadā, konkrētu personu grupu gadījumā nedaudz samazina darbaspēka nodokļus, tomēr kopumā to ietekme būs ierobežota. Īpašuma un vides nodokļi (izņemot degvielas nodokli) vēl aizvien ir zemi, kas norāda uz potenciālu iespēju samazināt darbaspēkam piemērojamos nodokļus. |
| --- | --- |

(9)

Galvenie uzdevumi nodokļu jomā ir samazināt nodokļu nemaksāšanu un panākt, ka nodokļu iekasēšana gan nodokļu maksātājiem, gan iestādēm rada mazāk izmaksu un aizņem mazāk laika. Čehijas Republika par prioritātēm ir noteikusi nodokļu saistību izpildi un cīņu pret nodokļu nemaksāšanu un veikusi vairākus pasākumus šajās jomās. 2015. gadā tika ieviesti vairāki pasākumi, kas saistīti gan ar tiešajiem, gan netiešajiem nodokļiem, un ir plānoti turpmāki pasākumi 2016. gadā. Tomēr saistību izpildes izmaksas joprojām ir pārāk lielas. Nodokļu – iedzīvotāju ienākuma nodokļa, sociālā nodrošinājuma un veselības aprūpes iemaksu – bāzes standartizācija palīdzētu vienkāršot nodokļu sistēmu, taču šīs izmaiņas vēl nav veiktas, un pašlaik nav plānu, lai risinātu šo jautājumu. Darbs, lai vienkāršotu nodokļu deklarācijas un biežāk izmantotu iepriekš daļēji aizpildītas veidlapas, netiek veikts sistemātiski. Tā vietā, lai vienkāršotu PVN sistēmu, Čehijas Republika 2014. gadā ieviesa trešo PVN likmi. Ierobežoti panākumi ir gūti, samazinot nodokļu režīma atšķirības starp darba ņēmējiem un pašnodarbinātām personām. Nodokļu ieņēmumi Čehijas Republikā joprojām ir ievērojami atkarīgi no darbaspēkam piemērojamiem nodokļiem, un uz zemu atalgotiem darba ņēmējiem (jo īpaši tiem, kuriem nav bērnu) gulstas samērā augsts darbaspēka nodokļu slogs. Pasākumi, kas stājas spēkā 2015. gadā, konkrētu personu grupu gadījumā nedaudz samazina darbaspēka nodokļus, tomēr kopumā to ietekme būs ierobežota. Īpašuma un vides nodokļi (izņemot degvielas nodokli) vēl aizvien ir zemi, kas norāda uz potenciālu iespēju samazināt darbaspēkam piemērojamos nodokļus.

| (10) | Reglamentēto profesiju reformas paātrināšanā 2014. gadā tika gūti ierobežoti panākumi, taču 2015. gada aprīlī pieņemtajā valsts pagaidu rīcības plānā ir iekļauti vairāki konkrēti pasākumi un darbības, kuru nolūks ir uzlabot tiesisko regulējumu un atcelt nepamatotās un nesamērīgās prasības. |
| --- | --- |

(10)

Reglamentēto profesiju reformas paātrināšanā 2014. gadā tika gūti ierobežoti panākumi, taču 2015. gada aprīlī pieņemtajā valsts pagaidu rīcības plānā ir iekļauti vairāki konkrēti pasākumi un darbības, kuru nolūks ir uzlabot tiesisko regulējumu un atcelt nepamatotās un nesamērīgās prasības.

| (11) | Pēdējos gados īstenotie centieni korupcijas problēmas novēršanā ir būtiski aizkavējušies. Jaunākais pretkorupcijas rīcības plāns aptvēra vairākas prioritārās jomas. Tajā tika iekļauti tiesību akti par finanšu kontroli, prokuratūru, politisko partiju finansēšanu un ziņotāju aizsardzību, jauna stratēģija par valsts uzņēmumu pārvaldību, kā arī grozījumi likumā par brīvu piekļuvi informācijai. Tomēr šķiet, ka maz tiek darīts, lai pieņemtu šos tiesību aktus. Pieņemot un īstenojot Civildienesta likumu un ar to saistītos pasākumus, Čehijas Republika ir sākusi risināt problēmas, kas attiecas uz valsts pārvaldes efektivitāti un stabilitāti. Publiskos ieguldījumus kavē gan administratīvie un reglamentējošie šķēršļi ieguldījumu plānošanai, gan to procedūru pārredzamības trūkums un ilgums, kuras nepieciešamas būvatļauju un zemas apsaimniekošanas atļauju iegūšanai. Publiskajam iepirkumam pēdējos gados ir bijušas veltītas vairākas iniciatīvas, taču joprojām pastāv bažas par pārredzamību. Konkrēti, publiskā iepirkuma līgumi vēl aizvien netiek publicēti centralizētā reģistrā. Publiskā iepirkuma procedūru efektivitāti kavē tas, ka iepirkuma konkursos iesaistītajām iestādēm netiek sniegti pienācīgi norādījumi un apmācība. Sistēmas uzraudzība joprojām ir vāja. |
| --- | --- |

(11)

Pēdējos gados īstenotie centieni korupcijas problēmas novēršanā ir būtiski aizkavējušies. Jaunākais pretkorupcijas rīcības plāns aptvēra vairākas prioritārās jomas. Tajā tika iekļauti tiesību akti par finanšu kontroli, prokuratūru, politisko partiju finansēšanu un ziņotāju aizsardzību, jauna stratēģija par valsts uzņēmumu pārvaldību, kā arī grozījumi likumā par brīvu piekļuvi informācijai. Tomēr šķiet, ka maz tiek darīts, lai pieņemtu šos tiesību aktus. Pieņemot un īstenojot Civildienesta likumu un ar to saistītos pasākumus, Čehijas Republika ir sākusi risināt problēmas, kas attiecas uz valsts pārvaldes efektivitāti un stabilitāti. Publiskos ieguldījumus kavē gan administratīvie un reglamentējošie šķēršļi ieguldījumu plānošanai, gan to procedūru pārredzamības trūkums un ilgums, kuras nepieciešamas būvatļauju un zemas apsaimniekošanas atļauju iegūšanai. Publiskajam iepirkumam pēdējos gados ir bijušas veltītas vairākas iniciatīvas, taču joprojām pastāv bažas par pārredzamību. Konkrēti, publiskā iepirkuma līgumi vēl aizvien netiek publicēti centralizētā reģistrā. Publiskā iepirkuma procedūru efektivitāti kavē tas, ka iepirkuma konkursos iesaistītajām iestādēm netiek sniegti pienācīgi norādījumi un apmācība. Sistēmas uzraudzība joprojām ir vāja.

| (12) | Vispārējais nodarbinātības līmenis pašlaik ir augsts, taču konkrētas nelabvēlīgā situācijā esošu personu grupas vēl aizvien ir nepietiekami pārstāvētas darba tirgū. Tās ietver vecākus ar maziem bērniem, mazkvalificētus darba ņēmējus, personas ar invaliditāti un romus. Ir veikti daži pasākumi, lai pastiprinātu valsts nodarbinātības dienestu lietderību un efektivitāti. Jauniešu nodarbinātības līmenis pieaug, un valsts nodarbinātības dienesti cenšas vērst savus pakalpojumus jo īpaši uz jauniešiem. Izmaksu ziņā pieņemamu un kvalitatīvu bērnu aprūpes pakalpojumu trūkums un elastīga darbalaika režīmu ierobežotā izmantošana ir par iemeslu tam, ka sievietēm ar bērniem ir grūti iesaistīties darba tirgū. Ir veikti pasākumi, lai palielinātu bērnu aprūpes pieejamību, taču politikas pasākumi, kuru mērķis ir atbalstīt visjaunāko bērnu valsts aprūpi, vēl aizvien ir nepietiekami. |
| --- | --- |

(12)

Vispārējais nodarbinātības līmenis pašlaik ir augsts, taču konkrētas nelabvēlīgā situācijā esošu personu grupas vēl aizvien ir nepietiekami pārstāvētas darba tirgū. Tās ietver vecākus ar maziem bērniem, mazkvalificētus darba ņēmējus, personas ar invaliditāti un romus. Ir veikti daži pasākumi, lai pastiprinātu valsts nodarbinātības dienestu lietderību un efektivitāti. Jauniešu nodarbinātības līmenis pieaug, un valsts nodarbinātības dienesti cenšas vērst savus pakalpojumus jo īpaši uz jauniešiem. Izmaksu ziņā pieņemamu un kvalitatīvu bērnu aprūpes pakalpojumu trūkums un elastīga darbalaika režīmu ierobežotā izmantošana ir par iemeslu tam, ka sievietēm ar bērniem ir grūti iesaistīties darba tirgū. Ir veikti pasākumi, lai palielinātu bērnu aprūpes pieejamību, taču politikas pasākumi, kuru mērķis ir atbalstīt visjaunāko bērnu valsts aprūpi, vēl aizvien ir nepietiekami.

| (13) | Čehijas Republikas izglītības rezultāti pēdējos gados ir uzlabojušies, tomēr joprojām saglabājas strukturālas problēmas. Līdzdalība terciārajā izglītībā ir strauji pieaugusi, taču ir radušās bažas saistībā ar gados jaunāku terciārās izglītības ieguvēju prasmju samazināšanos. Cerams, ka ar ilgi gaidīto augstākās izglītības reformu, ko plānots pieņemt 2015. gadā, tiks ieviesta izglītības iestāžu akreditācija, stingrāka iekšējās kvalitātes nodrošināšana un plašāka studentu profilēšanas izmantošana, kā arī uzlabotas finansēšanas sistēmas. Obligātās izglītības nozarē ir jāpieņem darbā vairāk skolotāju, taču zemas algas un negatīva attieksme pret profesiju apgrūtina talantīgu kandidātu piesaisti. 2015. gada pirmajā pusē būtu jāpabeidz izstrādāt jaunu karjeras sistēmu, kuras mērķis ir uzlabot gan skolotāju pieņemšanu darbā, gan viņu profesionālo attīstību; sistēmu ir paredzēts ieviest 2016. gada septembrī. Tomēr tās vispārējā ietekme būs lielā mērā atkarīga no pieejamā finansējuma. Vēl aizvien trūkst visaptverošas pieejas, lai novērtētu un atbalstītu skolas un skolēnus, kuru rādītāji ir slikti. Šādas pieejas ieviešana varētu palīdzēt uzlabot efektivitāti un vienlīdzību izglītības nozarē. Neraugoties uz to, ka valdība ir pieņēmusi visaptverošu izglītības stratēģiju, ir gūti vien ierobežoti panākumi, lai padarītu izglītību iekļaujošāku. Ir konstatēts, ka jaunieši, kuru sociāli ekonomiskie apstākļi ir slikti (tostarp romi), nav tik sekmīgi izglītībā un darba tirgū. |
| --- | --- |

(13)

Čehijas Republikas izglītības rezultāti pēdējos gados ir uzlabojušies, tomēr joprojām saglabājas strukturālas problēmas. Līdzdalība terciārajā izglītībā ir strauji pieaugusi, taču ir radušās bažas saistībā ar gados jaunāku terciārās izglītības ieguvēju prasmju samazināšanos. Cerams, ka ar ilgi gaidīto augstākās izglītības reformu, ko plānots pieņemt 2015. gadā, tiks ieviesta izglītības iestāžu akreditācija, stingrāka iekšējās kvalitātes nodrošināšana un plašāka studentu profilēšanas izmantošana, kā arī uzlabotas finansēšanas sistēmas. Obligātās izglītības nozarē ir jāpieņem darbā vairāk skolotāju, taču zemas algas un negatīva attieksme pret profesiju apgrūtina talantīgu kandidātu piesaisti. 2015. gada pirmajā pusē būtu jāpabeidz izstrādāt jaunu karjeras sistēmu, kuras mērķis ir uzlabot gan skolotāju pieņemšanu darbā, gan viņu profesionālo attīstību; sistēmu ir paredzēts ieviest 2016. gada septembrī. Tomēr tās vispārējā ietekme būs lielā mērā atkarīga no pieejamā finansējuma. Vēl aizvien trūkst visaptverošas pieejas, lai novērtētu un atbalstītu skolas un skolēnus, kuru rādītāji ir slikti. Šādas pieejas ieviešana varētu palīdzēt uzlabot efektivitāti un vienlīdzību izglītības nozarē. Neraugoties uz to, ka valdība ir pieņēmusi visaptverošu izglītības stratēģiju, ir gūti vien ierobežoti panākumi, lai padarītu izglītību iekļaujošāku. Ir konstatēts, ka jaunieši, kuru sociāli ekonomiskie apstākļi ir slikti (tostarp romi), nav tik sekmīgi izglītībā un darba tirgū.

| (14) | Eiropas pusgada kontekstā Komisija ir veikusi visaptverošu Čehijas Republikas ekonomikas politikas analīzi un publicēja to 2015. gada ziņojumā par valsti. Tā ir arī izvērtējusi konverģences programmu un valsts reformu programmu, kā arī pasākumus, kas veikti saistībā ar iepriekšējos gados Čehijas Republikai adresētajiem ieteikumiem. Komisija ir ņēmusi vērā ne tikai programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Čehijas Republikā, bet arī to atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā to, ka jānostiprina Savienības vispārējā ekonomiskā pārvaldība, turpmākajos valsts lēmumos ievērojot ES līmeņa norādes. Ieteikumi saskaņā ar Eiropas pusgadu ir atspoguļoti 1. līdz 4. ieteikumā. |
| --- | --- |

(14)

Eiropas pusgada kontekstā Komisija ir veikusi visaptverošu Čehijas Republikas ekonomikas politikas analīzi un publicēja to 2015. gada ziņojumā par valsti. Tā ir arī izvērtējusi konverģences programmu un valsts reformu programmu, kā arī pasākumus, kas veikti saistībā ar iepriekšējos gados Čehijas Republikai adresētajiem ieteikumiem. Komisija ir ņēmusi vērā ne tikai programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Čehijas Republikā, bet arī to atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā to, ka jānostiprina Savienības vispārējā ekonomiskā pārvaldība, turpmākajos valsts lēmumos ievērojot ES līmeņa norādes. Ieteikumi saskaņā ar Eiropas pusgadu ir atspoguļoti 1. līdz 4. ieteikumā.

| (15) | Ņemot vērā šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi konverģences programmu, un tās atzinums (6) ir atspoguļots jo īpaši 1. ieteikumā, |
| --- | --- |

(15)

Ņemot vērā šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi konverģences programmu, un tās atzinums (6) ir atspoguļots jo īpaši 1. ieteikumā,

AR ŠO IESAKA Čehijas Republikai 2015. un 2016. gadā rīkoties šādi.

| 1. | Panākt 2016. gadā fiskālo korekciju 0,5 % apmērā no IKP. Vēl vairāk uzlabot izmaksu lietderību un pārvaldību veselības aprūpes nozarē. |
| --- | --- |

1.

Panākt 2016. gadā fiskālo korekciju 0,5 % apmērā no IKP. Vēl vairāk uzlabot izmaksu lietderību un pārvaldību veselības aprūpes nozarē.

| 2. | Apkarot nodokļu nemaksāšanu, vienkāršot nodokļu sistēmu un īstenot pretkorupcijas plānu. Veikt pasākumus, lai palielinātu publiskā iepirkuma pārredzamību un efektivitāti, jo īpaši izveidojot publiskā iepirkuma līgumu centrālu reģistru un uzlabojot norādes un uzraudzību. |
| --- | --- |

2.

Apkarot nodokļu nemaksāšanu, vienkāršot nodokļu sistēmu un īstenot pretkorupcijas plānu. Veikt pasākumus, lai palielinātu publiskā iepirkuma pārredzamību un efektivitāti, jo īpaši izveidojot publiskā iepirkuma līgumu centrālu reģistru un uzlabojot norādes un uzraudzību.

| 3. | Samazināt personām ar zemiem ienākumiem uzlikto nodokļu augsto līmeni, pārceļot nodokļus uz citām jomām. Vēl vairāk uzlabot izmaksu ziņā pieņemamas bērnu aprūpes pieejamību. |
| --- | --- |

3.

Samazināt personām ar zemiem ienākumiem uzlikto nodokļu augsto līmeni, pārceļot nodokļus uz citām jomām. Vēl vairāk uzlabot izmaksu ziņā pieņemamas bērnu aprūpes pieejamību.

| 4. | Pieņemt augstākās izglītības reformu. Nodrošināt skolotājiem pienācīgu apmācību, atbalstīt skolas ar sliktiem rādītājiem un veikt pasākumus, lai palielinātu nelabvēlīgā situācijā esošu bērnu, tostarp romu, līdzdalību. |
| --- | --- |

4.

Pieņemt augstākās izglītības reformu. Nodrošināt skolotājiem pienācīgu apmācību, atbalstīt skolas ar sliktiem rādītājiem un veikt pasākumus, lai palielinātu nelabvēlīgā situācijā esošu bērnu, tostarp romu, līdzdalību.

Briselē, 2015. gada 14. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

P. GRAMEGNA

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  Paliek spēkā ar Padomes Lēmumu 2014/322/ES (2014. gada 6. maijs) par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm 2014. gadam (OV L 165, 4.6.2014., 49. lpp.).

2

(3)  Padomes Ieteikums (2014. gada 8. jūlijs) par Čehijas Republikas 2014. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Čehijas Republikas konverģences programmu 2014. gadam (OV C 247, 29.7.2014., 12. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.).

4

(5)  Strukturālā bilance, ko Komisija pārrēķinājusi uz konverģences programmā iekļautās informācijas pamata, ievērojot kopīgi saskaņotu metodiku.

5

(6)  Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 9. panta 2. punktu.

6

---

| 18.8.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 272/36 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 272/36

---

PADOMES IETEIKUMS

(2015. gada 14. jūlijs)

par Dānijas 2015. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Dānijas 2015. gada konverģences programmu

(2015/C 272/10)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,

ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam sākt jaunu izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju – “Eiropa 2020” –, kam pamatā ir ciešāka ekonomikas politikas koordinācija. Stratēģijā lielākoties pievērsta uzmanību galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju. |
| --- | --- |

(1)

Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam sākt jaunu izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju – “Eiropa 2020” –, kam pamatā ir ciešāka ekonomikas politikas koordinācija. Stratēģijā lielākoties pievērsta uzmanību galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju.

| (2) | Padome 2015. gada 14. jūlijā, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumiem, pieņēma Ieteikumu par dalībvalstu un Savienības vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm, un 2010. gada 21. oktobrī tā pieņēma lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (2). Tie kopā veido “integrētās pamatnostādnes”, kuras dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā savā ekonomikas un nodarbinātības politikā. |
| --- | --- |

(2)

Padome 2015. gada 14. jūlijā, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumiem, pieņēma Ieteikumu par dalībvalstu un Savienības vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm, un 2010. gada 21. oktobrī tā pieņēma lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (2). Tie kopā veido “integrētās pamatnostādnes”, kuras dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā savā ekonomikas un nodarbinātības politikā.

| (3) | Padome 2014. gada 8. jūlijā pieņēma Ieteikumu (3) par Dānijas 2014. gada valsts reformu programmu un sniedza atzinumu par atjaunināto Dānijas 2014. gada konverģences programmu. |
| --- | --- |

(3)

Padome 2014. gada 8. jūlijā pieņēma Ieteikumu (3) par Dānijas 2014. gada valsts reformu programmu un sniedza atzinumu par atjaunināto Dānijas 2014. gada konverģences programmu.

| (4) | Komisija 2014. gada 28. novembrī pieņēma gada izaugsmes pētījumu, iezīmējot 2015. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada sākumu. Tajā pašā dienā Komisija, pamatojoties uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011 (4), pieņēma brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Dānija netika noteikta kā viena no dalībvalstīm, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats. |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2014. gada 28. novembrī pieņēma gada izaugsmes pētījumu, iezīmējot 2015. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada sākumu. Tajā pašā dienā Komisija, pamatojoties uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011 (4), pieņēma brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Dānija netika noteikta kā viena no dalībvalstīm, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats.

| (5) | Eiropadome 2014. gada 18. decembrī apstiprināja prioritātes, lai veicinātu investīcijas, pastiprinātu strukturālās reformas un īstenotu atbildīgu, izaugsmi veicinošu fiskālo konsolidāciju. |
| --- | --- |

(5)

Eiropadome 2014. gada 18. decembrī apstiprināja prioritātes, lai veicinātu investīcijas, pastiprinātu strukturālās reformas un īstenotu atbildīgu, izaugsmi veicinošu fiskālo konsolidāciju.

| (6) | Komisija 2015. gada 26. februārī publicēja 2015. gada ziņojumu par Dāniju. Tajā tika izvērtēti Dānijas panākumi attiecībā uz to, kā tiek īstenoti 2014. gada 8. jūlijā pieņemtie konkrētai valstij adresētie ieteikumi. |
| --- | --- |

(6)

Komisija 2015. gada 26. februārī publicēja 2015. gada ziņojumu par Dāniju. Tajā tika izvērtēti Dānijas panākumi attiecībā uz to, kā tiek īstenoti 2014. gada 8. jūlijā pieņemtie konkrētai valstij adresētie ieteikumi.

| (7) | Dānija 2015. gada 27. martā iesniedza savu 2015. gada valsts reformu programmu un 2015. gada konverģences programmu. Abas programmas tika izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību. |
| --- | --- |

(7)

Dānija 2015. gada 27. martā iesniedza savu 2015. gada valsts reformu programmu un 2015. gada konverģences programmu. Abas programmas tika izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību.

| (8) | Dānija patlaban atrodas Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvajā daļā. Konverģences programmā 2015. gadam valdība plāno palielināt nominālo deficītu no 1,6 % no IKP 2015. gadā, kad tika gūti ievērojami neplānotie ieņēmumi, līdz 2,6 % no IKP 2016. gadā. Pēc tam valdība arī plāno samazināt budžeta deficītu, lai 2020. gadā sasniegtu līdzsvarotu budžetu. Saskaņā ar konverģences programmu valdība plāno sasniegt vidējā termiņa mērķi – strukturālo deficītu 0,5 % apmērā no IKP – sākot ar 2016. gadu. Saskaņā ar konverģences programmu ir paredzēts, ka valsts parāda attiecība pret IKP pakāpeniski samazināsies no 39,8 % 2015. gadā līdz 36,7 % 2020. gadā. Makroekonomikas scenārijs, kas ir šo budžeta prognožu pamatā, ir ticams. Pamatojoties uz Komisijas 2015. gada pavasara prognozi, paredzams, ka strukturālā bilance atbildīs vidējā termiņa mērķim 2015. gadā. Tomēr, pamatojoties uz šo prognozi, pastāv risks nelielai novirzei no vidējā termiņa mērķa 2016. gadā, ņemot vērā, ka neto izdevumu pieaugums par 0,3 % no IKP pārsniedz atsauces rādītāju. Lai gan paredzams, ka šī novirze būs īslaicīga, jo neto izdevumu pieaugumu 2016. gadā ietekmēs to vienreizējo pasākumu pakāpeniska izbeigšana, kas saistīti ar pensiju uzkrājumu aplikšanu ar nodokļiem, 2016. gadā var būt vajadzīgi turpmāki pasākumi. Pamatojoties uz konverģences programmas izvērtējumu un ņemot vērā Komisijas 2015. gada pavasara prognozi, Padome uzskata, ka Dānija kopumā panāks atbilstību Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumiem. |
| --- | --- |

(8)

Dānija patlaban atrodas Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvajā daļā. Konverģences programmā 2015. gadam valdība plāno palielināt nominālo deficītu no 1,6 % no IKP 2015. gadā, kad tika gūti ievērojami neplānotie ieņēmumi, līdz 2,6 % no IKP 2016. gadā. Pēc tam valdība arī plāno samazināt budžeta deficītu, lai 2020. gadā sasniegtu līdzsvarotu budžetu. Saskaņā ar konverģences programmu valdība plāno sasniegt vidējā termiņa mērķi – strukturālo deficītu 0,5 % apmērā no IKP – sākot ar 2016. gadu. Saskaņā ar konverģences programmu ir paredzēts, ka valsts parāda attiecība pret IKP pakāpeniski samazināsies no 39,8 % 2015. gadā līdz 36,7 % 2020. gadā. Makroekonomikas scenārijs, kas ir šo budžeta prognožu pamatā, ir ticams. Pamatojoties uz Komisijas 2015. gada pavasara prognozi, paredzams, ka strukturālā bilance atbildīs vidējā termiņa mērķim 2015. gadā. Tomēr, pamatojoties uz šo prognozi, pastāv risks nelielai novirzei no vidējā termiņa mērķa 2016. gadā, ņemot vērā, ka neto izdevumu pieaugums par 0,3 % no IKP pārsniedz atsauces rādītāju. Lai gan paredzams, ka šī novirze būs īslaicīga, jo neto izdevumu pieaugumu 2016. gadā ietekmēs to vienreizējo pasākumu pakāpeniska izbeigšana, kas saistīti ar pensiju uzkrājumu aplikšanu ar nodokļiem, 2016. gadā var būt vajadzīgi turpmāki pasākumi. Pamatojoties uz konverģences programmas izvērtējumu un ņemot vērā Komisijas 2015. gada pavasara prognozi, Padome uzskata, ka Dānija kopumā panāks atbilstību Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumiem.

| (9) | Pienācīgi kvalificēta darbaspēka pieejamība ilgtermiņā ir ilgtspējīgas izaugsmes priekšnoteikums Dānijā. Īstenojot 2014. gada aktīvā darba tirgus politikas reformu, Dānija ir panākusi progresu, lai uzlabotu to cilvēku nodarbināmību, kuri darba tirgū ir atstumti. Šī reforma ir agrīnā īstenošanas stadijā, un tās rezultāti ir jāuzrauga. Saskaņā ar Carsten-Koch II ekspertu grupas ieteikumiem joprojām ir nepieciešami papildu pasākumi no darba tirgus visvairāk atstumtajiem iedzīvotājiem. Zems izglītības līmenis, ierobežota pieredze darba tirgū, jaunieši un migrantu izcelsme, šķiet, ir galvenie faktori šajā saistībā. Kopumā darba tirgus potenciāls attiecībā uz iedzīvotājiem no migrantu ģimenēm joprojām ir nepietiekami izmantots. Neraugoties uz augstajiem izdevumiem izglītības jomā Dānijā, izglītības rezultāti ir tikai vidēji, jo īpaši skolēniem no migrantu ģimenēm. Pamatizglītības un zemākā līmeņa vidējās izglītības sistēmas, kā arī profesionālās izglītības un apmācības sistēmas reformas mērķis ir risināt šo problēmu. Lai uzlabotu izglītības rezultātus, ir nepieciešams pilnībā īstenot šīs reformas. |
| --- | --- |

(9)

Pienācīgi kvalificēta darbaspēka pieejamība ilgtermiņā ir ilgtspējīgas izaugsmes priekšnoteikums Dānijā. Īstenojot 2014. gada aktīvā darba tirgus politikas reformu, Dānija ir panākusi progresu, lai uzlabotu to cilvēku nodarbināmību, kuri darba tirgū ir atstumti. Šī reforma ir agrīnā īstenošanas stadijā, un tās rezultāti ir jāuzrauga. Saskaņā ar Carsten-Koch II ekspertu grupas ieteikumiem joprojām ir nepieciešami papildu pasākumi no darba tirgus visvairāk atstumtajiem iedzīvotājiem. Zems izglītības līmenis, ierobežota pieredze darba tirgū, jaunieši un migrantu izcelsme, šķiet, ir galvenie faktori šajā saistībā. Kopumā darba tirgus potenciāls attiecībā uz iedzīvotājiem no migrantu ģimenēm joprojām ir nepietiekami izmantots. Neraugoties uz augstajiem izdevumiem izglītības jomā Dānijā, izglītības rezultāti ir tikai vidēji, jo īpaši skolēniem no migrantu ģimenēm. Pamatizglītības un zemākā līmeņa vidējās izglītības sistēmas, kā arī profesionālās izglītības un apmācības sistēmas reformas mērķis ir risināt šo problēmu. Lai uzlabotu izglītības rezultātus, ir nepieciešams pilnībā īstenot šīs reformas.

| (10) | Uzlabota konkurētspēja ir svarīga, lai stiprinātu ekonomikas atveseļošanos Dānijā. Produktivitātes pieaugums, kas ir būtiski svarīgs šajā saistībā, kopumā pēdējo divu desmitgažu laikā ir bijis vājš un to ir ietekmējuši šķēršļi ienākšanai tirgū un regulatīvais slogs pakalpojumu nozarēs, kas orientētas uz iekšzemes tirgu. Produktivitātes komisija ir noteikusi būvniecības un mazumtirdzniecības nozares kā jomas, kurās varētu uzlabot ražīgumu. Mazumtirdzniecības uzņēmumu noteikumi ir ļoti stingri, un nav veikti nekādi pasākumi to atvieglošanai. Būvniecības nozarei ir raksturīgi stingri būvniecības noteikumi un liels skaits sertifikācijas shēmu. Valdība 2014. gada novembrī iesniedza stratēģiju par būvniecības nozari. Tajā ir izklāstītas iniciatīvas, piemēram, noteikumu vienkāršošana, būvniecības pieteikumu tehnisko elementu racionalizācija, starptautisko standartu ieviešana, valsts standartu saskaņošana un būvatļauju izsniegšanas laika samazināšana. Tomēr stratēģija vēl ir jāpārvērš konkrētos pasākumos. Joprojām pārklājas atļauju piešķiršanas un sertifikācijas shēmas, kas dažos gadījumos attiecas arī uz pārrobežu pakalpojumu pagaidu sniegšanu. Turklāt citās dalībvalstīs izdotas atļaujas un sertifikāti ne vienmēr tiek ņemti vērā, kad pakalpojumu sniedzēji vēlas sākt uzņēmējdarbību Dānijā. |
| --- | --- |

(10)

Uzlabota konkurētspēja ir svarīga, lai stiprinātu ekonomikas atveseļošanos Dānijā. Produktivitātes pieaugums, kas ir būtiski svarīgs šajā saistībā, kopumā pēdējo divu desmitgažu laikā ir bijis vājš un to ir ietekmējuši šķēršļi ienākšanai tirgū un regulatīvais slogs pakalpojumu nozarēs, kas orientētas uz iekšzemes tirgu. Produktivitātes komisija ir noteikusi būvniecības un mazumtirdzniecības nozares kā jomas, kurās varētu uzlabot ražīgumu. Mazumtirdzniecības uzņēmumu noteikumi ir ļoti stingri, un nav veikti nekādi pasākumi to atvieglošanai. Būvniecības nozarei ir raksturīgi stingri būvniecības noteikumi un liels skaits sertifikācijas shēmu. Valdība 2014. gada novembrī iesniedza stratēģiju par būvniecības nozari. Tajā ir izklāstītas iniciatīvas, piemēram, noteikumu vienkāršošana, būvniecības pieteikumu tehnisko elementu racionalizācija, starptautisko standartu ieviešana, valsts standartu saskaņošana un būvatļauju izsniegšanas laika samazināšana. Tomēr stratēģija vēl ir jāpārvērš konkrētos pasākumos. Joprojām pārklājas atļauju piešķiršanas un sertifikācijas shēmas, kas dažos gadījumos attiecas arī uz pārrobežu pakalpojumu pagaidu sniegšanu. Turklāt citās dalībvalstīs izdotas atļaujas un sertifikāti ne vienmēr tiek ņemti vērā, kad pakalpojumu sniedzēji vēlas sākt uzņēmējdarbību Dānijā.

| (11) | Eiropas pusgada ietvaros Komisija ir veikusi visaptverošu analīzi par Dānijas ekonomikas politiku un publicējusi to 2015. gada valsts ziņojumā. Tā arī ir izvērtējusi konverģences programmu un valsts reformu programmu, kā arī turpmākos pasākumus, kas veikti, ņemot vērā iepriekšējos gados Dānijai sniegtos ieteikumus. Komisija ir ņēmusi vērā ne tikai to lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Dānijā, bet arī to atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā vajadzību stiprināt Savienības vispārējo ekonomisko pārvaldību, sniedzot ES līmeņa ieguldījumu valstu turpmākajos lēmumos. Komisijas ieteikumi saskaņā ar Eiropas pusgadu ir atspoguļoti 1. un 2. ieteikumā. |
| --- | --- |

(11)

Eiropas pusgada ietvaros Komisija ir veikusi visaptverošu analīzi par Dānijas ekonomikas politiku un publicējusi to 2015. gada valsts ziņojumā. Tā arī ir izvērtējusi konverģences programmu un valsts reformu programmu, kā arī turpmākos pasākumus, kas veikti, ņemot vērā iepriekšējos gados Dānijai sniegtos ieteikumus. Komisija ir ņēmusi vērā ne tikai to lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Dānijā, bet arī to atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā vajadzību stiprināt Savienības vispārējo ekonomisko pārvaldību, sniedzot ES līmeņa ieguldījumu valstu turpmākajos lēmumos. Komisijas ieteikumi saskaņā ar Eiropas pusgadu ir atspoguļoti 1. un 2. ieteikumā.

| (12) | Ņemot vērā šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi konverģences programmu, un tās atzinums (5) ir atspoguļots jo īpaši 1. ieteikumā, |
| --- | --- |

(12)

Ņemot vērā šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi konverģences programmu, un tās atzinums (5) ir atspoguļots jo īpaši 1. ieteikumā,

AR ŠO IESAKA Dānijai 2015. un 2016. gadā rīkoties šādi.

| 1. | Novērst novirzes no vidējā termiņa budžeta mērķa 2016. gadā. |
| --- | --- |

1.

Novērst novirzes no vidējā termiņa budžeta mērķa 2016. gadā.

| 2. | Uzlabot produktivitāti, jo īpaši pakalpojumu nozarēs, kas orientētas uz iekšzemes tirgu, tostarp mazumtirdzniecības un būvniecības jomā. Atvieglot ierobežojumus attiecībā uz mazumtirdzniecības uzņēmumiem un veikt turpmākus pasākumus, lai likvidētu atlikušos šķēršļus, ko rada atļauju piešķiršanas un sertifikācijas shēmas būvniecības nozarē. |
| --- | --- |

2.

Uzlabot produktivitāti, jo īpaši pakalpojumu nozarēs, kas orientētas uz iekšzemes tirgu, tostarp mazumtirdzniecības un būvniecības jomā. Atvieglot ierobežojumus attiecībā uz mazumtirdzniecības uzņēmumiem un veikt turpmākus pasākumus, lai likvidētu atlikušos šķēršļus, ko rada atļauju piešķiršanas un sertifikācijas shēmas būvniecības nozarē.

Briselē, 2015. gada 14. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

P. GRAMEGNA

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  Paliek spēkā ar Padomes Lēmumu 2014/322/ES (2014. gada 6. maijs) par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm 2014. gadam (OV L 165, 4.6.2014., 49. lpp.).

2

(3)  Padomes Ieteikums (2014. gada 8. jūlijs) par Dānijas 2014. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Dānijas 2014. gada konverģences programmu (OV C 247, 29.7.2014., 17. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.).

4

(5)  Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 9. panta 2. punktu.

5

---

| 18.8.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 272/39 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 272/39

---

PADOMES IETEIKUMS

(2015. gada 14. jūlijs)

par Igaunijas 2015. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Igaunijas 2015. gada stabilitātes programmu

(2015/C 272/11)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,

ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam sākt jaunu izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju “Eiropa 2020” –, kam pamatā ir ciešāka ekonomikas politikas koordinācija. Šī stratēģija ir vērsta uz galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju. |
| --- | --- |

(1)

Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam sākt jaunu izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju “Eiropa 2020” –, kam pamatā ir ciešāka ekonomikas politikas koordinācija. Šī stratēģija ir vērsta uz galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju.

| (2) | Padome 2015. gada 14. jūlijā, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumiem, pieņēma Ieteikumu par dalībvalstu un Savienības vispārīgajām ekonomikas politikas pamatnostādnēm un 2010. gada 21. oktobrī – lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (2). Tie kopā veido “integrētās pamatnostādnes”, ko dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā savā ekonomikas un nodarbinātības politikā. |
| --- | --- |

(2)

Padome 2015. gada 14. jūlijā, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumiem, pieņēma Ieteikumu par dalībvalstu un Savienības vispārīgajām ekonomikas politikas pamatnostādnēm un 2010. gada 21. oktobrī – lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (2). Tie kopā veido “integrētās pamatnostādnes”, ko dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā savā ekonomikas un nodarbinātības politikā.

| (3) | Padome 2014. gada 8. jūlijā pieņēma Ieteikumu (3) par Igaunijas 2014. gada valsts reformu programmu un sniedza atzinumu par atjaunināto Igaunijas 2014. gada stabilitātes programmu. Komisija 2014. gada 28. novembrī saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 473/2013 (4) sniedza savu atzinumu par Igaunijas 2015. gada budžeta plāna projektu. |
| --- | --- |

(3)

Padome 2014. gada 8. jūlijā pieņēma Ieteikumu (3) par Igaunijas 2014. gada valsts reformu programmu un sniedza atzinumu par atjaunināto Igaunijas 2014. gada stabilitātes programmu. Komisija 2014. gada 28. novembrī saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 473/2013 (4) sniedza savu atzinumu par Igaunijas 2015. gada budžeta plāna projektu.

| (4) | Komisija 2014. gada 28. novembrī pieņēma gada izaugsmes pētījumu, iezīmējot 2015. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada sākumu. Tajā pašā dienā Komisija, pamatojoties uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011, pieņēma brīdinājuma mehānisma ziņojumu (5), kurā Igaunija nebija minēta to dalībvalstu vidū, par kurām paredzēts veikt padziļinātu pārskatu. |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2014. gada 28. novembrī pieņēma gada izaugsmes pētījumu, iezīmējot 2015. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada sākumu. Tajā pašā dienā Komisija, pamatojoties uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011, pieņēma brīdinājuma mehānisma ziņojumu (5), kurā Igaunija nebija minēta to dalībvalstu vidū, par kurām paredzēts veikt padziļinātu pārskatu.

| (5) | Eiropadome 2014. gada 18. decembrī apstiprināja prioritātes, lai veicinātu investīcijas, pastiprinātu strukturālās reformas un īstenotu atbildīgu, izaugsmi veicinošu fiskālo konsolidāciju. |
| --- | --- |

(5)

Eiropadome 2014. gada 18. decembrī apstiprināja prioritātes, lai veicinātu investīcijas, pastiprinātu strukturālās reformas un īstenotu atbildīgu, izaugsmi veicinošu fiskālo konsolidāciju.

| (6) | Komisija 2015. gada 26. februārī publicēja savu 2015. gada ziņojumu par Igauniju. Tajā bija novērtēts, kā Igaunija īstenojusi tai adresētos ieteikumus, kas pieņemti 2014. gada 8. jūlijā. |
| --- | --- |

(6)

Komisija 2015. gada 26. februārī publicēja savu 2015. gada ziņojumu par Igauniju. Tajā bija novērtēts, kā Igaunija īstenojusi tai adresētos ieteikumus, kas pieņemti 2014. gada 8. jūlijā.

| (7) | Igaunija savu valsts reformu programmu neiesniedza noteiktajā termiņā. |
| --- | --- |

(7)

Igaunija savu valsts reformu programmu neiesniedza noteiktajā termiņā.

| (8) | Uz Igauniju pašlaik attiecas Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa. Jaunā valdība stabilitātes programmu neiesniedza noteiktajā termiņā. Balstoties uz Komisijas 2015. gada pavasara prognozēm, paredzams, ka 2014. gadā fiksētais nominālais pārpalikums kļūs par deficītu 0,2 % apmērā no IKP 2015. gadā un 0,1 % apmērā no IKP 2016. gadā. Prognozēts, ka valsts parāds pakāpeniski samazināsies no 10,6 % no IKP 2014. gadā līdz mazāk nekā 10 % no IKP 2016. gadā. Balstoties uz Komisijas 2015. gada pavasara prognozēm, pastāv zināms risks 2015. gadā novirzīties no vidēja termiņa mērķa – paredzams, ka strukturālās bilances novirze no vidēja termiņa mērķa būs 0,4 % no IKP. Sagaidāms, ka 2016. gadā novirze būs ievērojama, jo ir nepieciešams uzlabojums 0,4 % apmērā no IKP, bet paredzams, ka strukturālā bilance pasliktināsies par 0,3 % no IKP. Tāpēc 2015. un 2016. gadā būs nepieciešami papildu pasākumi. Balstoties uz novērtējumu un ņemot vērā Komisijas 2015. gada pavasara prognozes, Padome uzskata, ka pastāv risks, ka Igaunija nenodrošinās atbilstību Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumiem. |
| --- | --- |

(8)

Uz Igauniju pašlaik attiecas Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa. Jaunā valdība stabilitātes programmu neiesniedza noteiktajā termiņā. Balstoties uz Komisijas 2015. gada pavasara prognozēm, paredzams, ka 2014. gadā fiksētais nominālais pārpalikums kļūs par deficītu 0,2 % apmērā no IKP 2015. gadā un 0,1 % apmērā no IKP 2016. gadā. Prognozēts, ka valsts parāds pakāpeniski samazināsies no 10,6 % no IKP 2014. gadā līdz mazāk nekā 10 % no IKP 2016. gadā. Balstoties uz Komisijas 2015. gada pavasara prognozēm, pastāv zināms risks 2015. gadā novirzīties no vidēja termiņa mērķa – paredzams, ka strukturālās bilances novirze no vidēja termiņa mērķa būs 0,4 % no IKP. Sagaidāms, ka 2016. gadā novirze būs ievērojama, jo ir nepieciešams uzlabojums 0,4 % apmērā no IKP, bet paredzams, ka strukturālā bilance pasliktināsies par 0,3 % no IKP. Tāpēc 2015. un 2016. gadā būs nepieciešami papildu pasākumi. Balstoties uz novērtējumu un ņemot vērā Komisijas 2015. gada pavasara prognozes, Padome uzskata, ka pastāv risks, ka Igaunija nenodrošinās atbilstību Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumiem.

| (9) | Igaunijas nodarbinātības līmenis 2014. gada trešajā ceturksnī sasniedza 74,5 % no visiem darbspējīgā vecuma iedzīvotājiem, un bezdarba līmenis nokritās līdz 7,6 %, kas ir zemākais rādītājs kopš 2009. gada. Ilgstošo bezdarbnieku īpatsvars ir krietni zemāks nekā ES vidējais rādītājs. Tomēr vidējā termiņā un ilgtermiņā problēmu rada darbaspēka apjoma samazināšanās un zems darba ražīgums. Tikai nesen ir sākusies vērienīgās darbspēju reformas īstenošana. Kaut arī ir veikti vairāki ar nodokļiem saistīti pasākumi ar mērķi palielināt līdzdalību darba tirgū, tie nav īpaši vērsti uz zemu atalgotiem darba ņēmējiem. Vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirība ir viena no lielākajām Savienībā. Bērnu aprūpes iestāžu trūkums apgrūtina jauno vecāku, jo īpaši māšu, atgriešanos darba tirgū. Turklāt zems ir to studentu īpatsvars, kuri iziet darba praksi. Ir vērojams tehnoloģiju un zinātņu jomas absolventu trūkums. Pašvaldību piedāvāto sociālo pakalpojumu kvalitāte ir nevienmērīga. |
| --- | --- |

(9)

Igaunijas nodarbinātības līmenis 2014. gada trešajā ceturksnī sasniedza 74,5 % no visiem darbspējīgā vecuma iedzīvotājiem, un bezdarba līmenis nokritās līdz 7,6 %, kas ir zemākais rādītājs kopš 2009. gada. Ilgstošo bezdarbnieku īpatsvars ir krietni zemāks nekā ES vidējais rādītājs. Tomēr vidējā termiņā un ilgtermiņā problēmu rada darbaspēka apjoma samazināšanās un zems darba ražīgums. Tikai nesen ir sākusies vērienīgās darbspēju reformas īstenošana. Kaut arī ir veikti vairāki ar nodokļiem saistīti pasākumi ar mērķi palielināt līdzdalību darba tirgū, tie nav īpaši vērsti uz zemu atalgotiem darba ņēmējiem. Vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirība ir viena no lielākajām Savienībā. Bērnu aprūpes iestāžu trūkums apgrūtina jauno vecāku, jo īpaši māšu, atgriešanos darba tirgū. Turklāt zems ir to studentu īpatsvars, kuri iziet darba praksi. Ir vērojams tehnoloģiju un zinātņu jomas absolventu trūkums. Pašvaldību piedāvāto sociālo pakalpojumu kvalitāte ir nevienmērīga.

| (10) | Valdība 2014. gada sākumā pieņēma mūžizglītības stratēģiju un 2015. gada martā nāca klajā ar stratēģijas īstenošanas programmām. Notiek profesionālās izglītības un apmācības programmu reforma, un ir palielinājies mūžizglītības izmantojums. Parlaments 2015. gada sākumā pieņēma pieaugušo izglītības likumu un profesiju likumu. Uzdevumu vidū joprojām ir profesionālās izglītības un apmācības un arodprakšu pievilcības uzlabošana. Ir uzlabojušās pētniecības un inovācijas sistēmas un sadarbība starp uzņēmējiem un augstākās izglītības un pētniecības iestādēm. Tomēr šķiet, ka valsts sektora atbalsts pētniecībai un inovācijai Pētniecības, izstrādes un inovācijas stratēģijas un Uzņēmējdarbības izaugsmes stratēģijas ietvaros netiek pietiekami koordinēts, un tam vajadzētu būt vērstam uz tikai nedaudzām pārdomātas specializācijas jomām. Vēl jāstrādā pie tā, lai augstākās izglītības sistēmu – īpaši zinātņu un tehnoloģiju jomā – labāk saskaņotu ar uzņēmēju un pētniecības iestāžu vajadzībām. Ieguldījumi intelektuālajā īpašumā ir zemi, un tikai nedaudzi uzņēmumi sadarbojas ar pētniecības iestādēm. |
| --- | --- |

(10)

Valdība 2014. gada sākumā pieņēma mūžizglītības stratēģiju un 2015. gada martā nāca klajā ar stratēģijas īstenošanas programmām. Notiek profesionālās izglītības un apmācības programmu reforma, un ir palielinājies mūžizglītības izmantojums. Parlaments 2015. gada sākumā pieņēma pieaugušo izglītības likumu un profesiju likumu. Uzdevumu vidū joprojām ir profesionālās izglītības un apmācības un arodprakšu pievilcības uzlabošana. Ir uzlabojušās pētniecības un inovācijas sistēmas un sadarbība starp uzņēmējiem un augstākās izglītības un pētniecības iestādēm. Tomēr šķiet, ka valsts sektora atbalsts pētniecībai un inovācijai Pētniecības, izstrādes un inovācijas stratēģijas un Uzņēmējdarbības izaugsmes stratēģijas ietvaros netiek pietiekami koordinēts, un tam vajadzētu būt vērstam uz tikai nedaudzām pārdomātas specializācijas jomām. Vēl jāstrādā pie tā, lai augstākās izglītības sistēmu – īpaši zinātņu un tehnoloģiju jomā – labāk saskaņotu ar uzņēmēju un pētniecības iestāžu vajadzībām. Ieguldījumi intelektuālajā īpašumā ir zemi, un tikai nedaudzi uzņēmumi sadarbojas ar pētniecības iestādēm.

| (11) | Eiropas pusgada ietvaros Komisija ir veikusi Igaunijas ekonomikas politikas visaptverošu analīzi un to publicējusi 2015. gada ziņojumā par šo valsti. Tā ir arī novērtējusi to, kā īstenoti Igaunijai iepriekšējos gados adresētie ieteikumi. Komisija ņēma vērā ne tikai to lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Igaunijā, bet arī atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jānostiprina Savienības vispārējā ekonomiskā pārvaldība, kas panākams, turpmākajos valsts lēmumos nodrošinot ES līmeņa ieguldījumu. Ieteikumi Eiropas pusgada kontekstā ir sniegti 1.–3. ieteikumā. |
| --- | --- |

(11)

Eiropas pusgada ietvaros Komisija ir veikusi Igaunijas ekonomikas politikas visaptverošu analīzi un to publicējusi 2015. gada ziņojumā par šo valsti. Tā ir arī novērtējusi to, kā īstenoti Igaunijai iepriekšējos gados adresētie ieteikumi. Komisija ņēma vērā ne tikai to lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Igaunijā, bet arī atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jānostiprina Savienības vispārējā ekonomiskā pārvaldība, kas panākams, turpmākajos valsts lēmumos nodrošinot ES līmeņa ieguldījumu. Ieteikumi Eiropas pusgada kontekstā ir sniegti 1.–3. ieteikumā.

| (12) | Ņemot vērā šo novērtējumu, Padome ir izskatījusi stabilitātes programmu, un tās atzinums (6) ir atspoguļots jo īpaši 1. ieteikumā. |
| --- | --- |

(12)

Ņemot vērā šo novērtējumu, Padome ir izskatījusi stabilitātes programmu, un tās atzinums (6) ir atspoguļots jo īpaši 1. ieteikumā.

| (13) | Eiropas pusgada kontekstā Komisija ir veikusi arī analīzi par visas eurozonas ekonomikas politiku. Balstoties uz šo analīzi, Padome ir sniegusi konkrētus ieteikumus, kas adresēti dalībvalstīm, kuru valūta ir euro (7). Igaunijai kā valstij, kuras valūta ir euro, būtu arī jānodrošina pilnīga un laicīga minēto ieteikumu īstenošana, |
| --- | --- |

(13)

Eiropas pusgada kontekstā Komisija ir veikusi arī analīzi par visas eurozonas ekonomikas politiku. Balstoties uz šo analīzi, Padome ir sniegusi konkrētus ieteikumus, kas adresēti dalībvalstīm, kuru valūta ir euro (7). Igaunijai kā valstij, kuras valūta ir euro, būtu arī jānodrošina pilnīga un laicīga minēto ieteikumu īstenošana,

AR ŠO IESAKA Igaunijai 2015. un 2016. gadā rīkoties šādi.

| 1. | 2015. un 2016. gadā novērst novirzes no budžeta vidēja termiņa mērķa. |
| --- | --- |

1.

2015. un 2016. gadā novērst novirzes no budžeta vidēja termiņa mērķa.

| 2. | Palielināt līdzdalību darba tirgū, tostarp īstenojot darbspēju reformu. Uzlabot stimulus strādāt, izmantojot uz zemu atalgotiem darba ņēmējiem vērstus pasākumus. Veikt pasākumus, kas mazinātu vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirības. Nodrošināt kvalitatīvus sociālos pakalpojumus un bērnu aprūpes pakalpojumu pieejamību vietējā līmenī. |
| --- | --- |

2.

Palielināt līdzdalību darba tirgū, tostarp īstenojot darbspēju reformu. Uzlabot stimulus strādāt, izmantojot uz zemu atalgotiem darba ņēmējiem vērstus pasākumus. Veikt pasākumus, kas mazinātu vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirības. Nodrošināt kvalitatīvus sociālos pakalpojumus un bērnu aprūpes pakalpojumu pieejamību vietējā līmenī.

| 3. | Palielināt profesionālās izglītības un apmācības izmantošanu un to atbilstību darba tirgus vajadzībām, jo īpaši uzlabojot arodprakses pieejamību. Valsts sektora atbalstu pētniecībai un inovācijai vērst uz nedaudzu pārdomātas specializācijas jomu saskaņotu īstenošanu. |
| --- | --- |

3.

Palielināt profesionālās izglītības un apmācības izmantošanu un to atbilstību darba tirgus vajadzībām, jo īpaši uzlabojot arodprakses pieejamību. Valsts sektora atbalstu pētniecībai un inovācijai vērst uz nedaudzu pārdomātas specializācijas jomu saskaņotu īstenošanu.

Briselē, 2015. gada 14. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

P. GRAMEGNA

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  Paliek spēkā ar Padomes Lēmumu 2014/322/ES (2014. gada 6. maijs) par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm 2014. gadam (OV L 165, 4.6.2014., 49. lpp.).

2

(3)  Padomes Ieteikums (2014. gada 8. jūlijs) par Igaunijas 2014. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Igaunijas 2014. gada stabilitātes programmu (OV C 247, 29.7.2014., 25. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 473/2013 (2013. gada 21. maijs) par kopīgiem noteikumiem budžeta plānu projektu uzraudzībai un novērtēšanai un pārmērīga budžeta deficīta novēršanai eurozonas dalībvalstīs (OV L 140, 27.5.2013., 11. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.).

5

(6)  Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 2. punktu.

6

(7)  OV C 272, 18.8.2015., 98. lpp.

7

---

| 18.8.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 272/42 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 272/42

---

PADOMES IETEIKUMS

(2015. gada 14. jūlijs)

par Īrijas 2015. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Īrijas 2015. gada stabilitātes programmu

(2015/C 272/12)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (2), un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,

ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam sākt jaunu izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju – “Eiropa 2020” –, kam pamatā ir ciešāka ekonomikas politikas koordinācija. Stratēģijā lielākoties pievērsta uzmanība galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju. |
| --- | --- |

(1)

Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam sākt jaunu izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju – “Eiropa 2020” –, kam pamatā ir ciešāka ekonomikas politikas koordinācija. Stratēģijā lielākoties pievērsta uzmanība galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju.

| (2) | Padome 2015. gada 14. jūlijā, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumiem, pieņēma Ieteikumu par dalībvalstu un Savienības ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm, un 2010. gada 21. oktobrī tā pieņēma Lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (3). Kopā tie veido “integrētās pamatnostādnes”, ko dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā savā ekonomikas un nodarbinātības politikā. |
| --- | --- |

(2)

Padome 2015. gada 14. jūlijā, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumiem, pieņēma Ieteikumu par dalībvalstu un Savienības ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm, un 2010. gada 21. oktobrī tā pieņēma Lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (3). Kopā tie veido “integrētās pamatnostādnes”, ko dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā savā ekonomikas un nodarbinātības politikā.

| (3) | Padome 2014. gada 8. jūlijā pieņēma Ieteikumu (4) par Īrijas 2014. gada valsts reformu programmu un sniedza atzinumu par atjaunināto Īrijas 2014. gada stabilitātes programmu. Komisija 2014. gada 28. novembrī saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 473/2013 (5) sniedza savu atzinumu par Īrijas budžeta plāna projektu 2015. gadam. |
| --- | --- |

(3)

Padome 2014. gada 8. jūlijā pieņēma Ieteikumu (4) par Īrijas 2014. gada valsts reformu programmu un sniedza atzinumu par atjaunināto Īrijas 2014. gada stabilitātes programmu. Komisija 2014. gada 28. novembrī saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 473/2013 (5) sniedza savu atzinumu par Īrijas budžeta plāna projektu 2015. gadam.

| (4) | Komisija 2014. gada 28. novembrī pieņēma gada izaugsmes pētījumu, iezīmējot 2015. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada sākumu. Tajā pašā dienā Komisija, balstoties uz Regulu (ES) Nr. 1176/2011, pieņēma brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Īrija tika noteikta kā viena no dalībvalstīm, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats. |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2014. gada 28. novembrī pieņēma gada izaugsmes pētījumu, iezīmējot 2015. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada sākumu. Tajā pašā dienā Komisija, balstoties uz Regulu (ES) Nr. 1176/2011, pieņēma brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Īrija tika noteikta kā viena no dalībvalstīm, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats.

| (5) | Eiropadome 2014. gada 18. decembrī apstiprināja prioritātes, lai veicinātu investīcijas, pastiprinātu strukturālās reformas un īstenotu atbildīgu, izaugsmi veicinošu fiskālo konsolidāciju. |
| --- | --- |

(5)

Eiropadome 2014. gada 18. decembrī apstiprināja prioritātes, lai veicinātu investīcijas, pastiprinātu strukturālās reformas un īstenotu atbildīgu, izaugsmi veicinošu fiskālo konsolidāciju.

| (6) | Komisija 2015. gada 26. februārī publicēja 2015. gada valsts ziņojumu par Īriju. Tajā novērtēti Īrijas panākumi 2014. gada 8. jūlijā pieņemto valstij adresēto ieteikumu īstenošanā. Valsts ziņojumā ietverti arī padziļinātā pārskata rezultāti atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantam. Komisijas veiktā analīze tai ļauj secināt, ka Īrijā pastāv makroekonomiskā nelīdzsvarotība, kurai nepieciešama izšķiroša politikas rīcība un pārraudzība. Konkrēti, Īrija 2013. gadā pabeidza ES un SVF finansiālās palīdzības programmu, un patlaban valstij tiek piemērota pēcprogrammas novērošana un Eiropas pusgada ietvaros veiktā novērošana. Neraugoties uz ievērojamiem uzlabojumiem ekonomikas attīstības perspektīvās, dažiem riskiem joprojām ir jāpievērš īpaša uzmanība: privātā un publiskā sektora augsts parādu līmenis; atlikušās finanšu nozares problēmas, jo īpaši attiecībā uz banku rentabilitāti; un darba tirgus pielāgošana, kuram raksturīgs augsts strukturālā bezdarba līmenis. |
| --- | --- |

(6)

Komisija 2015. gada 26. februārī publicēja 2015. gada valsts ziņojumu par Īriju. Tajā novērtēti Īrijas panākumi 2014. gada 8. jūlijā pieņemto valstij adresēto ieteikumu īstenošanā. Valsts ziņojumā ietverti arī padziļinātā pārskata rezultāti atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantam. Komisijas veiktā analīze tai ļauj secināt, ka Īrijā pastāv makroekonomiskā nelīdzsvarotība, kurai nepieciešama izšķiroša politikas rīcība un pārraudzība. Konkrēti, Īrija 2013. gadā pabeidza ES un SVF finansiālās palīdzības programmu, un patlaban valstij tiek piemērota pēcprogrammas novērošana un Eiropas pusgada ietvaros veiktā novērošana. Neraugoties uz ievērojamiem uzlabojumiem ekonomikas attīstības perspektīvās, dažiem riskiem joprojām ir jāpievērš īpaša uzmanība: privātā un publiskā sektora augsts parādu līmenis; atlikušās finanšu nozares problēmas, jo īpaši attiecībā uz banku rentabilitāti; un darba tirgus pielāgošana, kuram raksturīgs augsts strukturālā bezdarba līmenis.

| (7) | Īrija 2015. gada 29. aprīlī iesniedza savu 2015. gada valsts reformu programmu un 2015. gada 30. aprīlī – savu 2015. gada stabilitātes programmu. Abas programmas tika izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību. |
| --- | --- |

(7)

Īrija 2015. gada 29. aprīlī iesniedza savu 2015. gada valsts reformu programmu un 2015. gada 30. aprīlī – savu 2015. gada stabilitātes programmu. Abas programmas tika izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību.

| (8) | Īrijai pašlaik piemēro Stabilitātes un izaugsmes pakta korektīvo daļu. 2015. gada stabilitātes programmā valdība plāno novērst pārmērīgo budžeta deficītu līdz 2015. gadam, kas ir Padomes noteiktais termiņš. Pēc tam tā plāno līdz 2019. gadam sasniegt vidējā termiņa mērķi – līdzsvarotu budžetu strukturālā izteiksmē. Valdība plāno samazināt nominālo budžeta deficītu līdz 2,3 % no IKP 2015. gadā un pārvērst to par pārpalikumu 0,7 % apmērā no IKP 2019. gadā. Saskaņā ar stabilitātes programmu gaidāms, ka valdības parāda attiecība pret IKP tiks samazināta no 109,7 % 2014. gadā līdz 105,0 % no IKP 2015. gadā un pakāpeniski līdz 89,4 % no IKP 2019. gadā. Šo budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs ir labvēlīgs 2015. gadā un ticams 2016. gadā. Pamatojoties uz Komisijas 2015. gada pavasara prognozi, ir paredzēta pārmērīgā budžeta deficīta savlaicīga un noturīga novēršana līdz 2015. gadam. Tiek lēsts, ka fiskālie centieni 2011.–2015. gadā būs mazāki par ieteiktajiem centieniem, taču saskaņā ar programmu un pēc tam veikto diskrecionāro pasākumu apmērs atbilst tam, kas bija prasīts. Pieņemot pārmērīgā budžeta deficīta savlaicīgu un noturīgu novēršanu, kā plānots, Īrijai piemēros pakta preventīvo daļu, sākot no 2016. gada. Pasākumi, lai atbalstītu plānotos budžeta deficīta mērķus un virzību uz vidējā termiņa mērķi, sākot no 2016. gada, nav bijuši pietiekami precīzi noteikti. Tādēļ, ņemot vērā Komisijas 2015. gada pavasara prognozi, šķiet, pastāv risks būtiskai novirzei no nepieciešamās korekcijas virzībā uz vidēja termiņa mērķi 2016. gadā, un minētajā gadā būs vajadzīgi papildu strukturāli pasākumi. Pamatojoties uz stabilitātes programmas novērtējumu un ņemot vērā Komisijas 2015. gada pavasara prognozi, Padome uzskata, ka pastāv risks, ka Īrija neizpildīs Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumus. |
| --- | --- |

(8)

Īrijai pašlaik piemēro Stabilitātes un izaugsmes pakta korektīvo daļu. 2015. gada stabilitātes programmā valdība plāno novērst pārmērīgo budžeta deficītu līdz 2015. gadam, kas ir Padomes noteiktais termiņš. Pēc tam tā plāno līdz 2019. gadam sasniegt vidējā termiņa mērķi – līdzsvarotu budžetu strukturālā izteiksmē. Valdība plāno samazināt nominālo budžeta deficītu līdz 2,3 % no IKP 2015. gadā un pārvērst to par pārpalikumu 0,7 % apmērā no IKP 2019. gadā. Saskaņā ar stabilitātes programmu gaidāms, ka valdības parāda attiecība pret IKP tiks samazināta no 109,7 % 2014. gadā līdz 105,0 % no IKP 2015. gadā un pakāpeniski līdz 89,4 % no IKP 2019. gadā. Šo budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs ir labvēlīgs 2015. gadā un ticams 2016. gadā. Pamatojoties uz Komisijas 2015. gada pavasara prognozi, ir paredzēta pārmērīgā budžeta deficīta savlaicīga un noturīga novēršana līdz 2015. gadam. Tiek lēsts, ka fiskālie centieni 2011.–2015. gadā būs mazāki par ieteiktajiem centieniem, taču saskaņā ar programmu un pēc tam veikto diskrecionāro pasākumu apmērs atbilst tam, kas bija prasīts. Pieņemot pārmērīgā budžeta deficīta savlaicīgu un noturīgu novēršanu, kā plānots, Īrijai piemēros pakta preventīvo daļu, sākot no 2016. gada. Pasākumi, lai atbalstītu plānotos budžeta deficīta mērķus un virzību uz vidējā termiņa mērķi, sākot no 2016. gada, nav bijuši pietiekami precīzi noteikti. Tādēļ, ņemot vērā Komisijas 2015. gada pavasara prognozi, šķiet, pastāv risks būtiskai novirzei no nepieciešamās korekcijas virzībā uz vidēja termiņa mērķi 2016. gadā, un minētajā gadā būs vajadzīgi papildu strukturāli pasākumi. Pamatojoties uz stabilitātes programmas novērtējumu un ņemot vērā Komisijas 2015. gada pavasara prognozi, Padome uzskata, ka pastāv risks, ka Īrija neizpildīs Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumus.

| (9) | Nodokļu reformas ir veicinājušas fiskālo korekciju, taču vēl ir papildu iespējas mazināt izkropļojumus, uzlabot nodokļu sistēmas efektivitāti un veicināt tās izaugsmi un labvēlību videi. Īpašuma nodoklis ir pārvērsts par regulāru nodokli, bet bāze joprojām ir samērā šaura, jo uz noteiktu nedzīvojamo īpašumu nodokļu regulējums joprojām neattiecas. Darbaspēka nodokļiem trūkst vienkāršības sarežģīto sociālo iemaksu dēļ. Nodokļu bāze patēriņa un vides nodokļiem ir ierobežota ar samazinātām likmēm un atbrīvojumiem. Nulles un samazinātas likmes pievienotās vērtības nodoklim padara to mazāk efektīvu nekā vidēji Eiropas Savienībā, un šķiet, ka šādi nodokļu izdevumi netiek sistemātiski novērtēti. Pastāv iespējas uzlabot vides nodokļu instrumentu efektivitāti un pārtraukt videi kaitīgas subsīdijas. Tiek atzinīgi vērtētas jaunākās izmaiņas nodokļu rezidences noteikumos, pat ja to ietekmes novērtēšanai var būt vajadzīgs laiks. Pēdējos gados ir īstenotas fiskālās sistēmas būtiskas reformas. Paredzēts, ka jauni noteikumi un procedūras, jo īpaši vidēja termiņa izdevumu shēma, nodrošinās aizsardzību pret prociklisku fiskālo politiku un ir būtiski fiskālai ilgtspējai. Tomēr saskaņā ar pašreizējiem noteikumiem valdībai ir ievērojama rīcības brīvība mainīt izdevumu maksimālos apjomus, pārsniedzot iepriekš noteiktus neparedzētos izdevumus, kas vājina vidēja termiņa budžeta plānus. |
| --- | --- |

(9)

Nodokļu reformas ir veicinājušas fiskālo korekciju, taču vēl ir papildu iespējas mazināt izkropļojumus, uzlabot nodokļu sistēmas efektivitāti un veicināt tās izaugsmi un labvēlību videi. Īpašuma nodoklis ir pārvērsts par regulāru nodokli, bet bāze joprojām ir samērā šaura, jo uz noteiktu nedzīvojamo īpašumu nodokļu regulējums joprojām neattiecas. Darbaspēka nodokļiem trūkst vienkāršības sarežģīto sociālo iemaksu dēļ. Nodokļu bāze patēriņa un vides nodokļiem ir ierobežota ar samazinātām likmēm un atbrīvojumiem. Nulles un samazinātas likmes pievienotās vērtības nodoklim padara to mazāk efektīvu nekā vidēji Eiropas Savienībā, un šķiet, ka šādi nodokļu izdevumi netiek sistemātiski novērtēti. Pastāv iespējas uzlabot vides nodokļu instrumentu efektivitāti un pārtraukt videi kaitīgas subsīdijas. Tiek atzinīgi vērtētas jaunākās izmaiņas nodokļu rezidences noteikumos, pat ja to ietekmes novērtēšanai var būt vajadzīgs laiks. Pēdējos gados ir īstenotas fiskālās sistēmas būtiskas reformas. Paredzēts, ka jauni noteikumi un procedūras, jo īpaši vidēja termiņa izdevumu shēma, nodrošinās aizsardzību pret prociklisku fiskālo politiku un ir būtiski fiskālai ilgtspējai. Tomēr saskaņā ar pašreizējiem noteikumiem valdībai ir ievērojama rīcības brīvība mainīt izdevumu maksimālos apjomus, pārsniedzot iepriekš noteiktus neparedzētos izdevumus, kas vājina vidēja termiņa budžeta plānus.

| (10) | Valsts izdevumi par veselības aprūpi ir salīdzinoši lieli, lai arī iedzīvotāju veselības stāvokļa rādītāji kopumā nav labāki kā pārējās ES valstīs. Pēdējos gados ir sasniegts efektivitātes pieaugums. Tomēr veselības aprūpes sistēmai ir vajadzīgas padziļinātas strukturālas reformas, lai ierobežotu paredzamos izmaksu pieaugumus un saglabātu labvēlīgus rezultātus veselības aprūpes jomā, ņemot vērā sabiedrības novecošanos. Īrija plāno ieviest viena līmeņa vispārējo veselības apdrošināšanas shēmu vidējā termiņā un īsteno reformas saskaņā ar turpmāko veselības aprūpes stratēģiju. Tiek īstenoti starpposma pasākumi, ieviešot vispārēju veselības apdrošināšanu, lai risinātu dažas aktuālas problēmas un uzlabotu izmaksu lietderību. Efektīvi ieviešot e-veselības rīkus, finansējuma sadali pa darbības jomām un uzlabojot zāļu izrakstīšanas praksi, var ievērojami palielināt izmaksu lietderību. Tajā pašā laikā joprojām ir iespējams samazināt valsts izdevumus par zālēm, jo īpaši patentētām zālēm, kas ievērojami pārsniedz ES vidējo līmeni. |
| --- | --- |

(10)

Valsts izdevumi par veselības aprūpi ir salīdzinoši lieli, lai arī iedzīvotāju veselības stāvokļa rādītāji kopumā nav labāki kā pārējās ES valstīs. Pēdējos gados ir sasniegts efektivitātes pieaugums. Tomēr veselības aprūpes sistēmai ir vajadzīgas padziļinātas strukturālas reformas, lai ierobežotu paredzamos izmaksu pieaugumus un saglabātu labvēlīgus rezultātus veselības aprūpes jomā, ņemot vērā sabiedrības novecošanos. Īrija plāno ieviest viena līmeņa vispārējo veselības apdrošināšanas shēmu vidējā termiņā un īsteno reformas saskaņā ar turpmāko veselības aprūpes stratēģiju. Tiek īstenoti starpposma pasākumi, ieviešot vispārēju veselības apdrošināšanu, lai risinātu dažas aktuālas problēmas un uzlabotu izmaksu lietderību. Efektīvi ieviešot e-veselības rīkus, finansējuma sadali pa darbības jomām un uzlabojot zāļu izrakstīšanas praksi, var ievērojami palielināt izmaksu lietderību. Tajā pašā laikā joprojām ir iespējams samazināt valsts izdevumus par zālēm, jo īpaši patentētām zālēm, kas ievērojami pārsniedz ES vidējo līmeni.

| (11) | Īrijā ir viens no Savienībā lielākajiem tādu cilvēku īpatsvariem, kuri dzīvo mājsaimniecībās ar zemu darba intensitāti. Tas rada nopietnas sociālās problēmas un palielina bērnu nabadzības risku. Tā kā zema darba intensitāte ir īpaši smaga problēma mājsaimniecībās, kurās ir viens no vecākiem, to bērnu īpatsvars, kuri dzīvo mājsaimniecībās ar zemu darba intensitāti, ir gandrīz trīs reizes lielāks par ES vidējo rādītāju. Zināmi panākumi ir gūti bezdarbības ienākumu likvidēšanā, mainot atsevišķu sociālās labklājības maksājumu darbību. Tomēr bērnu pilna laika aprūpes pieejamība joprojām ir ierobežota un dārga, kas ir šķērslis sieviešu un vientuļo vecāku līdzdalībai darba tirgū. |
| --- | --- |

(11)

Īrijā ir viens no Savienībā lielākajiem tādu cilvēku īpatsvariem, kuri dzīvo mājsaimniecībās ar zemu darba intensitāti. Tas rada nopietnas sociālās problēmas un palielina bērnu nabadzības risku. Tā kā zema darba intensitāte ir īpaši smaga problēma mājsaimniecībās, kurās ir viens no vecākiem, to bērnu īpatsvars, kuri dzīvo mājsaimniecībās ar zemu darba intensitāti, ir gandrīz trīs reizes lielāks par ES vidējo rādītāju. Zināmi panākumi ir gūti bezdarbības ienākumu likvidēšanā, mainot atsevišķu sociālās labklājības maksājumu darbību. Tomēr bērnu pilna laika aprūpes pieejamība joprojām ir ierobežota un dārga, kas ir šķērslis sieviešu un vientuļo vecāku līdzdalībai darba tirgū.

| (12) | Līdz ar stingrāku makroekonomisko vidi ir uzlabojusies MVU vispārējā situācija, bet tiem ir ļoti kontrastējošs finansiālais stāvoklis; salīdzinoši neliela daļa joprojām cieš no pārmantojuma problēmām un koncentrē nozares turpmākās aizņemto līdzekļu īpatsvara samazināšanas vajadzības. Pieprasījums pēc kredītiem arī liecina par atveseļošanos. MVU joprojām lielā mērā paļaujas uz banku finansējumu ieguldījumiem, un nebanku finansējuma avoti ir samērā vāji attīstīti. Tā kā atveseļošanās pieņemas spēkā un iekšzemes pieprasījums atjaunojas, visticamāk, palielināsies piedāvājuma ierobežojumi, ja vien netiks pienācīgi laboti kredītu kanāli un netiks dažādoti finansējuma avoti; tas ir būtiski ieguldījumiem un izaugsmes perspektīvām. Ir veiktas būtiskas politikas iniciatīvas, lai atbalstītu MVU piekļuvi finansējumam un piedāvātu jaunus produktus ar ilgāku termiņu. Tās ietver Īrijas Stratēģiskās banku korporācijas (SBCI), Īrijas Stratēģisko ieguldījumu fonda (ISIF) un citu shēmu izveidi. Tomēr, kaut arī tās joprojām ir agrīnos posmos, dažu šo shēmu īstenošana līdz šim ir bijusi zemā līmenī, un par SBCI un ISIF efektivitāti un ietekmi var spriest tikai, ņemot vērā pieredzi. |
| --- | --- |

(12)

Līdz ar stingrāku makroekonomisko vidi ir uzlabojusies MVU vispārējā situācija, bet tiem ir ļoti kontrastējošs finansiālais stāvoklis; salīdzinoši neliela daļa joprojām cieš no pārmantojuma problēmām un koncentrē nozares turpmākās aizņemto līdzekļu īpatsvara samazināšanas vajadzības. Pieprasījums pēc kredītiem arī liecina par atveseļošanos. MVU joprojām lielā mērā paļaujas uz banku finansējumu ieguldījumiem, un nebanku finansējuma avoti ir samērā vāji attīstīti. Tā kā atveseļošanās pieņemas spēkā un iekšzemes pieprasījums atjaunojas, visticamāk, palielināsies piedāvājuma ierobežojumi, ja vien netiks pienācīgi laboti kredītu kanāli un netiks dažādoti finansējuma avoti; tas ir būtiski ieguldījumiem un izaugsmes perspektīvām. Ir veiktas būtiskas politikas iniciatīvas, lai atbalstītu MVU piekļuvi finansējumam un piedāvātu jaunus produktus ar ilgāku termiņu. Tās ietver Īrijas Stratēģiskās banku korporācijas (SBCI), Īrijas Stratēģisko ieguldījumu fonda (ISIF) un citu shēmu izveidi. Tomēr, kaut arī tās joprojām ir agrīnos posmos, dažu šo shēmu īstenošana līdz šim ir bijusi zemā līmenī, un par SBCI un ISIF efektivitāti un ietekmi var spriest tikai, ņemot vērā pieredzi.

| (13) | Īrija ir guvusi labus panākumus iekšzemes banku pārstrukturēšanā, racionalizācijā un rekapitalizācijā. Banku finansējuma profili ir normalizējušies un rentabilitāte turpina uzlaboties. Tomēr pārmantojuma problēmas joprojām ir būtiskas. Ienākumus nenesošu aizdevumu lielais apjoms samazinās pavisam lēni un turpina mazināt banku spēju atbalstīt ekonomikas atveseļošanos. Šādi aizdevumi 2014. gada ceturtajā ceturksnī veidoja 23,2 % no kopējiem aizdevumiem trīs galvenajās iekšzemes bankās, kas ir viens no augstākajiem rādītājiem Savienībā. Lai gan bankas turpina sasniegt hipotekāro parādu atgūšanas mērķus, turpina palielināties ilgtermiņa parādi (vairāk nekā 720 dienas), palielinoties līdz 9,8 % no kopējiem aizdevumu atlikumiem 2014. gada ceturtajā ceturksnī. Tiek gūti panākumi, īstenojot ilgtspējīgus pārstrukturēšanas risinājumus; aprīlī Īrijas Centrālā banka pieprasīja, lai līdz 2015. gada beigām bankām būtu risinājumi attiecībā uz lielāko daļu aizņēmēju. Taču bankas ir būtiski paļāvušās uz standarta sevis ierobežošanas metodēm, kas saistītas ar pamatsummas vai procentu maksājumu atmaksas grafika pārskatīšanu, nevis šo abu summu samazināšanu. Bankas arī lielā mērā turpina izmantot tiesvedību, lai pārliecinātu klientus atmaksāt parādus. Centrālā kredītu reģistra plānotā ieviešana ir noritējusi pavisam lēni, kaut gan tas ir būtiski, lai uzlabotu uzraudzību, kredītriska izvērtēšanu un riska pārvaldību. |
| --- | --- |

(13)

Īrija ir guvusi labus panākumus iekšzemes banku pārstrukturēšanā, racionalizācijā un rekapitalizācijā. Banku finansējuma profili ir normalizējušies un rentabilitāte turpina uzlaboties. Tomēr pārmantojuma problēmas joprojām ir būtiskas. Ienākumus nenesošu aizdevumu lielais apjoms samazinās pavisam lēni un turpina mazināt banku spēju atbalstīt ekonomikas atveseļošanos. Šādi aizdevumi 2014. gada ceturtajā ceturksnī veidoja 23,2 % no kopējiem aizdevumiem trīs galvenajās iekšzemes bankās, kas ir viens no augstākajiem rādītājiem Savienībā. Lai gan bankas turpina sasniegt hipotekāro parādu atgūšanas mērķus, turpina palielināties ilgtermiņa parādi (vairāk nekā 720 dienas), palielinoties līdz 9,8 % no kopējiem aizdevumu atlikumiem 2014. gada ceturtajā ceturksnī. Tiek gūti panākumi, īstenojot ilgtspējīgus pārstrukturēšanas risinājumus; aprīlī Īrijas Centrālā banka pieprasīja, lai līdz 2015. gada beigām bankām būtu risinājumi attiecībā uz lielāko daļu aizņēmēju. Taču bankas ir būtiski paļāvušās uz standarta sevis ierobežošanas metodēm, kas saistītas ar pamatsummas vai procentu maksājumu atmaksas grafika pārskatīšanu, nevis šo abu summu samazināšanu. Bankas arī lielā mērā turpina izmantot tiesvedību, lai pārliecinātu klientus atmaksāt parādus. Centrālā kredītu reģistra plānotā ieviešana ir noritējusi pavisam lēni, kaut gan tas ir būtiski, lai uzlabotu uzraudzību, kredītriska izvērtēšanu un riska pārvaldību.

| (14) | Situācija darba tirgū kopš 2013. gada ir uzlabojusies ar jaunu darbvietu izveidi privātajā sektorā un stabilu bezdarba līmeņa samazināšanos. Tomēr bezdarba līmenis joprojām ir augsts, un ilgtermiņa bezdarbs joprojām rada nopietnas bažas. Pastāv risks, ka cikliskais bezdarbs varētu kļūt strukturāls, jo līdz ar ekonomikas līdzsvara atjaunošanu ir radusies prasmju neatbilstība. Jauniešu bezdarba līmenis joprojām ir daudz augstāks nekā pirmskrīzes periodā. Aktivizācijas reformas pēdējos gados ir guvušas būtiskus panākumus, tomēr joprojām pastāv zināmas bažas par esošās aktivizācijas politikas un mācību programmu efektivitāti un par nodarbinātības dienestu spēju nodrošināt vajadzīgo mērogu. Nesen uzsāktā Job path iniciatīva liecina par pozitīvu attīstību; tās efektivitāte būs jāpārbauda. Pagātnē turpmākās izglītības un apmācības sistēma ir bijusi neefektīva, nodrošinot tāda veida prasmes, kas ir vajadzīgas līdzsvarotajai ekonomikai, un reformas ir sāktas tikai nesen. |
| --- | --- |

(14)

Situācija darba tirgū kopš 2013. gada ir uzlabojusies ar jaunu darbvietu izveidi privātajā sektorā un stabilu bezdarba līmeņa samazināšanos. Tomēr bezdarba līmenis joprojām ir augsts, un ilgtermiņa bezdarbs joprojām rada nopietnas bažas. Pastāv risks, ka cikliskais bezdarbs varētu kļūt strukturāls, jo līdz ar ekonomikas līdzsvara atjaunošanu ir radusies prasmju neatbilstība. Jauniešu bezdarba līmenis joprojām ir daudz augstāks nekā pirmskrīzes periodā. Aktivizācijas reformas pēdējos gados ir guvušas būtiskus panākumus, tomēr joprojām pastāv zināmas bažas par esošās aktivizācijas politikas un mācību programmu efektivitāti un par nodarbinātības dienestu spēju nodrošināt vajadzīgo mērogu. Nesen uzsāktā Job path iniciatīva liecina par pozitīvu attīstību; tās efektivitāte būs jāpārbauda. Pagātnē turpmākās izglītības un apmācības sistēma ir bijusi neefektīva, nodrošinot tāda veida prasmes, kas ir vajadzīgas līdzsvarotajai ekonomikai, un reformas ir sāktas tikai nesen.

| (15) | Juridisko pakalpojumu izmaksas joprojām ir augstas, un tās joprojām jākoriģē atbilstīgi citiem profesionālajiem pakalpojumiem. Korekcija ir svarīga, jo juridiskie pakalpojumi ir pamats visās ekonomikas nozarēs un to izmaksas ietekmē Īrijas konkurētspēju. Tiesiskā regulējuma reforma attiecībā uz juridiskiem pakalpojumiem, lai palielinātu konkurenci un samazinātu izmaksas, ir ilgtermiņa projekts, kuru iestādes ir apņēmušās īstenot. Tomēr Juridisko pakalpojumu regulējuma akts, kas publicēts 2011. gadā, nav pieņemts. Turklāt izmaksu faktisku samazinājumu var sasniegt tikai tad, ja plānotā tiesiskā regulējuma konkurenci palielinoši un izmaksas samazinoši noteikumi tiek saglabāti un iekļauti noteikumos, kurus izdos Juridisko pakalpojumu regulatīvā iestāde, kas drīzumā tiks izveidota. Tāpēc Komisija turpinās pārraudzīt progresu šajā jomā Eiropas pusgada kontekstā. |
| --- | --- |

(15)

Juridisko pakalpojumu izmaksas joprojām ir augstas, un tās joprojām jākoriģē atbilstīgi citiem profesionālajiem pakalpojumiem. Korekcija ir svarīga, jo juridiskie pakalpojumi ir pamats visās ekonomikas nozarēs un to izmaksas ietekmē Īrijas konkurētspēju. Tiesiskā regulējuma reforma attiecībā uz juridiskiem pakalpojumiem, lai palielinātu konkurenci un samazinātu izmaksas, ir ilgtermiņa projekts, kuru iestādes ir apņēmušās īstenot. Tomēr Juridisko pakalpojumu regulējuma akts, kas publicēts 2011. gadā, nav pieņemts. Turklāt izmaksu faktisku samazinājumu var sasniegt tikai tad, ja plānotā tiesiskā regulējuma konkurenci palielinoši un izmaksas samazinoši noteikumi tiek saglabāti un iekļauti noteikumos, kurus izdos Juridisko pakalpojumu regulatīvā iestāde, kas drīzumā tiks izveidota. Tāpēc Komisija turpinās pārraudzīt progresu šajā jomā Eiropas pusgada kontekstā.

| (16) | Eiropas pusgada kontekstā Komisija ir veikusi Īrijas ekonomikas politikas vispusīgu analīzi un publicējusi to 2015. gada valsts ziņojumā. Tā ir novērtējusi arī stabilitātes programmu un valsts reformu programmu, un turpmāko rīcību saistībā ar ieteikumiem, kas adresēti Īrijai iepriekšējos gados. Vērtējumā Komisija ņēma vērā ne tikai programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Īrijā, bet arī atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jāstiprina Savienības vispārējā ekonomikas pārvaldība, turpmākajos valsts lēmumos nodrošinot ES līmeņa ieguldījumu. Ieteikumi saskaņā ar Eiropas pusgadu ir atspoguļoti 1. līdz 4. ieteikumā. |
| --- | --- |

(16)

Eiropas pusgada kontekstā Komisija ir veikusi Īrijas ekonomikas politikas vispusīgu analīzi un publicējusi to 2015. gada valsts ziņojumā. Tā ir novērtējusi arī stabilitātes programmu un valsts reformu programmu, un turpmāko rīcību saistībā ar ieteikumiem, kas adresēti Īrijai iepriekšējos gados. Vērtējumā Komisija ņēma vērā ne tikai programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Īrijā, bet arī atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jāstiprina Savienības vispārējā ekonomikas pārvaldība, turpmākajos valsts lēmumos nodrošinot ES līmeņa ieguldījumu. Ieteikumi saskaņā ar Eiropas pusgadu ir atspoguļoti 1. līdz 4. ieteikumā.

| (17) | Ņemot vērā šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi stabilitātes programmu, un tās atzinums (6) ir atspoguļots jo īpaši 1. un 2. ieteikumā. |
| --- | --- |

(17)

Ņemot vērā šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi stabilitātes programmu, un tās atzinums (6) ir atspoguļots jo īpaši 1. un 2. ieteikumā.

| (18) | Ņemot vērā Komisijas padziļināto pārskatu un šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi valsts reformu programmu un stabilitātes programmu. Tās ieteikumi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu ir atspoguļoti 1. un 4. ieteikumā. |
| --- | --- |

(18)

Ņemot vērā Komisijas padziļināto pārskatu un šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi valsts reformu programmu un stabilitātes programmu. Tās ieteikumi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu ir atspoguļoti 1. un 4. ieteikumā.

| (19) | Eiropas pusgada kontekstā Komisija ir arī veikusi analīzi par visas eurozonas ekonomikas politiku. Pamatojoties uz šo analīzi, Padome ir sniegusi konkrētus ieteikumus dalībvalstīm, kuru valūta ir euro (7). Īrijai kā valstij, kuras valūta ir euro, būtu arī jānodrošina pilnīga un savlaicīga minēto ieteikumu īstenošana, |
| --- | --- |

(19)

Eiropas pusgada kontekstā Komisija ir arī veikusi analīzi par visas eurozonas ekonomikas politiku. Pamatojoties uz šo analīzi, Padome ir sniegusi konkrētus ieteikumus dalībvalstīm, kuru valūta ir euro (7). Īrijai kā valstij, kuras valūta ir euro, būtu arī jānodrošina pilnīga un savlaicīga minēto ieteikumu īstenošana,

IESAKA Īrijai 2015. un 2016. gadā rīkoties šādi.

| 1. | Nodrošināt pārmērīgā budžeta deficīta noturīgu novēršanu 2015. gadā. Panākt fiskālo korekciju 0,6 % apmērā no IKP virzībā uz vidējā termiņa mērķi 2016. gadā. Izmantot negaidītu papildu peļņu no labākiem nekā paredzēts ekonomiskiem un finanšu apstākļiem, lai paātrinātu budžeta deficīta un parāda samazināšanu. Ierobežot esošās diskrecionārās pilnvaras mainīt izdevumu maksimālos apjomus papildus īpašiem un iepriekš noteiktiem neparedzētiem gadījumiem. Paplašināt nodokļu bāzi un pārskatīt nodokļu izdevumus, tostarp attiecībā uz pievienotās vērtības nodokļiem. |
| --- | --- |

1.

Nodrošināt pārmērīgā budžeta deficīta noturīgu novēršanu 2015. gadā. Panākt fiskālo korekciju 0,6 % apmērā no IKP virzībā uz vidējā termiņa mērķi 2016. gadā. Izmantot negaidītu papildu peļņu no labākiem nekā paredzēts ekonomiskiem un finanšu apstākļiem, lai paātrinātu budžeta deficīta un parāda samazināšanu. Ierobežot esošās diskrecionārās pilnvaras mainīt izdevumu maksimālos apjomus papildus īpašiem un iepriekš noteiktiem neparedzētiem gadījumiem. Paplašināt nodokļu bāzi un pārskatīt nodokļu izdevumus, tostarp attiecībā uz pievienotās vērtības nodokļiem.

| 2. | Veikt pasākumus, lai uzlabotu veselības aprūpes sistēmas izmaksu efektivitāti, tostarp samazinot izdevumus par patentētām zālēm un pakāpeniski īstenojot atbilstošu zāļu izrakstīšanas praksi. Izvērst finansējuma sadali pa darbības jomām valsts slimnīcu sistēmā. |
| --- | --- |

2.

Veikt pasākumus, lai uzlabotu veselības aprūpes sistēmas izmaksu efektivitāti, tostarp samazinot izdevumus par patentētām zālēm un pakāpeniski īstenojot atbilstošu zāļu izrakstīšanas praksi. Izvērst finansējuma sadali pa darbības jomām valsts slimnīcu sistēmā.

| 3. | Veikt pasākumus, lai palielinātu mājsaimniecību darba intensitāti un novērstu bērnu nabadzības risku, samazinot pabalstu un papildu maksājumu atcelšanu, atsākot strādāt, un uzlabojot bērnu pilna laika aprūpes pieejamību par pieņemamu cenu. |
| --- | --- |

3.

Veikt pasākumus, lai palielinātu mājsaimniecību darba intensitāti un novērstu bērnu nabadzības risku, samazinot pabalstu un papildu maksājumu atcelšanu, atsākot strādāt, un uzlabojot bērnu pilna laika aprūpes pieejamību par pieņemamu cenu.

| 4. | Līdz 2015. gada beigām pabeigt noturīgus pārstrukturēšanas risinājumus attiecībā uz lielāko daļu hipotēku parādu un stiprināt uzraudzības pasākumus, ko īsteno Īrijas Centrālā banka. Nodrošināt, lai pārstrukturēšanas risinājumi attiecībā uz aizdevumiem grūtībās nonākušiem MVU un mājokļu komerciālā nekustamā īpašuma aizdevumiem būtu ilgtspējīgi, turpmāk novērtējot banku darbību pret pašas mērķiem. Veikt vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka centrālais kredītu reģistrs sāk darboties līdz 2016. gadam. |
| --- | --- |

4.

Līdz 2015. gada beigām pabeigt noturīgus pārstrukturēšanas risinājumus attiecībā uz lielāko daļu hipotēku parādu un stiprināt uzraudzības pasākumus, ko īsteno Īrijas Centrālā banka. Nodrošināt, lai pārstrukturēšanas risinājumi attiecībā uz aizdevumiem grūtībās nonākušiem MVU un mājokļu komerciālā nekustamā īpašuma aizdevumiem būtu ilgtspējīgi, turpmāk novērtējot banku darbību pret pašas mērķiem. Veikt vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka centrālais kredītu reģistrs sāk darboties līdz 2016. gadam.

Briselē, 2015. gada 14. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

P. GRAMEGNA

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.

2

(3)  Paliek spēkā ar Padomes Lēmumu 2014/322/ES (2014. gada 6. maijs) par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm 2014. gadam (OV L 165, 4.6.2014., 49. lpp.).

3

(4)  Padomes Ieteikums (2014. gada 8. jūlijs) par Īrijas 2014. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Īrijas 2014. gada stabilitātes programmu (OV C 247, 29.7.2014., 29. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 473/2013 (2013. gada 21. maijs) par kopīgiem noteikumiem budžeta plānu projektu uzraudzībai un novērtēšanai un pārmērīga budžeta deficīta novēršanai eurozonas dalībvalstīs (OV L 140, 27.5.2013., 11. lpp.).

5

(6)  Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 2. punktu.

6

(7)  OV C 272, 18.8.2015., 98. lpp.

7

---

| 18.8.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 272/46 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 272/46

---

PADOMES IETEIKUMS

(2015. gada 14. jūlijs)

par Spānijas 2015. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Spānijas 2015. gada stabilitātes programmu

(2015/C 272/13)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (2), un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,

ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam sākt jaunu izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju – “Eiropa 2020” –, kam pamatā ir ciešāka ekonomikas politikas koordinācija. Stratēģijā lielākoties pievērsta uzmanība galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju. |
| --- | --- |

(1)

Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam sākt jaunu izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju – “Eiropa 2020” –, kam pamatā ir ciešāka ekonomikas politikas koordinācija. Stratēģijā lielākoties pievērsta uzmanība galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju.

| (2) | Padome 2015. gada 14. jūlijā, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumiem, pieņēma Ieteikumu par dalībvalstu un Savienības vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm, un 2010. gada 21. oktobrī tā pieņēma lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (3). Tie kopā veido “integrētās pamatnostādnes”, kuras dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā savā ekonomikas un nodarbinātības politikā. |
| --- | --- |

(2)

Padome 2015. gada 14. jūlijā, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumiem, pieņēma Ieteikumu par dalībvalstu un Savienības vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm, un 2010. gada 21. oktobrī tā pieņēma lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (3). Tie kopā veido “integrētās pamatnostādnes”, kuras dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā savā ekonomikas un nodarbinātības politikā.

| (3) | Padome 2014. gada 8. jūlijā pieņēma Ieteikumu (4) par Spānijas 2014. gada valsts reformu programmu un sniedza atzinumu par atjaunināto Spānijas 2014. gada stabilitātes programmu. Komisija 2014. gada 28. novembrī saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 473/2013 (5) sniedza savu atzinumu par Spānijas budžeta plāna projektu 2015. gadam. |
| --- | --- |

(3)

Padome 2014. gada 8. jūlijā pieņēma Ieteikumu (4) par Spānijas 2014. gada valsts reformu programmu un sniedza atzinumu par atjaunināto Spānijas 2014. gada stabilitātes programmu. Komisija 2014. gada 28. novembrī saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 473/2013 (5) sniedza savu atzinumu par Spānijas budžeta plāna projektu 2015. gadam.

| (4) | Komisija 2014. gada 28. novembrī pieņēma gada izaugsmes pētījumu, iezīmējot 2015. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada sākumu. Tajā pašā dienā Komisija, pamatojoties uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011, pieņēma brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Spānija tika noteikta kā viena no dalībvalstīm, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats. |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2014. gada 28. novembrī pieņēma gada izaugsmes pētījumu, iezīmējot 2015. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada sākumu. Tajā pašā dienā Komisija, pamatojoties uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011, pieņēma brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Spānija tika noteikta kā viena no dalībvalstīm, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats.

| (5) | Eiropadome 2014. gada 18. decembrī apstiprināja prioritātes, lai veicinātu investīcijas, pastiprinātu strukturālās reformas un īstenotu atbildīgu, izaugsmi veicinošu fiskālo konsolidāciju. |
| --- | --- |

(5)

Eiropadome 2014. gada 18. decembrī apstiprināja prioritātes, lai veicinātu investīcijas, pastiprinātu strukturālās reformas un īstenotu atbildīgu, izaugsmi veicinošu fiskālo konsolidāciju.

| (6) | Komisija 2015. gada 26. februārī publicēja 2015. gada valsts ziņojumu par Spāniju. Tajā tika izvērtēti Spānijas panākumi attiecībā uz to, kā tiek īstenoti 2014. gada 8. jūlijā pieņemtie konkrētai valstij adresētie ieteikumi. Valsts ziņojumā ir ietverti arī padziļinātā pārskata rezultāti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu. Komisijas veiktā analīze ļauj secināt, ka Spānijā ir makroekonomiskā nelīdzsvarotība, kurai nepieciešama izlēmīga politiska rīcība un konkrēta uzraudzība. Jo īpaši, neraugoties uz dažiem uzlabojumiem tekošā konta līdzsvara atjaunošanas ziņā un pēdējo gadu centieniem ievērojami samazināt parāda īpatsvaru, īpaša uzmanība, ņemot vērā īpaši augstu bezdarba līmeni, joprojām ir jāpievērš riskiem, kas saistīti ar lielām privātā sektora un publiskā sektora parādsaistībām un ļoti negatīvo starptautisko neto investīciju pozīciju. Īpaši svarīga ir nepieciešamība rīkoties, lai mazinātu nelabvēlīgas ietekmes risku uz Spānijas ekonomiku un – ņemot vērā valsts lielumu – attiecīgi arī negatīvu plašāku ietekmi uz ekonomisko un monetāro savienību. |
| --- | --- |

(6)

Komisija 2015. gada 26. februārī publicēja 2015. gada valsts ziņojumu par Spāniju. Tajā tika izvērtēti Spānijas panākumi attiecībā uz to, kā tiek īstenoti 2014. gada 8. jūlijā pieņemtie konkrētai valstij adresētie ieteikumi. Valsts ziņojumā ir ietverti arī padziļinātā pārskata rezultāti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu. Komisijas veiktā analīze ļauj secināt, ka Spānijā ir makroekonomiskā nelīdzsvarotība, kurai nepieciešama izlēmīga politiska rīcība un konkrēta uzraudzība. Jo īpaši, neraugoties uz dažiem uzlabojumiem tekošā konta līdzsvara atjaunošanas ziņā un pēdējo gadu centieniem ievērojami samazināt parāda īpatsvaru, īpaša uzmanība, ņemot vērā īpaši augstu bezdarba līmeni, joprojām ir jāpievērš riskiem, kas saistīti ar lielām privātā sektora un publiskā sektora parādsaistībām un ļoti negatīvo starptautisko neto investīciju pozīciju. Īpaši svarīga ir nepieciešamība rīkoties, lai mazinātu nelabvēlīgas ietekmes risku uz Spānijas ekonomiku un – ņemot vērā valsts lielumu – attiecīgi arī negatīvu plašāku ietekmi uz ekonomisko un monetāro savienību.

| (7) | Spānija 2015. gada 30. aprīlī iesniedza savu 2015. gada valsts reformu programmu un 2015. gada stabilitātes programmu. Abas programmas tika izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību. |
| --- | --- |

(7)

Spānija 2015. gada 30. aprīlī iesniedza savu 2015. gada valsts reformu programmu un 2015. gada stabilitātes programmu. Abas programmas tika izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību.

| (8) | Spānijai pašlaik piemēro Stabilitātes un izaugsmes pakta korektīvo daļu. Savā 2015. gada stabilitātes programmā valdība plāno panākt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras nominālo budžeta deficīta mērķi 4,2 % apmērā no IKP 2015. gadā un 2,8 % apmērā no IKP 2016. gadā. Valdība plāno 2019. gadā sasniegt vidējā termiņa mērķi, proti, panākt līdzsvarotu budžeta stāvokli strukturālā izteiksmē. Saskaņā ar stabilitātes programmu gaidāms, ka valdības parāda attiecība pret IKP sasniegs maksimumu 98,9 % apmērā 2015. gadā un pakāpeniski samazināsies līdz 93,2 % 2018. gadā. Šo budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs 2015. gadam ir ticams un pēc tam labvēlīgs. Pamatojoties uz Komisijas 2015. gada pavasara prognozi, attiecīgi 2015. un 2016. gadā budžeta deficīts ir paredzēts 4,5 % un 3,5 % apmērā no IKP. Tādēļ pastāv risks, ka nominālā budžeta deficīta mērķi 2015. un 2016. gadam netiks sasniegti. Turklāt ir paredzams, ka plānotie Spānijas fiskālie centieni laikposmā no 2013. līdz 2016. gadam būs zem ieteiktā līmeņa, un 2015. un 2016. gadā būs vajadzīgi turpmāki strukturāli pasākumi. Pamatojoties uz stabilitātes programmas novērtējumu un ņemot vērā Komisijas 2015. gada pavasara prognozi, Padome uzskata, ka pastāv risks, ka Spānija neizpildīs Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumus. Spānija guva zināmus panākumus publiskā sektora komerciālo parādu novēršanā. 2014. gadā Spānija guva arī zināmus panākumus, lai identificētu priekšlikumus, kā racionalizēt veselības aprūpes, izglītības un sociālos izdevumus reģionālā līmenī, lai gan tie galu galā netika pieņemti. Tomēr 2015. gada 28. maijā tika pieņemts tiesību akts, ar kuru paredzēts ieviest izdevumu noteikumu attiecībā uz farmaceitiskiem un veselības aprūpes reģionālajiem izdevumiem. |
| --- | --- |

(8)

Spānijai pašlaik piemēro Stabilitātes un izaugsmes pakta korektīvo daļu. Savā 2015. gada stabilitātes programmā valdība plāno panākt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras nominālo budžeta deficīta mērķi 4,2 % apmērā no IKP 2015. gadā un 2,8 % apmērā no IKP 2016. gadā. Valdība plāno 2019. gadā sasniegt vidējā termiņa mērķi, proti, panākt līdzsvarotu budžeta stāvokli strukturālā izteiksmē. Saskaņā ar stabilitātes programmu gaidāms, ka valdības parāda attiecība pret IKP sasniegs maksimumu 98,9 % apmērā 2015. gadā un pakāpeniski samazināsies līdz 93,2 % 2018. gadā. Šo budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs 2015. gadam ir ticams un pēc tam labvēlīgs. Pamatojoties uz Komisijas 2015. gada pavasara prognozi, attiecīgi 2015. un 2016. gadā budžeta deficīts ir paredzēts 4,5 % un 3,5 % apmērā no IKP. Tādēļ pastāv risks, ka nominālā budžeta deficīta mērķi 2015. un 2016. gadam netiks sasniegti. Turklāt ir paredzams, ka plānotie Spānijas fiskālie centieni laikposmā no 2013. līdz 2016. gadam būs zem ieteiktā līmeņa, un 2015. un 2016. gadā būs vajadzīgi turpmāki strukturāli pasākumi. Pamatojoties uz stabilitātes programmas novērtējumu un ņemot vērā Komisijas 2015. gada pavasara prognozi, Padome uzskata, ka pastāv risks, ka Spānija neizpildīs Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumus. Spānija guva zināmus panākumus publiskā sektora komerciālo parādu novēršanā. 2014. gadā Spānija guva arī zināmus panākumus, lai identificētu priekšlikumus, kā racionalizēt veselības aprūpes, izglītības un sociālos izdevumus reģionālā līmenī, lai gan tie galu galā netika pieņemti. Tomēr 2015. gada 28. maijā tika pieņemts tiesību akts, ar kuru paredzēts ieviest izdevumu noteikumu attiecībā uz farmaceitiskiem un veselības aprūpes reģionālajiem izdevumiem.

| (9) | To preventīvo, koriģējošo un izpildes pasākumu īstenošana, kas ietverti Konstitutīvajā likumā par budžeta stabilitāti un finanšu ilgtspēju, notiek lēni. Izmaksu lietderība veselības aprūpes nozarē ir uzlabojusies, bet joprojām ir svarīgi saglabāt kontroli pār farmaceitisko izdevumu pieaugumu un, konkrētāk, uzraudzīt farmaceitiskos izdevumus slimnīcās. Deficīts elektroenerģijas sistēmā ir faktiski novērsts no 2014. gada, un maksas autoceļu maksātnespējas problēma ir atrisināta, tādējādi samazinot izmaksas valstij. Tomēr Spānija nav ieviesusi sistēmu, lai veiktu neatkarīgus novērtējumus par lieliem nākotnes infrastruktūras projektiem. Visbeidzot, kaut arī datu pieejamība par budžeta izpildi ir ievērojami pieaugusi, vēl ir jomas, kurās var panākt uzlabojumus reģionālā līmenī, nodrošinot, ka tiek ievērots stabilitātes likuma pārredzamības un daudzgadīguma princips, publisko grāmatvedības noteikumu konverģence un ārpusbudžeta kontu pienācīga izmantošana. |
| --- | --- |

(9)

To preventīvo, koriģējošo un izpildes pasākumu īstenošana, kas ietverti Konstitutīvajā likumā par budžeta stabilitāti un finanšu ilgtspēju, notiek lēni. Izmaksu lietderība veselības aprūpes nozarē ir uzlabojusies, bet joprojām ir svarīgi saglabāt kontroli pār farmaceitisko izdevumu pieaugumu un, konkrētāk, uzraudzīt farmaceitiskos izdevumus slimnīcās. Deficīts elektroenerģijas sistēmā ir faktiski novērsts no 2014. gada, un maksas autoceļu maksātnespējas problēma ir atrisināta, tādējādi samazinot izmaksas valstij. Tomēr Spānija nav ieviesusi sistēmu, lai veiktu neatkarīgus novērtējumus par lieliem nākotnes infrastruktūras projektiem. Visbeidzot, kaut arī datu pieejamība par budžeta izpildi ir ievērojami pieaugusi, vēl ir jomas, kurās var panākt uzlabojumus reģionālā līmenī, nodrošinot, ka tiek ievērots stabilitātes likuma pārredzamības un daudzgadīguma princips, publisko grāmatvedības noteikumu konverģence un ārpusbudžeta kontu pienācīga izmantošana.

| (10) | Zināmi panākumi gūti nodokļu jomā, ieviešot visaptverošu nodokļu reformu, lai vienkāršotu nodokļu sistēmu un lai tā vairāk rosinātu izaugsmi un darbvietu izveidi. Nodokļu reformu pieņēma 2014. gada 20. novembrī, tai paredzēts stāties spēkā 2015. gada janvārī, un tā attiecas uz iedzīvotāju un uzņēmumu ienākuma nodokļiem. Zināmi panākumi tika gūti arī attiecībā uz cīņu pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, bet vides nodokļu jomā bija vērojami tikai nelieli panākumi. Spānijas banku sektora, jo īpaši banku, kuras saņēmušas valsts atbalstu, pārstrukturēšana norit veiksmīgi. Tajā pašā laikā nesenie pasākumi, lai veicinātu piekļuvi ārpusbanku finansējumam, – vismaz zināmā mērā – uzlaboja finansējuma pieejamību uzņēmumiem, jo īpaši, ņemot vērā Spānijas uzņēmumu lielo atkarību no banku kredītiem. Šo reformu pilnīga īstenošana ir būtiska, lai veicinātu resursu pārdalīšanu un atbalstītu notiekošo korekciju. Zināmi panākumi ir gūti, lai novērstu atlikušos trūkumus uzņēmumu maksātnespējas lietu izskatīšanas sistēmā, un 2015. gada 27. februārī tika pieņemts Karaļa dekrēta likums par personu maksātnespēju. Tomēr joprojām ir jāuzlabo administratīvo un tiesu iestāžu spēja izskatīt maksātnespējas lietas. |
| --- | --- |

(10)

Zināmi panākumi gūti nodokļu jomā, ieviešot visaptverošu nodokļu reformu, lai vienkāršotu nodokļu sistēmu un lai tā vairāk rosinātu izaugsmi un darbvietu izveidi. Nodokļu reformu pieņēma 2014. gada 20. novembrī, tai paredzēts stāties spēkā 2015. gada janvārī, un tā attiecas uz iedzīvotāju un uzņēmumu ienākuma nodokļiem. Zināmi panākumi tika gūti arī attiecībā uz cīņu pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, bet vides nodokļu jomā bija vērojami tikai nelieli panākumi. Spānijas banku sektora, jo īpaši banku, kuras saņēmušas valsts atbalstu, pārstrukturēšana norit veiksmīgi. Tajā pašā laikā nesenie pasākumi, lai veicinātu piekļuvi ārpusbanku finansējumam, – vismaz zināmā mērā – uzlaboja finansējuma pieejamību uzņēmumiem, jo īpaši, ņemot vērā Spānijas uzņēmumu lielo atkarību no banku kredītiem. Šo reformu pilnīga īstenošana ir būtiska, lai veicinātu resursu pārdalīšanu un atbalstītu notiekošo korekciju. Zināmi panākumi ir gūti, lai novērstu atlikušos trūkumus uzņēmumu maksātnespējas lietu izskatīšanas sistēmā, un 2015. gada 27. februārī tika pieņemts Karaļa dekrēta likums par personu maksātnespēju. Tomēr joprojām ir jāuzlabo administratīvo un tiesu iestāžu spēja izskatīt maksātnespējas lietas.

| (11) | Augsts ilgtermiņa bezdarba līmenis un darba tirgus segmentācija turpina kavēt ražīguma pieaugumu un negatīvi ietekmē darba apstākļus Spānijā. Šajā sakarībā un, ņemot vērā ļoti augsto bezdarba līmeni, dažās nozarēs un uzņēmumos algām īstermiņā, iespējams, jāpieaug lēnāk nekā ražīgumam, lai radītu darbvietas un sasniegtu papildu ieguvumus konkurētspējas jomā. Sociālie partneri ir panākuši visaptverošu starpprofesiju iepriekšēju nolīgumu 2015.–2017. gadam. Iepriekšējā nolīgumā norādīts, cik svarīgi noteikt, izmantojot nozaru un uzņēmumu sarunas, principu, ka algām būtu jāmainās atbilstoši starpuzņēmumu ražīguma atšķirībām. Neraugoties uz regulatīvām reformām, pagaidu darbā strādājošu darba ņēmēju īpatsvars saglabājas augsts un jo īpaši ietekmē jauniešus un mazkvalificētus darbiniekus. Turklāt šķiet, ka ieviestie jauno veidu līgumi MVU darbiniekiem un stimuli, lai mudinātu darba devējus pieņemt darbā darbiniekus uz nenoteiktu laiku, šķiet, vēl netiek pilnībā izmantoti. Spānijas iestādes paziņoja, ka līdz 2016. gada maijam tiks veikts novērtējums par subsīdijām, ko piedāvā darba devējiem par jaunu darbinieku pieņemšanu darbā.
  Valsts nodarbinātības dienesta un aģentūru, kurām ir uzticēti pakalpojumi, darba rezultāti ir būtiski, lai nodrošinātu aktīva darba tirgus un aktivizēšanas politikas efektivitāti un pienācīgu virzību, tostarp efektīvu pārkvalificēšanu, lai ļautu cilvēkiem pāriet uz nozarēm, kurās tiek radīts vairāk darbvietu. Spānija ir guvusi nelielus panākumus, paātrinot valsts nodarbinātības dienestu modernizāciju un novēršot reģionālās atšķirības. |
| --- | --- |

(11)

Augsts ilgtermiņa bezdarba līmenis un darba tirgus segmentācija turpina kavēt ražīguma pieaugumu un negatīvi ietekmē darba apstākļus Spānijā. Šajā sakarībā un, ņemot vērā ļoti augsto bezdarba līmeni, dažās nozarēs un uzņēmumos algām īstermiņā, iespējams, jāpieaug lēnāk nekā ražīgumam, lai radītu darbvietas un sasniegtu papildu ieguvumus konkurētspējas jomā. Sociālie partneri ir panākuši visaptverošu starpprofesiju iepriekšēju nolīgumu 2015.–2017. gadam. Iepriekšējā nolīgumā norādīts, cik svarīgi noteikt, izmantojot nozaru un uzņēmumu sarunas, principu, ka algām būtu jāmainās atbilstoši starpuzņēmumu ražīguma atšķirībām. Neraugoties uz regulatīvām reformām, pagaidu darbā strādājošu darba ņēmēju īpatsvars saglabājas augsts un jo īpaši ietekmē jauniešus un mazkvalificētus darbiniekus. Turklāt šķiet, ka ieviestie jauno veidu līgumi MVU darbiniekiem un stimuli, lai mudinātu darba devējus pieņemt darbā darbiniekus uz nenoteiktu laiku, šķiet, vēl netiek pilnībā izmantoti. Spānijas iestādes paziņoja, ka līdz 2016. gada maijam tiks veikts novērtējums par subsīdijām, ko piedāvā darba devējiem par jaunu darbinieku pieņemšanu darbā.

Valsts nodarbinātības dienesta un aģentūru, kurām ir uzticēti pakalpojumi, darba rezultāti ir būtiski, lai nodrošinātu aktīva darba tirgus un aktivizēšanas politikas efektivitāti un pienācīgu virzību, tostarp efektīvu pārkvalificēšanu, lai ļautu cilvēkiem pāriet uz nozarēm, kurās tiek radīts vairāk darbvietu. Spānija ir guvusi nelielus panākumus, paātrinot valsts nodarbinātības dienestu modernizāciju un novēršot reģionālās atšķirības.

| (12) | Jauniešu bezdarba līmenis Spānijā joprojām ir ļoti augsts (vairāk nekā 50 %), un priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas rādītājs ir viens no augstākajiem Savienībā. Spānija īsteno jaunās izglītības shēmas, kas ieviestas ar Likumu Nr. 8/2013 par izglītības kvalitāti, kas paredzētas, lai uzlabotu pamatskolas un vidusskolas izglītības kvalitāti. Nelieli panākumi tika gūti, palielinot profesionālās izglītības un apmācības atbilstību darba tirgum, un ir aizkavējušies centieni uzlabot sadarbību starp augstākās izglītības iestādēm un darba devējiem. Plānots pagarināt duālās profesionālās apmācības shēmu 2015. gadā, bet joprojām pastāv ievērojamas atšķirības tās īstenošanā reģionos. Tika izveidota īpašā komiteja, lai izskatītu izglītības un apmācības programmu atbilstību darba tirgus vajadzībām. |
| --- | --- |

(12)

Jauniešu bezdarba līmenis Spānijā joprojām ir ļoti augsts (vairāk nekā 50 %), un priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas rādītājs ir viens no augstākajiem Savienībā. Spānija īsteno jaunās izglītības shēmas, kas ieviestas ar Likumu Nr. 8/2013 par izglītības kvalitāti, kas paredzētas, lai uzlabotu pamatskolas un vidusskolas izglītības kvalitāti. Nelieli panākumi tika gūti, palielinot profesionālās izglītības un apmācības atbilstību darba tirgum, un ir aizkavējušies centieni uzlabot sadarbību starp augstākās izglītības iestādēm un darba devējiem. Plānots pagarināt duālās profesionālās apmācības shēmu 2015. gadā, bet joprojām pastāv ievērojamas atšķirības tās īstenošanā reģionos. Tika izveidota īpašā komiteja, lai izskatītu izglītības un apmācības programmu atbilstību darba tirgus vajadzībām.

| (13) | Spānija ir guvusi nelielus panākumus, uzlabojot sociālās aizsardzības sistēmas efektivitāti. Tā ir izstrādājusi jaunu aktivizācijas programmu ilgtermiņa bezdarbniekiem, kura apvieno ienākumu atbalstu un palīdzību darba meklējumos. Tomēr nepietiekama koordinācija starp nodarbinātības un sociālajiem dienestiem un dažādu minimālo ienākumu shēmu nesaderība ir samazinājušas sociālās palīdzības programmu efektivitāti. Attiecībā uz augstu nabadzības līmeni, jo īpaši nelielu ienākumu mājsaimniecībās ar bērniem, Spānija ir guvusi nelielus panākumus, lai uzlabotu ģimenes atbalsta shēmu un aprūpes pakalpojumu nodrošināšanu. |
| --- | --- |

(13)

Spānija ir guvusi nelielus panākumus, uzlabojot sociālās aizsardzības sistēmas efektivitāti. Tā ir izstrādājusi jaunu aktivizācijas programmu ilgtermiņa bezdarbniekiem, kura apvieno ienākumu atbalstu un palīdzību darba meklējumos. Tomēr nepietiekama koordinācija starp nodarbinātības un sociālajiem dienestiem un dažādu minimālo ienākumu shēmu nesaderība ir samazinājušas sociālās palīdzības programmu efektivitāti. Attiecībā uz augstu nabadzības līmeni, jo īpaši nelielu ienākumu mājsaimniecībās ar bērniem, Spānija ir guvusi nelielus panākumus, lai uzlabotu ģimenes atbalsta shēmu un aprūpes pakalpojumu nodrošināšanu.

| (14) | Strukturālām reformām jānovērš šķēršļi, kas neļauj uzņēmumiem attīstīties, jāpalīdz MVU paplašināt to tirgu un veicināt inovācijas, jāpalielina eksporta jauda, jāveicina darbvietu radīšana un jāpalīdz uzņēmumiem efektīvāk konkurēt – tostarp iekšējā tirgū – un jāuzlabo vispārējais ražīgums. Spānija ir sākusi izskatīt iemeslus mazo un mikrouzņēmumu lielajam īpatsvaram tās ekonomikā. Izpētot iemeslus, kāpēc uzņēmumi saglabājās mazi, valdība varēs novērst regulatīvos šķēršļus uzņēmumu izaugsmei. Kaut arī ir gūti zināmi panākumi, īstenojot Likumu Nr. 20/2013 par tirgus vienotību, joprojām ir vērojama kavēšanās reģionālās valdības līmenī. Likums par vides atļauju regulējumu vēl nav īstenots visos reģionos. Nav gūti panākumi attiecībā uz profesionālo pakalpojumu un profesionālo apvienību reformas pieņemšanu. Strukturālās nepilnības pētniecības un inovācijas sistēmā turpina ierobežot Spānijas izaugsmes potenciālu. Tādēļ joprojām ir svarīgi apzināt jaunus finansēšanas avotus, nodrošināt resursu efektīvu un lietderīgu izmantošanu, izveidot jauno pētniecības aģentūru un sekmēt pasākumus, kas uzņēmējdarbības vidi padarītu labvēlīgāku inovācijām. |
| --- | --- |

(14)

Strukturālām reformām jānovērš šķēršļi, kas neļauj uzņēmumiem attīstīties, jāpalīdz MVU paplašināt to tirgu un veicināt inovācijas, jāpalielina eksporta jauda, jāveicina darbvietu radīšana un jāpalīdz uzņēmumiem efektīvāk konkurēt – tostarp iekšējā tirgū – un jāuzlabo vispārējais ražīgums. Spānija ir sākusi izskatīt iemeslus mazo un mikrouzņēmumu lielajam īpatsvaram tās ekonomikā. Izpētot iemeslus, kāpēc uzņēmumi saglabājās mazi, valdība varēs novērst regulatīvos šķēršļus uzņēmumu izaugsmei. Kaut arī ir gūti zināmi panākumi, īstenojot Likumu Nr. 20/2013 par tirgus vienotību, joprojām ir vērojama kavēšanās reģionālās valdības līmenī. Likums par vides atļauju regulējumu vēl nav īstenots visos reģionos. Nav gūti panākumi attiecībā uz profesionālo pakalpojumu un profesionālo apvienību reformas pieņemšanu. Strukturālās nepilnības pētniecības un inovācijas sistēmā turpina ierobežot Spānijas izaugsmes potenciālu. Tādēļ joprojām ir svarīgi apzināt jaunus finansēšanas avotus, nodrošināt resursu efektīvu un lietderīgu izmantošanu, izveidot jauno pētniecības aģentūru un sekmēt pasākumus, kas uzņēmējdarbības vidi padarītu labvēlīgāku inovācijām.

| (15) | Nelieli panākumi tika gūti attiecībā uz dzelzceļa tīklu, veicot pasākumus, lai nodrošinātu efektīvu konkurenci kravu un pasažieru dzelzceļa pakalpojumu jomā. 2014. gada 4. jūlijā Ministru padome pieņēma Karaļa dekrēta likumu Nr. 8/2014, ar ko izveido fondu, lai uzlabotu sauszemes piekļuvi jūras ostām. |
| --- | --- |

(15)

Nelieli panākumi tika gūti attiecībā uz dzelzceļa tīklu, veicot pasākumus, lai nodrošinātu efektīvu konkurenci kravu un pasažieru dzelzceļa pakalpojumu jomā. 2014. gada 4. jūlijā Ministru padome pieņēma Karaļa dekrēta likumu Nr. 8/2014, ar ko izveido fondu, lai uzlabotu sauszemes piekļuvi jūras ostām.

| (16) | Spānija ir guvusi panākumus, īstenojot ieteikumus, ko sniegusi komiteja valsts pārvaldes reformai visos pārvaldes līmeņos. Ir veikti svarīgi pasākumi, lai uzlabotu administratīvo lēmumu pārredzamību, bet nav gūti panākumi, lai stiprinātu uzraudzības sistēmas, jo īpaši publisko iepirkumu reģionālā un vietējā līmenī. Nav veikti pasākumi, lai stiprinātu uzraudzības pilnvaras attiecībā uz publisko iepirkumu un pilsētvides plānošanu. Nelieli panākumi tika gūti attiecībā uz tiesu iestāžu reformu pieņemšanu, kuru mērķis ir uzlabot tiesu sistēmas efektivitāti: likumprojekti par tiesu varu un par civilprocesu, kas ietver dažas reformas, tika iesniegti parlamentam 2015. gada 27. februārī; likumprojekti par juridisko palīdzību un par brīvprātīgu jurisdikciju ir jāizskata parlamentā. Zināmi panākumi ir gūti, īstenojot reformas, kas ir pieņemtas, tostarp Oficina Judicial – reformu, ar ko ievieš tieslietu digitalizāciju un uzlabo reģionu elektronisku lietu pārvaldības sistēmu sadarbspēju. Ir jāturpina centieni šajā jomā. |
| --- | --- |

(16)

Spānija ir guvusi panākumus, īstenojot ieteikumus, ko sniegusi komiteja valsts pārvaldes reformai visos pārvaldes līmeņos. Ir veikti svarīgi pasākumi, lai uzlabotu administratīvo lēmumu pārredzamību, bet nav gūti panākumi, lai stiprinātu uzraudzības sistēmas, jo īpaši publisko iepirkumu reģionālā un vietējā līmenī. Nav veikti pasākumi, lai stiprinātu uzraudzības pilnvaras attiecībā uz publisko iepirkumu un pilsētvides plānošanu. Nelieli panākumi tika gūti attiecībā uz tiesu iestāžu reformu pieņemšanu, kuru mērķis ir uzlabot tiesu sistēmas efektivitāti: likumprojekti par tiesu varu un par civilprocesu, kas ietver dažas reformas, tika iesniegti parlamentam 2015. gada 27. februārī; likumprojekti par juridisko palīdzību un par brīvprātīgu jurisdikciju ir jāizskata parlamentā. Zināmi panākumi ir gūti, īstenojot reformas, kas ir pieņemtas, tostarp Oficina Judicial – reformu, ar ko ievieš tieslietu digitalizāciju un uzlabo reģionu elektronisku lietu pārvaldības sistēmu sadarbspēju. Ir jāturpina centieni šajā jomā.

| (17) | Eiropas pusgada kontekstā Komisija ir veikusi Spānijas ekonomikas politikas vispusīgu analīzi un publicējusi to 2015. gada valsts ziņojumā. Tā ir novērtējusi arī stabilitātes programmu un valsts reformu programmu un turpmāko rīcību saistībā ar ieteikumiem, kas adresēti Spānijai iepriekšējos gados. Vērtējumā Komisija ņēma vērā ne tikai programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Spānijā, bet arī atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jāstiprina Savienības vispārējā ekonomikas pārvaldība, turpmākajos valsts lēmumos nodrošinot ES līmeņa ieguldījumu. Ieteikumi saskaņā ar Eiropas pusgadu ir atspoguļoti 1. līdz 4. ieteikumā. |
| --- | --- |

(17)

Eiropas pusgada kontekstā Komisija ir veikusi Spānijas ekonomikas politikas vispusīgu analīzi un publicējusi to 2015. gada valsts ziņojumā. Tā ir novērtējusi arī stabilitātes programmu un valsts reformu programmu un turpmāko rīcību saistībā ar ieteikumiem, kas adresēti Spānijai iepriekšējos gados. Vērtējumā Komisija ņēma vērā ne tikai programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Spānijā, bet arī atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jāstiprina Savienības vispārējā ekonomikas pārvaldība, turpmākajos valsts lēmumos nodrošinot ES līmeņa ieguldījumu. Ieteikumi saskaņā ar Eiropas pusgadu ir atspoguļoti 1. līdz 4. ieteikumā.

| (18) | Ņemot vērā šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi stabilitātes programmu, un tās atzinums (6) ir atspoguļots jo īpaši 1. ieteikumā. |
| --- | --- |

(18)

Ņemot vērā šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi stabilitātes programmu, un tās atzinums (6) ir atspoguļots jo īpaši 1. ieteikumā.

| (19) | Ņemot vērā Komisijas padziļināto pārskatu un šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi valsts reformu programmu un stabilitātes programmu. Ieteikumi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu ir atspoguļoti 1.–4. ieteikumā. |
| --- | --- |

(19)

Ņemot vērā Komisijas padziļināto pārskatu un šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi valsts reformu programmu un stabilitātes programmu. Ieteikumi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu ir atspoguļoti 1.–4. ieteikumā.

| (20) | Eiropas pusgada kontekstā Komisija ir arī veikusi analīzi par visas eurozonas ekonomikas politiku. Pamatojoties uz šo analīzi, Padome ir sniegusi konkrētus ieteikumus, kas adresēti dalībvalstīm, kuru valūta ir euro (7). Spānijai kā valstij, kuras valūta ir euro, būtu arī jānodrošina minēto ieteikumu pilnīga un savlaicīga īstenošana, |
| --- | --- |

(20)

Eiropas pusgada kontekstā Komisija ir arī veikusi analīzi par visas eurozonas ekonomikas politiku. Pamatojoties uz šo analīzi, Padome ir sniegusi konkrētus ieteikumus, kas adresēti dalībvalstīm, kuru valūta ir euro (7). Spānijai kā valstij, kuras valūta ir euro, būtu arī jānodrošina minēto ieteikumu pilnīga un savlaicīga īstenošana,

AR ŠO IESAKA Spānijai 2015. un 2016. gadā rīkoties šādi.

| 1. | Nodrošināt pārmērīga budžeta deficīta noturīgu novēršanu līdz 2016. gadam, veicot nepieciešamos strukturālos pasākumus 2015. un 2016. gadā un izmantojot negaidītu peļņu, lai paātrinātu budžeta deficīta un parāda samazināšanu. Stiprināt reģionālo publisko finanšu pārredzamību un pārskatatbildību. Uzlabot izmaksu lietderību veselības aprūpes nozarē un racionalizēt slimnīcu farmaceitiskos izdevumus. |
| --- | --- |

1.

Nodrošināt pārmērīga budžeta deficīta noturīgu novēršanu līdz 2016. gadam, veicot nepieciešamos strukturālos pasākumus 2015. un 2016. gadā un izmantojot negaidītu peļņu, lai paātrinātu budžeta deficīta un parāda samazināšanu. Stiprināt reģionālo publisko finanšu pārredzamību un pārskatatbildību. Uzlabot izmaksu lietderību veselības aprūpes nozarē un racionalizēt slimnīcu farmaceitiskos izdevumus.

| 2. | Pabeigt krājbanku nozares reformu, tostarp izmantojot likumdošanas pasākumus, un pabeigt valstij piederošo krājbanku pārstrukturēšanu un privatizāciju. |
| --- | --- |

2.

Pabeigt krājbanku nozares reformu, tostarp izmantojot likumdošanas pasākumus, un pabeigt valstij piederošo krājbanku pārstrukturēšanu un privatizāciju.

| 3. | Veicināt algu un ražīguma saskaņošanu, apspriežoties ar sociālajiem partneriem un saskaņā ar valsts praksi, ņemot vērā prasmju un vietējā darba tirgus apstākļu atšķirības, kā arī ekonomisko rādītāju atšķirības reģionos, nozarēs un uzņēmumos. Veikt pasākumus, lai uzlabotu darba meklēšanas atbalsta un konsultāciju kvalitāti un efektivitāti, tostarp jauniešu bezdarba problēmas risināšanas ietvaros. Racionalizēt minimālo ienākumu un ģimenes atbalsta shēmas un veicināt reģionālo mobilitāti. |
| --- | --- |

3.

Veicināt algu un ražīguma saskaņošanu, apspriežoties ar sociālajiem partneriem un saskaņā ar valsts praksi, ņemot vērā prasmju un vietējā darba tirgus apstākļu atšķirības, kā arī ekonomisko rādītāju atšķirības reģionos, nozarēs un uzņēmumos. Veikt pasākumus, lai uzlabotu darba meklēšanas atbalsta un konsultāciju kvalitāti un efektivitāti, tostarp jauniešu bezdarba problēmas risināšanas ietvaros. Racionalizēt minimālo ienākumu un ģimenes atbalsta shēmas un veicināt reģionālo mobilitāti.

| 4. | Novērst šķēršļus, kas neļauj uzņēmumiem attīstīties, tostarp šķēršļus no lieluma atkarīgu noteikumu rezultātā; pieņemt plānoto reformu profesionālo pakalpojumu jomā; paātrināt likuma par tirgus vienotību īstenošanu. |
| --- | --- |

4.

Novērst šķēršļus, kas neļauj uzņēmumiem attīstīties, tostarp šķēršļus no lieluma atkarīgu noteikumu rezultātā; pieņemt plānoto reformu profesionālo pakalpojumu jomā; paātrināt likuma par tirgus vienotību īstenošanu.

Briselē, 2015. gada 14. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

P. GRAMEGNA

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.

2

(3)  Paliek spēkā ar Padomes Lēmumu 2014/322/ES (2014. gada 6. maijs) par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm 2014. gadam (OV L 165, 4.6.2014., 49. lpp.).

3

(4)  Padomes Ieteikums (2014. gada 8. jūlijs) par Spānijas 2014. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Spānijas 2014. gada stabilitātes programmu (OV C 247, 29.7.2014., 35. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 473/2013 (2013. gada 21. maijs) par kopīgiem noteikumiem budžeta plānu projektu uzraudzībai un novērtēšanai un pārmērīga budžeta deficīta novēršanai eurozonas dalībvalstīs (OV L 140, 27.5.2013., 11. lpp.).

5

(6)  Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 2. punktu.

6

(7)  OV C 272, 18.8.2015., 98. lpp.

7

---

| 18.8.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 272/51 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 272/51

---

PADOMES IETEIKUMS

(2015. gada 14. jūlijs)

par Francijas 2015. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Francijas 2015. gada stabilitātes programmu

(2015/C 272/14)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (2), un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,

ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam sākt jaunu izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju – “Eiropa 2020” –, kam pamatā ir ciešāka ekonomikas politikas koordinācija. Stratēģijā lielākoties pievērsta uzmanība galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju. |
| --- | --- |

(1)

Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam sākt jaunu izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju – “Eiropa 2020” –, kam pamatā ir ciešāka ekonomikas politikas koordinācija. Stratēģijā lielākoties pievērsta uzmanība galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju.

| (2) | Padome 2015. gada 14. jūlijā, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumiem, pieņēma Ieteikumu par dalībvalstu un Savienības vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm, un 2010. gada 21. oktobrī tā pieņēma Lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (3). Tie kopā veido “integrētās pamatnostādnes”, kuras dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā savā ekonomikas un nodarbinātības politikā. |
| --- | --- |

(2)

Padome 2015. gada 14. jūlijā, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumiem, pieņēma Ieteikumu par dalībvalstu un Savienības vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm, un 2010. gada 21. oktobrī tā pieņēma Lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (3). Tie kopā veido “integrētās pamatnostādnes”, kuras dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā savā ekonomikas un nodarbinātības politikā.

| (3) | Padome 2014. gada 8. jūlijā pieņēma Ieteikumu (4) par Francijas 2014. gada valsts reformu programmu un sniedza savu atzinumu par atjaunināto Francijas 2014. gada stabilitātes programmu. Atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 473/2013 (5) noteikumiem Komisija 2014. gada 28. novembrī sniedza savu atzinumu par Francijas 2015. gada budžeta plāna projektu. |
| --- | --- |

(3)

Padome 2014. gada 8. jūlijā pieņēma Ieteikumu (4) par Francijas 2014. gada valsts reformu programmu un sniedza savu atzinumu par atjaunināto Francijas 2014. gada stabilitātes programmu. Atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 473/2013 (5) noteikumiem Komisija 2014. gada 28. novembrī sniedza savu atzinumu par Francijas 2015. gada budžeta plāna projektu.

| (4) | Komisija 2014. gada 28. novembrī pieņēma gada izaugsmes pētījumu, tādējādi iezīmējot 2015. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada sākumu. Tajā pašā dienā Komisija, pamatojoties uz Regulu (ES) Nr. 1176/2011, pieņēma brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Francija bija norādīta kā viena no dalībvalstīm, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats. |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2014. gada 28. novembrī pieņēma gada izaugsmes pētījumu, tādējādi iezīmējot 2015. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada sākumu. Tajā pašā dienā Komisija, pamatojoties uz Regulu (ES) Nr. 1176/2011, pieņēma brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Francija bija norādīta kā viena no dalībvalstīm, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats.

| (5) | Eiropadome 2014. gada 18. decembrī apstiprināja prioritātes, lai veicinātu investīcijas, pastiprinātu strukturālās reformas un īstenotu atbildīgu, izaugsmi veicinošu fiskālo konsolidāciju. |
| --- | --- |

(5)

Eiropadome 2014. gada 18. decembrī apstiprināja prioritātes, lai veicinātu investīcijas, pastiprinātu strukturālās reformas un īstenotu atbildīgu, izaugsmi veicinošu fiskālo konsolidāciju.

| (6) | Komisija 2015. gada 26. februārī publicēja savu 2015. gada ziņojumu par Franciju. Tajā ir izvērtēti Francijas sasniegumi 2014. gada 8. jūlijā pieņemto konkrētai valstij adresēto ieteikumu īstenošanā. Ziņojumā par Franciju ir ietverti arī saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu sagatavotā padziļinātā pārskata rezultāti. Balstoties uz Komisijas vērtējumu, var secināt, ka Francijā pašlaik pastāv pārmērīga makroekonomikas nelīdzsvarotība, kurai nepieciešama izlēmīga politikas rīcība un īpaša uzraudzība. Konkrētāk, ņemot vērā nelielo izaugsmi un zemo inflāciju apvienojumā ar uzņēmumu zemo rentabilitāti, kā arī to, ka līdz šim nav rasti pietiekami politikas risinājumi, ir ievērojami palielinājušies riski, kas izriet no izmaksu un ārpusizmaksu konkurētspējas un no augstajām un pieaugošajām parādsaistībām, it īpaši valsts parādsaistībām. Rīcība ir nepieciešama jo īpaši tāpēc, lai samazinātu risku, ka tas nelabvēlīgi ietekmēs Francijas ekonomiku un – ņemot vērā valsts lielumu – arī ekonomisko un monetāro savienību plašākā mērogā. |
| --- | --- |

(6)

Komisija 2015. gada 26. februārī publicēja savu 2015. gada ziņojumu par Franciju. Tajā ir izvērtēti Francijas sasniegumi 2014. gada 8. jūlijā pieņemto konkrētai valstij adresēto ieteikumu īstenošanā. Ziņojumā par Franciju ir ietverti arī saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu sagatavotā padziļinātā pārskata rezultāti. Balstoties uz Komisijas vērtējumu, var secināt, ka Francijā pašlaik pastāv pārmērīga makroekonomikas nelīdzsvarotība, kurai nepieciešama izlēmīga politikas rīcība un īpaša uzraudzība. Konkrētāk, ņemot vērā nelielo izaugsmi un zemo inflāciju apvienojumā ar uzņēmumu zemo rentabilitāti, kā arī to, ka līdz šim nav rasti pietiekami politikas risinājumi, ir ievērojami palielinājušies riski, kas izriet no izmaksu un ārpusizmaksu konkurētspējas un no augstajām un pieaugošajām parādsaistībām, it īpaši valsts parādsaistībām. Rīcība ir nepieciešama jo īpaši tāpēc, lai samazinātu risku, ka tas nelabvēlīgi ietekmēs Francijas ekonomiku un – ņemot vērā valsts lielumu – arī ekonomisko un monetāro savienību plašākā mērogā.

| (7) | Francija 2015. gada 30. aprīlī iesniedza savu 2015. gada valsts reformu programmu un savu 2015. gada stabilitātes programmu. Abas programmas tika izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību. |
| --- | --- |

(7)

Francija 2015. gada 30. aprīlī iesniedza savu 2015. gada valsts reformu programmu un savu 2015. gada stabilitātes programmu. Abas programmas tika izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību.

| (8) | Francijai pašlaik tiek piemērota Stabilitātes un izaugsmes pakta korektīvā daļa. Tās valdība savā 2015. gada stabilitātes programmā plāno, ka līdz 2017. gadam atbilstoši Padomes ieteikumam (2015. gada 10. marts) tiks novērsts pārmērīgais budžeta deficīts un līdz 2018. gadam tiks sasniegts vidējā termiņa mērķis – strukturālais deficīts 0,4 % apmērā no IKP (6). Lai gan valdība plāno ievērot nominālā deficīta mērķi, ko noteikusi Padome, 2015.–2017. gadam plānoto fiskālo pasākumu (7) apjoms ir zemāks par ieteikto līmeni. Valdība savā 2015. gada stabilitātes programmā norāda, ka tā sagaida, ka valsts parādsaistību attiecība pret IKP maksimumu (97 %) sasniegs 2016. gadā, un pēc tam (2018. gadā) samazināsies līdz 95,5 % no IKP. Makroekonomikas scenārijs, uz kura balstītas šīs budžeta prognozes, ir ticams. 2015. gada 10. jūnijā Francija iesniedza ziņojumu par veiktajiem pasākumiem, kurā tiek sniegta papildinformācija par pasākumiem, kas plānoti laikposmam no 2015. līdz 2017. gadam. Pēc tam, kad Komisija bija izvērtējusi šo ziņojumu, tā 2015. gada 1. jūlijā publicēja paziņojumu, kurā pauda uzskatu, ka pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūra uz laiku ir jāaptur. Pamatojoties uz Komisijas 2015. gada pavasara prognozi, ko atjaunināja, lai ņemtu vērā Francijas iesniegto ziņojumu par veiktajiem pasākumiem, valsts kopbudžeta deficīts 2015. gadam ir prognozēts 3,8 % apmērā no IKP, tādējādi ievērojot mērķi 4 % no IKP, ko Padome noteikusi saskaņā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru. Tomēr sagaidāms, ka šajā gadā sagaidāmais fiskālais stimuls būs mazāks par Padomes ieteikto apjomu. Attiecībā uz 2016. gadu, ņemot vērā papildu informāciju, kas iekļauta Francijas ziņojumā par veiktajiem pasākumiem, Komisijas prognozēs ir paredzēts, ka nominālais budžeta deficīts sasniegs 3,4 % no IKP, kas ir saskaņā ar ieteikto mērķi. Tomēr nav sagaidāms, ka tiks īstenots fiskālais pasākums, ko ieteikusi Padome. Padomes 2015. gada 10. marta ieteikumā tika pausts aicinājums izvērtēt 2016. un 2017. gadam plānotos galvenos pasākumus, kuri nav sniegti ziņojumā par veiktajiem pasākumiem.
  Visbeidzot, “Loi de programmation des Finances Publiques” nav atjaunināta, kā bija ieteikusi Padome. Kopumā Francijas īstenotā konsolidācijas stratēģija balstās galvenokārt uz ciklisko nosacījumu uzlabošanu un zemās procentu likmes vides turpināšanu un tādēļ tā ir pakļauta riskiem. Balstoties uz savu vērtējumu par stabilitātes programmu, ņemot vērā Komisijas sagatavoto 2015. gada pavasara prognozi un Komisijas 2015. gada 1. jūlija paziņojumu, Padome uzskata, ka Francija lielā mērā atbilst Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumiem. Tomēr, lai nodrošinātu ilglaicīgu pārmērīgā budžeta deficīta novēršanu līdz noteiktajam termiņam, budžeta stratēģija būtu jāpilnveido un jāatbalsta, īstenojot vispārējas un vērienīgas strukturālās reformas. |
| --- | --- |

(8)

Francijai pašlaik tiek piemērota Stabilitātes un izaugsmes pakta korektīvā daļa. Tās valdība savā 2015. gada stabilitātes programmā plāno, ka līdz 2017. gadam atbilstoši Padomes ieteikumam (2015. gada 10. marts) tiks novērsts pārmērīgais budžeta deficīts un līdz 2018. gadam tiks sasniegts vidējā termiņa mērķis – strukturālais deficīts 0,4 % apmērā no IKP (6). Lai gan valdība plāno ievērot nominālā deficīta mērķi, ko noteikusi Padome, 2015.–2017. gadam plānoto fiskālo pasākumu (7) apjoms ir zemāks par ieteikto līmeni. Valdība savā 2015. gada stabilitātes programmā norāda, ka tā sagaida, ka valsts parādsaistību attiecība pret IKP maksimumu (97 %) sasniegs 2016. gadā, un pēc tam (2018. gadā) samazināsies līdz 95,5 % no IKP. Makroekonomikas scenārijs, uz kura balstītas šīs budžeta prognozes, ir ticams. 2015. gada 10. jūnijā Francija iesniedza ziņojumu par veiktajiem pasākumiem, kurā tiek sniegta papildinformācija par pasākumiem, kas plānoti laikposmam no 2015. līdz 2017. gadam. Pēc tam, kad Komisija bija izvērtējusi šo ziņojumu, tā 2015. gada 1. jūlijā publicēja paziņojumu, kurā pauda uzskatu, ka pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūra uz laiku ir jāaptur. Pamatojoties uz Komisijas 2015. gada pavasara prognozi, ko atjaunināja, lai ņemtu vērā Francijas iesniegto ziņojumu par veiktajiem pasākumiem, valsts kopbudžeta deficīts 2015. gadam ir prognozēts 3,8 % apmērā no IKP, tādējādi ievērojot mērķi 4 % no IKP, ko Padome noteikusi saskaņā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru. Tomēr sagaidāms, ka šajā gadā sagaidāmais fiskālais stimuls būs mazāks par Padomes ieteikto apjomu. Attiecībā uz 2016. gadu, ņemot vērā papildu informāciju, kas iekļauta Francijas ziņojumā par veiktajiem pasākumiem, Komisijas prognozēs ir paredzēts, ka nominālais budžeta deficīts sasniegs 3,4 % no IKP, kas ir saskaņā ar ieteikto mērķi. Tomēr nav sagaidāms, ka tiks īstenots fiskālais pasākums, ko ieteikusi Padome. Padomes 2015. gada 10. marta ieteikumā tika pausts aicinājums izvērtēt 2016. un 2017. gadam plānotos galvenos pasākumus, kuri nav sniegti ziņojumā par veiktajiem pasākumiem.

Visbeidzot, “Loi de programmation des Finances Publiques” nav atjaunināta, kā bija ieteikusi Padome. Kopumā Francijas īstenotā konsolidācijas stratēģija balstās galvenokārt uz ciklisko nosacījumu uzlabošanu un zemās procentu likmes vides turpināšanu un tādēļ tā ir pakļauta riskiem. Balstoties uz savu vērtējumu par stabilitātes programmu, ņemot vērā Komisijas sagatavoto 2015. gada pavasara prognozi un Komisijas 2015. gada 1. jūlija paziņojumu, Padome uzskata, ka Francija lielā mērā atbilst Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumiem. Tomēr, lai nodrošinātu ilglaicīgu pārmērīgā budžeta deficīta novēršanu līdz noteiktajam termiņam, budžeta stratēģija būtu jāpilnveido un jāatbalsta, īstenojot vispārējas un vērienīgas strukturālās reformas.

| (9) | Būs izšķiroši svarīgi intensificēt izdevumu pārskatīšanu un apzināt lielu izdevumu samazinājumu iespējas, lai tie varētu sniegt gaidītos rezultātus. Francijai būtu jāpārliecinās, ka izdevumu samazināšanas mērķu noteikšanā tiek ņemts vērā inflācijas līmenis (tuvu nullei). Vienlaikus ietaupījumi, kas izriet no tā, ka izmaksas saistībā ar valsts parādsaistībām zemāku procentu likmju dēļ ir zemākas, nekā plānots, būtu jānovirza deficīta samazināšanai. Turklāt vērā ņemamus īstermiņa ietaupījumus var sasniegt vienīgi tad, ja ievērojami ierobežo sociālā nodrošinājuma izdevumu pieaugumu; 2014. gadā šie izdevumu veidoja 26 % no IKP un gandrīz pusi no publiskā sektora izdevumu kopsummas. Tiek plānots, ka laikposmā no 2015. līdz 2017. gadam veselības aprūpes izdevumu ietaupījumi sasniegs 11 miljardus euro, tomēr ir nepieciešami papildu pasākumi, lai šajā jomā ierobežotu izdevumu pieaugumu. Konkrētāk, būtu jāīsteno turpmākas izmaksu ierobežošanas politika zāļu cenu un slimnīcu izdevumu jomā. Pensiju sistēmai līdz 2020. gadam joprojām nāksies saskarties ar deficītu, un līdzšinējās pensiju reformas nebūs pietiekamas, lai novērstu sistēmā pastāvošo deficītu. Konkrētāk, pensiju plāni, kas attiecas uz valsts ierēdņiem un valsts un pašvaldību uzņēmumu darbiniekiem, turpina ietekmēt pensiju deficītu kopumā. Turklāt makroekonomikas situācijai ir liela ietekme uz pensiju sistēmas ilgtspēju, it īpaši uz papildpensiju plānu stāvokli. Ir nepieciešama izlēmīga rīcība, lai atjaunotu papildpensiju sistēmas finansiālo stabilitāti. |
| --- | --- |

(9)

Būs izšķiroši svarīgi intensificēt izdevumu pārskatīšanu un apzināt lielu izdevumu samazinājumu iespējas, lai tie varētu sniegt gaidītos rezultātus. Francijai būtu jāpārliecinās, ka izdevumu samazināšanas mērķu noteikšanā tiek ņemts vērā inflācijas līmenis (tuvu nullei). Vienlaikus ietaupījumi, kas izriet no tā, ka izmaksas saistībā ar valsts parādsaistībām zemāku procentu likmju dēļ ir zemākas, nekā plānots, būtu jānovirza deficīta samazināšanai. Turklāt vērā ņemamus īstermiņa ietaupījumus var sasniegt vienīgi tad, ja ievērojami ierobežo sociālā nodrošinājuma izdevumu pieaugumu; 2014. gadā šie izdevumu veidoja 26 % no IKP un gandrīz pusi no publiskā sektora izdevumu kopsummas. Tiek plānots, ka laikposmā no 2015. līdz 2017. gadam veselības aprūpes izdevumu ietaupījumi sasniegs 11 miljardus euro, tomēr ir nepieciešami papildu pasākumi, lai šajā jomā ierobežotu izdevumu pieaugumu. Konkrētāk, būtu jāīsteno turpmākas izmaksu ierobežošanas politika zāļu cenu un slimnīcu izdevumu jomā. Pensiju sistēmai līdz 2020. gadam joprojām nāksies saskarties ar deficītu, un līdzšinējās pensiju reformas nebūs pietiekamas, lai novērstu sistēmā pastāvošo deficītu. Konkrētāk, pensiju plāni, kas attiecas uz valsts ierēdņiem un valsts un pašvaldību uzņēmumu darbiniekiem, turpina ietekmēt pensiju deficītu kopumā. Turklāt makroekonomikas situācijai ir liela ietekme uz pensiju sistēmas ilgtspēju, it īpaši uz papildpensiju plānu stāvokli. Ir nepieciešama izlēmīga rīcība, lai atjaunotu papildpensiju sistēmas finansiālo stabilitāti.

| (10) | Francija ir īstenojusi pašvaldību reformu, kuras nolūks ir palielināt sistēmas efektivitāti. Tai būtu jāturpina īstenot plānoto valsts valdības piešķirto dotāciju samazināšanu un jāstiprina kontrole pār pašvaldību izdevumiem, nosakot maksimāli iespējamo ikgadējo pašvaldības nodokļu un nodevu ieņēmumu pieaugumu, ņemot vērā ierobežojumus, kas jau pastāv attiecībā uz vairākiem pašvaldību nodokļiem un nodevām. Ir nepieciešama arī rīcība, lai ierobežotu pašvaldību administratīvo izmaksu pieaugumu. |
| --- | --- |

(10)

Francija ir īstenojusi pašvaldību reformu, kuras nolūks ir palielināt sistēmas efektivitāti. Tai būtu jāturpina īstenot plānoto valsts valdības piešķirto dotāciju samazināšanu un jāstiprina kontrole pār pašvaldību izdevumiem, nosakot maksimāli iespējamo ikgadējo pašvaldības nodokļu un nodevu ieņēmumu pieaugumu, ņemot vērā ierobežojumus, kas jau pastāv attiecībā uz vairākiem pašvaldību nodokļiem un nodevām. Ir nepieciešama arī rīcība, lai ierobežotu pašvaldību administratīvo izmaksu pieaugumu.

| (11) | Ir veikti politikas pasākumi, lai samazinātu darbaspēka izmaksas un uzlabotu uzņēmumu peļņas normu, piemērojot nodokļa atlaidi 20 miljardu euro apmērā konkurētspējai un nodarbinātībai un papildu samazinājumus 10 miljardu euro apmērā darba devēju sociālās apdrošināšanas iemaksām, kuri tiek plānoti atbildības un solidaritātes pakta ietvaros. Šie divi pasākumi atbilst 1,5 % no IKP, un tiem būtu jāpalīdz mazināt plaisu starp Francijas un eurozonas vidējo nodokļu īpatsvaru darbaspēka izmaksās. Šo pasākumu īstenošana būtu jāturpina arī 2016. gadā, tomēr, ņemot vērā, ka tie valsts budžetam rada lielas izmaksas, ir svarīgi novērtēt to iedarbīgumu atsevišķu uzņēmumu līmenī. Šādā vērtējumā īpaši būtu jāņem vērā nepietiekamā elastība, kas ietekmē darba tirgu un ražojumu tirgu, īpaši tā, kas ietekmē algas. Par minimālo algu strādājošā darbaspēka izmaksas joprojām ir augstas salīdzinājumā ar citām dalībvalstīm. Minimālajai algai būtu jāattīstās veidā, kas vairāk veicina konkurētspēju un darbvietu radīšanu. Turklāt zemas inflācijas apstākļos tās automātiskā indeksācija var izraisīt algu pieaugumu, kas pārsniedz to, kas vajadzīgs, lai saglabātu pirktspēju. |
| --- | --- |

(11)

Ir veikti politikas pasākumi, lai samazinātu darbaspēka izmaksas un uzlabotu uzņēmumu peļņas normu, piemērojot nodokļa atlaidi 20 miljardu euro apmērā konkurētspējai un nodarbinātībai un papildu samazinājumus 10 miljardu euro apmērā darba devēju sociālās apdrošināšanas iemaksām, kuri tiek plānoti atbildības un solidaritātes pakta ietvaros. Šie divi pasākumi atbilst 1,5 % no IKP, un tiem būtu jāpalīdz mazināt plaisu starp Francijas un eurozonas vidējo nodokļu īpatsvaru darbaspēka izmaksās. Šo pasākumu īstenošana būtu jāturpina arī 2016. gadā, tomēr, ņemot vērā, ka tie valsts budžetam rada lielas izmaksas, ir svarīgi novērtēt to iedarbīgumu atsevišķu uzņēmumu līmenī. Šādā vērtējumā īpaši būtu jāņem vērā nepietiekamā elastība, kas ietekmē darba tirgu un ražojumu tirgu, īpaši tā, kas ietekmē algas. Par minimālo algu strādājošā darbaspēka izmaksas joprojām ir augstas salīdzinājumā ar citām dalībvalstīm. Minimālajai algai būtu jāattīstās veidā, kas vairāk veicina konkurētspēju un darbvietu radīšanu. Turklāt zemas inflācijas apstākļos tās automātiskā indeksācija var izraisīt algu pieaugumu, kas pārsniedz to, kas vajadzīgs, lai saglabātu pirktspēju.

| (12) | Francijai būtu jāveic izlēmīga rīcība, lai atceltu darba tiesībās un grāmatvedības principos paredzētās, regulatora noteiktās robežvērtības, kas ierobežo Francijas uzņēmumu, jo īpaši MVU, izaugsmi. Kopumā vēl būtu jāpalielina konkurence pakalpojumu sektorā, it īpaši profesionālo pakalpojumu jomā, mazumtirdzniecībā un tīklu nozarēs. Saimniecisko darbību ierobežo vairāki noteikumi un tarifi, kas piemērojami regulētajām profesijām. Nesen tika apstiprināti jauni pasākumi, ar kuriem paredzēts uzlabot konkurenci juridisko profesiju jomā; tie ir nostiprināti nesen pieņemtajā likumā par izaugsmi, saimniecisko darbību un vienlīdzīgām iespējām, un to īstenošana būs izšķiroša, lai nodrošinātu, ka šajā jomā tiek likvidēti pastāvošie šķēršļi. Francijai būtu jāveic darbības, lai novērstu šķēršļus arī citās nozarēs, it īpaši veselības aprūpes nozarē. Spēkā esošais numerus clausus princips attiecībā uz pieeju veselības aprūpes profesijām joprojām kavē iespējas saņemt pakalpojumus; to varētu pārskatīt, neapdraudot pakalpojumu kvalitāti un drošumu. |
| --- | --- |

(12)

Francijai būtu jāveic izlēmīga rīcība, lai atceltu darba tiesībās un grāmatvedības principos paredzētās, regulatora noteiktās robežvērtības, kas ierobežo Francijas uzņēmumu, jo īpaši MVU, izaugsmi. Kopumā vēl būtu jāpalielina konkurence pakalpojumu sektorā, it īpaši profesionālo pakalpojumu jomā, mazumtirdzniecībā un tīklu nozarēs. Saimniecisko darbību ierobežo vairāki noteikumi un tarifi, kas piemērojami regulētajām profesijām. Nesen tika apstiprināti jauni pasākumi, ar kuriem paredzēts uzlabot konkurenci juridisko profesiju jomā; tie ir nostiprināti nesen pieņemtajā likumā par izaugsmi, saimniecisko darbību un vienlīdzīgām iespējām, un to īstenošana būs izšķiroša, lai nodrošinātu, ka šajā jomā tiek likvidēti pastāvošie šķēršļi. Francijai būtu jāveic darbības, lai novērstu šķēršļus arī citās nozarēs, it īpaši veselības aprūpes nozarē. Spēkā esošais numerus clausus princips attiecībā uz pieeju veselības aprūpes profesijām joprojām kavē iespējas saņemt pakalpojumus; to varētu pārskatīt, neapdraudot pakalpojumu kvalitāti un drošumu.

| (13) | 2014. gadā nodokļu attiecība pret IKP bija 45,8 %, kas ir viens no augstākajiem rādītājiem Savienībā. Uzņēmumu ienākuma nodokļa likmes ir augstas un negatīvi ietekmē Francijas uzņēmumu ieguldījumus. Uzņēmumu samaksātā nodokļa faktiskā likme vidēji ir 38,3 %, kas ir viens no augstākajiem rādītājiem Savienībā. Papildus patlaban notiekošajai uzņēmumiem piemērotā solidaritātes papildnodokļa pakāpeniskajai atcelšanai un likumiskās likmes samazināšanai līdz 28 % 2020. gadā Francijai īstermiņā būtu jāveic apjomīgāki pasākumi, lai uzņēmumu ienākuma nodokļa regulējums veicinātu izaugsmi un ieguldīšanu. Ir nepieciešami pasākumi, lai vienkāršotu nodokļu sistēmu, atceļot neefektīvus nodokļus. Ir tikuši apzināti vairāk nekā 100 nodokļu veidi, no kuriem valsts gūst maz ieņēmumu vai negūst tos vispār; to atcelšana ļautu vienkāršot procedūras, kas jāievēro uzņēmumiem un mājsaimniecībām. |
| --- | --- |

(13)

2014. gadā nodokļu attiecība pret IKP bija 45,8 %, kas ir viens no augstākajiem rādītājiem Savienībā. Uzņēmumu ienākuma nodokļa likmes ir augstas un negatīvi ietekmē Francijas uzņēmumu ieguldījumus. Uzņēmumu samaksātā nodokļa faktiskā likme vidēji ir 38,3 %, kas ir viens no augstākajiem rādītājiem Savienībā. Papildus patlaban notiekošajai uzņēmumiem piemērotā solidaritātes papildnodokļa pakāpeniskajai atcelšanai un likumiskās likmes samazināšanai līdz 28 % 2020. gadā Francijai īstermiņā būtu jāveic apjomīgāki pasākumi, lai uzņēmumu ienākuma nodokļa regulējums veicinātu izaugsmi un ieguldīšanu. Ir nepieciešami pasākumi, lai vienkāršotu nodokļu sistēmu, atceļot neefektīvus nodokļus. Ir tikuši apzināti vairāk nekā 100 nodokļu veidi, no kuriem valsts gūst maz ieņēmumu vai negūst tos vispār; to atcelšana ļautu vienkāršot procedūras, kas jāievēro uzņēmumiem un mājsaimniecībām.

| (14) | Francijā 2014. gadā joprojām bija augsts bezdarba līmenis, un pasliktinājās ilgtermiņa bezdarba stāvoklis, kas liecina par vāju ekonomikas izaugsmi. Kopumā bezdarba līmenis bija 10,2 % – salīdzinājumā ar 10,3 % 2013. gadā un 7,5 % 2008. gadā, tas īpaši smagi skar jauniešus, kā arī vecāka gadagājuma un mazkvalificētas personas. Franciju ļoti negatīvi ietekmē darba tirgus segmentācija: līgumi, kas noslēgti uz noteiktu termiņu, veido arvien lielāku daļu no darba tiesiskajām attiecībām. Mērķtiecīgi centieni samazināt segmentācijas pakāpi, piemēram, ļoti īsa termiņa līgumiem piemērojot augstākas darba devēja sociālās apdrošināšanas iemaksas, nav spējuši apturēt šo tendenci. Segmentācijas mazināšanai varētu līdzēt tas, ka tiktu pārskatīts tiesiskais regulējums, kas reglamentē darba līgumus. Nesenās reformas ir tikai nedaudz sekmējušas darba devēju iespējas ar uzņēmumu mērogā noslēgtiem līgumiem piemērot atkāpes no nozares mērogā noslēgtiem līgumiem. Tas ierobežo uzņēmumu spēju pielāgot darbaspēka resursus atbilstīgi savām vajadzībām. Nozarēm un uzņēmumiem ir dota nepieciešamā elastība katrā atsevišķā gadījumā un pēc sarunām ar sociālajiem partneriem noteikt, kādos apstākļos būtu jāatkāpjas no parastā darba laika – 35 stundas nedēļā –, taču tam ir būtiska ietekme uz izmaksām. Likums, ar ko tika radīti “accords de maintien de l'emploi”, nav devis cerētos rezultātus. Tikai ļoti nedaudzi uzņēmumi ir izmantojuši jauno kārtību, kas piemērojama uzņēmumu līmeņa līgumiem, lai palielinātu darba apstākļu elastību. Šī shēma būtu jāpārskata, lai uzņēmumiem dotu plašākas iespējas pielāgot algas un darba laiku savai ekonomiskajai situācijai. |
| --- | --- |

(14)

Francijā 2014. gadā joprojām bija augsts bezdarba līmenis, un pasliktinājās ilgtermiņa bezdarba stāvoklis, kas liecina par vāju ekonomikas izaugsmi. Kopumā bezdarba līmenis bija 10,2 % – salīdzinājumā ar 10,3 % 2013. gadā un 7,5 % 2008. gadā, tas īpaši smagi skar jauniešus, kā arī vecāka gadagājuma un mazkvalificētas personas. Franciju ļoti negatīvi ietekmē darba tirgus segmentācija: līgumi, kas noslēgti uz noteiktu termiņu, veido arvien lielāku daļu no darba tiesiskajām attiecībām. Mērķtiecīgi centieni samazināt segmentācijas pakāpi, piemēram, ļoti īsa termiņa līgumiem piemērojot augstākas darba devēja sociālās apdrošināšanas iemaksas, nav spējuši apturēt šo tendenci. Segmentācijas mazināšanai varētu līdzēt tas, ka tiktu pārskatīts tiesiskais regulējums, kas reglamentē darba līgumus. Nesenās reformas ir tikai nedaudz sekmējušas darba devēju iespējas ar uzņēmumu mērogā noslēgtiem līgumiem piemērot atkāpes no nozares mērogā noslēgtiem līgumiem. Tas ierobežo uzņēmumu spēju pielāgot darbaspēka resursus atbilstīgi savām vajadzībām. Nozarēm un uzņēmumiem ir dota nepieciešamā elastība katrā atsevišķā gadījumā un pēc sarunām ar sociālajiem partneriem noteikt, kādos apstākļos būtu jāatkāpjas no parastā darba laika – 35 stundas nedēļā –, taču tam ir būtiska ietekme uz izmaksām. Likums, ar ko tika radīti “accords de maintien de l'emploi”, nav devis cerētos rezultātus. Tikai ļoti nedaudzi uzņēmumi ir izmantojuši jauno kārtību, kas piemērojama uzņēmumu līmeņa līgumiem, lai palielinātu darba apstākļu elastību. Šī shēma būtu jāpārskata, lai uzņēmumiem dotu plašākas iespējas pielāgot algas un darba laiku savai ekonomiskajai situācijai.

| (15) | Ilgstošā darba tirgus apstākļu pasliktināšanās ir skārusi bezdarbnieka pabalstu sistēmu, liekot apšaubīt šā modeļa ilgtspēju. Jaunā konvencija par bezdarbnieka pabalstu sistēmu, kas tika ieviesta 2014. gada 1. jūlijā, nav pietiekama, lai samazinātu deficītu. Paredzams, ka dažādo īstenoto pasākumu radītais ietaupījumu apjoms 2014. gadā būs 0,3 miljardi euro un 2015. gadā – vēl 0,8 miljardi euro. Tomēr joprojām tiek prognozēts, ka sistēmas deficīts palielināsies no 3,9 miljardiem euro 2014. gadā līdz 4,4 miljardiem euro 2015. gadā, līdz ar ko sistēmas parādsaistības palielināsies vēl vairāk un sasniegs 25,9 miljardus euro. Ir nepieciešami strukturālie pasākumi, lai nodrošinātu sistēmas darbībspēju. Starp sociālajiem partneriem, kuri atbildīgi par sistēmas pārvaldību, būtu jāpārskata, piemēram, atbilstības nosacījumi, pabalstu degresīvā struktūra un kompensācijas likme attiecībā uz darbiniekiem ar vislielākajām algām. |
| --- | --- |

(15)

Ilgstošā darba tirgus apstākļu pasliktināšanās ir skārusi bezdarbnieka pabalstu sistēmu, liekot apšaubīt šā modeļa ilgtspēju. Jaunā konvencija par bezdarbnieka pabalstu sistēmu, kas tika ieviesta 2014. gada 1. jūlijā, nav pietiekama, lai samazinātu deficītu. Paredzams, ka dažādo īstenoto pasākumu radītais ietaupījumu apjoms 2014. gadā būs 0,3 miljardi euro un 2015. gadā – vēl 0,8 miljardi euro. Tomēr joprojām tiek prognozēts, ka sistēmas deficīts palielināsies no 3,9 miljardiem euro 2014. gadā līdz 4,4 miljardiem euro 2015. gadā, līdz ar ko sistēmas parādsaistības palielināsies vēl vairāk un sasniegs 25,9 miljardus euro. Ir nepieciešami strukturālie pasākumi, lai nodrošinātu sistēmas darbībspēju. Starp sociālajiem partneriem, kuri atbildīgi par sistēmas pārvaldību, būtu jāpārskata, piemēram, atbilstības nosacījumi, pabalstu degresīvā struktūra un kompensācijas likme attiecībā uz darbiniekiem ar vislielākajām algām.

| (16) | Eiropas pusgada ietvaros Komisija ir sagatavojusi vispusīgu analīzi par Francijas ekonomikas politiku un publicējusi to savā 2015. gada ziņojumā par Franciju. Tā ir arī izvērtējusi stabilitātes programmu, valsts reformu programmu un iepriekšējos gados Francijai adresēto ieteikumu sekojumdarbības. Komisija ir ņēmusi vērā ne tikai to lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Francijā, bet arī to atbilstību ES noteikumiem un vadlīnijām, ņemot vērā, ka jāstiprina Savienības vispārējā ekonomikas pārvaldība, kas panākams, sniedzot ES mēroga norādes turpmākiem valsts mēroga lēmumiem. Eiropas pusgada ietvaros sniegtie ieteikumi ir atspoguļoti tālāk izklāstītajā 1.–6. ieteikumā. |
| --- | --- |

(16)

Eiropas pusgada ietvaros Komisija ir sagatavojusi vispusīgu analīzi par Francijas ekonomikas politiku un publicējusi to savā 2015. gada ziņojumā par Franciju. Tā ir arī izvērtējusi stabilitātes programmu, valsts reformu programmu un iepriekšējos gados Francijai adresēto ieteikumu sekojumdarbības. Komisija ir ņēmusi vērā ne tikai to lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Francijā, bet arī to atbilstību ES noteikumiem un vadlīnijām, ņemot vērā, ka jāstiprina Savienības vispārējā ekonomikas pārvaldība, kas panākams, sniedzot ES mēroga norādes turpmākiem valsts mēroga lēmumiem. Eiropas pusgada ietvaros sniegtie ieteikumi ir atspoguļoti tālāk izklāstītajā 1.–6. ieteikumā.

| (17) | Ņemot vērā šo vērtējumu, Padome ir izskatījusi stabilitātes programmu, un tās atzinums (8) ir atspoguļots jo īpaši 1. ieteikumā. |
| --- | --- |

(17)

Ņemot vērā šo vērtējumu, Padome ir izskatījusi stabilitātes programmu, un tās atzinums (8) ir atspoguļots jo īpaši 1. ieteikumā.

| (18) | Ņemot vērā Komisijas padziļināto pārskatu un šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi valsts reformu programmu un stabilitātes programmu. Tās ieteikumi, kas tiek sniegti, pamatojoties uz Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu, ir atspoguļoti 1.–6. ieteikumā. |
| --- | --- |

(18)

Ņemot vērā Komisijas padziļināto pārskatu un šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi valsts reformu programmu un stabilitātes programmu. Tās ieteikumi, kas tiek sniegti, pamatojoties uz Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu, ir atspoguļoti 1.–6. ieteikumā.

| (19) | Eiropas pusgada ietvaros Komisija ir arī izvērtējusi visas eurozonas ekonomikas politiku. Balstoties uz šo vērtējumu, Padome ir sniegusi konkrētus ieteikumus, kas adresēti dalībvalstīm, kuru valūta ir euro (9). Francijai kā valstij, kuras valūta ir euro, būtu arī jānodrošina pilnīga un laicīga minēto ieteikumu īstenošana, |
| --- | --- |

(19)

Eiropas pusgada ietvaros Komisija ir arī izvērtējusi visas eurozonas ekonomikas politiku. Balstoties uz šo vērtējumu, Padome ir sniegusi konkrētus ieteikumus, kas adresēti dalībvalstīm, kuru valūta ir euro (9). Francijai kā valstij, kuras valūta ir euro, būtu arī jānodrošina pilnīga un laicīga minēto ieteikumu īstenošana,

IESAKA Francijai 2015. un 2016. gadā veikt šādas darbības.

| 1. | Nodrošināt, ka līdz 2017. gadam tiek veikta iedarbīga rīcība saskaņā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru un noturīgi novērsts pārmērīgais budžeta deficīts, stiprinot budžeta stratēģiju, veicot nepieciešamos pasākumus attiecībā uz visiem gadiem un izmantojot visus neplānotos ienākumus budžeta deficīta un parāda mazināšanai. Konkretizēt attiecībā uz šiem gadiem plānoto izdevumu samazinājumu un sniegt neatkarīgu novērtējumu par galveno pasākumu ietekmi. |
| --- | --- |

1.

Nodrošināt, ka līdz 2017. gadam tiek veikta iedarbīga rīcība saskaņā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru un noturīgi novērsts pārmērīgais budžeta deficīts, stiprinot budžeta stratēģiju, veicot nepieciešamos pasākumus attiecībā uz visiem gadiem un izmantojot visus neplānotos ienākumus budžeta deficīta un parāda mazināšanai. Konkretizēt attiecībā uz šiem gadiem plānoto izdevumu samazinājumu un sniegt neatkarīgu novērtējumu par galveno pasākumu ietekmi.

| 2. | Aktivizēt centienus palielināt izdevumu pārskatīšanas iedarbību, turpināt sabiedriskās politikas novērtēšanu un apzināt ietaupījumu iespējas visos valsts pārvaldes līmeņos, tostarp attiecībā uz sociālo nodrošinājumu un pašvaldībām. Veikt pasākumus, lai ierobežotu pašvaldības iestāžu administratīvo izdevumu pieaugumu. Veikt papildu pasākumus, lai līdzsvarotu pensiju sistēmu, līdz 2016. gada martam jo īpaši nodrošinot, ka ilgtermiņā papildpensiju plānu finansiālais stāvoklis ir ilgtspējīgs. |
| --- | --- |

2.

Aktivizēt centienus palielināt izdevumu pārskatīšanas iedarbību, turpināt sabiedriskās politikas novērtēšanu un apzināt ietaupījumu iespējas visos valsts pārvaldes līmeņos, tostarp attiecībā uz sociālo nodrošinājumu un pašvaldībām. Veikt pasākumus, lai ierobežotu pašvaldības iestāžu administratīvo izdevumu pieaugumu. Veikt papildu pasākumus, lai līdzsvarotu pensiju sistēmu, līdz 2016. gada martam jo īpaši nodrošinot, ka ilgtermiņā papildpensiju plānu finansiālais stāvoklis ir ilgtspējīgs.

| 3. | Nodrošināt, ka tiek uzturēts darbaspēka izmaksu samazinājums, kas izriet no nodokļa atlaides konkurētspējai un nodarbinātībai un no atbildības un solidaritātes pakta, piemēram, atbilstoši plānam īstenojot tos 2016. gadā. Novērtēt šo plānu iedarbīgumu, ņemot vērā darba tirgū un ražojumu tirgū vērojamo nepietiekamo elastību. Reformēt, apspriežoties ar sociālajiem partneriem un atbilstoši valstī pieņemtajai praksei, algu noteikšanas procesu, lai nodrošinātu, ka algu apmērs attīstās atbilstoši darba ražīgumam. Nodrošināt, ka izmaiņas minimālās algas apmērā būtu atbilstošas mērķim – nodarbinātības un konkurētspējas veicināšana. |
| --- | --- |

3.

Nodrošināt, ka tiek uzturēts darbaspēka izmaksu samazinājums, kas izriet no nodokļa atlaides konkurētspējai un nodarbinātībai un no atbildības un solidaritātes pakta, piemēram, atbilstoši plānam īstenojot tos 2016. gadā. Novērtēt šo plānu iedarbīgumu, ņemot vērā darba tirgū un ražojumu tirgū vērojamo nepietiekamo elastību. Reformēt, apspriežoties ar sociālajiem partneriem un atbilstoši valstī pieņemtajai praksei, algu noteikšanas procesu, lai nodrošinātu, ka algu apmērs attīstās atbilstoši darba ražīgumam. Nodrošināt, ka izmaiņas minimālās algas apmērā būtu atbilstošas mērķim – nodarbinātības un konkurētspējas veicināšana.

| 4. | Līdz 2015. gada beigām novērst regulējumā pastāvošos šķēršļus uzņēmumu izaugsmei, piemēram, pārskatot normatīvajos aktos ietvertos ar to lielumu saistītos kritērijus, lai izvairītos no “robežvērtības efekta”. Atcelt ierobežojumus attiecībā uz pieeju un darbību reglamentētās profesijās (ne tikai juristu profesijās), jo īpaši attiecībā uz veselības aprūpes profesijām (sākot ar 2015. gadu). |
| --- | --- |

4.

Līdz 2015. gada beigām novērst regulējumā pastāvošos šķēršļus uzņēmumu izaugsmei, piemēram, pārskatot normatīvajos aktos ietvertos ar to lielumu saistītos kritērijus, lai izvairītos no “robežvērtības efekta”. Atcelt ierobežojumus attiecībā uz pieeju un darbību reglamentētās profesijās (ne tikai juristu profesijās), jo īpaši attiecībā uz veselības aprūpes profesijām (sākot ar 2015. gadu).

| 5. | Vienkāršot un uzlabot nodokļu sistēmas efektivitāti, piemēram, atsakoties no neefektīviem nodokļu izdevumiem. Ieguldījumu veicināšanas nolūkā veikt pasākumus, lai mazinātu ražošanai uzliktos nodokļus un uzņēmumu ienākuma nodokļa likumisko likmi, vienlaikus paplašinot nodokļa bāzi attiecībā uz patēriņu. Veikt pasākumus (no 2015. gada), lai atceltu neefektīvus nodokļus, no kuriem valsts negūst nekādus vai gūst nelielus ieņēmumus. |
| --- | --- |

5.

Vienkāršot un uzlabot nodokļu sistēmas efektivitāti, piemēram, atsakoties no neefektīviem nodokļu izdevumiem. Ieguldījumu veicināšanas nolūkā veikt pasākumus, lai mazinātu ražošanai uzliktos nodokļus un uzņēmumu ienākuma nodokļa likumisko likmi, vienlaikus paplašinot nodokļa bāzi attiecībā uz patēriņu. Veikt pasākumus (no 2015. gada), lai atceltu neefektīvus nodokļus, no kuriem valsts negūst nekādus vai gūst nelielus ieņēmumus.

| 6. | Reformēt darba tiesības, lai nodrošinātu lielākus stimulus darba devējiem slēgt ar jauniem darbiniekiem darba līgumu uz nenoteiktu laiku. Veicināt to, ka atsevišķi uzņēmumi un nozares kopumā izmanto atkāpes no tiesību normām, piemēram, attiecībā uz darba laika režīmu. Līdz 2015. gada beigām reformēt likumu, ar ko tika radīti “accords de maintien de l'emploi”, lai veicinātu to izmantošanu uzņēmumos. Apspriežoties ar sociālajiem partneriem un atbilstoši valstī pieņemtajai praksei, veikt pasākumus, lai reformētu bezdarbnieka pabalstu sistēmu un lai līdz ar to panāktu, ka šajā sistēmā tiek atjaunota budžeta ilgtspējība, un nodrošināt lielāku stimulu atgriezties darba tirgū. |
| --- | --- |

6.

Reformēt darba tiesības, lai nodrošinātu lielākus stimulus darba devējiem slēgt ar jauniem darbiniekiem darba līgumu uz nenoteiktu laiku. Veicināt to, ka atsevišķi uzņēmumi un nozares kopumā izmanto atkāpes no tiesību normām, piemēram, attiecībā uz darba laika režīmu. Līdz 2015. gada beigām reformēt likumu, ar ko tika radīti “accords de maintien de l'emploi”, lai veicinātu to izmantošanu uzņēmumos. Apspriežoties ar sociālajiem partneriem un atbilstoši valstī pieņemtajai praksei, veikt pasākumus, lai reformētu bezdarbnieka pabalstu sistēmu un lai līdz ar to panāktu, ka šajā sistēmā tiek atjaunota budžeta ilgtspējība, un nodrošināt lielāku stimulu atgriezties darba tirgū.

Briselē, 2015. gada 14. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

P. GRAMEGNA

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.

2

(3)  Paliek spēkā ar Padomes Lēmumu 2014/322/ES (2014. gada 6. maijs) par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm 2014. gadam (OV L 165, 4.6.2014., 49. lpp.).

3

(4)  Padomes Ieteikums (2014. gada 8. jūlijs) par Francijas 2014. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Francijas 2014. gada stabilitātes programmu (OV C 247, 29.7.2014., 42. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 473/2013 (2013. gada 21. maijs) par kopīgiem noteikumiem budžeta plānu projektu uzraudzībai un novērtēšanai un pārmērīga budžeta deficīta novēršanai eurozonas dalībvalstīs (OV L 140, 27.5.2013., 11. lpp.).

5

(6)  Salīdzinājumā ar iepriekšējo stabilitātes programmu valdība ir koriģējusi savu vidējā termiņa mērķi attiecībā uz strukturālo deficītu – no 0,25 % no IKP uz 0,4 %. Ir sagaidāms, ka vidējā termiņa mērķis tiks sasniegts par vienu gadu vēlāk, nekā tika paredzēts iepriekšējā gada stabilitātes programmā.

6

(7)  Strukturālā bilance, kuras pārrēķinu veikusi Komisija, pamatojoties uz stabilitātes programmā ietverto informāciju un izmantojot kopīgi saskaņotu metodiku.

7

(8)  Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 2. punktu.

8

(9)  OV C 272, 18.8.2015., 98. lpp.

9

---

| 18.8.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 272/56 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 272/56

---

PADOMES IETEIKUMS

(2015. gada 14. jūlijs)

par Horvātijas 2015. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Horvātijas 2015. gada konverģences programmu

(2015/C 272/15)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (2), un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,

ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam sākt jaunu izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju “Eiropa 2020”, kas būtu balstīta uz ciešāku ekonomikas politikas koordināciju. Šajā stratēģijā galvenā uzmanība ir pievērsta jomām, kurās visvairāk ir nepieciešama rīcība Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes un konkurētspējas potenciāla stimulēšanai. |
| --- | --- |

(1)

Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam sākt jaunu izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju “Eiropa 2020”, kas būtu balstīta uz ciešāku ekonomikas politikas koordināciju. Šajā stratēģijā galvenā uzmanība ir pievērsta jomām, kurās visvairāk ir nepieciešama rīcība Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes un konkurētspējas potenciāla stimulēšanai.

| (2) | Padome 2015. gada 14. jūlijā, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumiem, pieņēma Ieteikumu par dalībvalstu un Savienības vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm, un 2010. gada 21. oktobrī tā pieņēma lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (3). Tie kopā veido “integrētās pamatnostādnes”, kuras dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā savā ekonomikas un nodarbinātības politikā. |
| --- | --- |

(2)

Padome 2015. gada 14. jūlijā, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumiem, pieņēma Ieteikumu par dalībvalstu un Savienības vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm, un 2010. gada 21. oktobrī tā pieņēma lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (3). Tie kopā veido “integrētās pamatnostādnes”, kuras dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā savā ekonomikas un nodarbinātības politikā.

| (3) | Padome 2014. gada 8. jūlijā pieņēma Ieteikumu par Horvātijas valsts reformu programmu (4) 2014. gadam un sniedza savu atzinumu par Horvātijas atjaunināto konverģences programmu 2014. gadam. |
| --- | --- |

(3)

Padome 2014. gada 8. jūlijā pieņēma Ieteikumu par Horvātijas valsts reformu programmu (4) 2014. gadam un sniedza savu atzinumu par Horvātijas atjaunināto konverģences programmu 2014. gadam.

| (4) | Komisija 2014. gada 28. novembrī pieņēma gada izaugsmes pētījumu, tādējādi iezīmējot 2015. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada sākumu. Tajā pašā dienā Komisija, pamatojoties uz Regulu (ES) Nr. 1176/2011, pieņēma brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Horvātija bija noteikta kā viena no dalībvalstīm, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats. |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2014. gada 28. novembrī pieņēma gada izaugsmes pētījumu, tādējādi iezīmējot 2015. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada sākumu. Tajā pašā dienā Komisija, pamatojoties uz Regulu (ES) Nr. 1176/2011, pieņēma brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Horvātija bija noteikta kā viena no dalībvalstīm, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats.

| (5) | Eiropadome 2014. gada 18. decembrī apstiprināja prioritātes, lai veicinātu investīcijas, pastiprinātu strukturālās reformas un īstenotu atbildīgu, izaugsmi veicinošu fiskālo konsolidāciju. |
| --- | --- |

(5)

Eiropadome 2014. gada 18. decembrī apstiprināja prioritātes, lai veicinātu investīcijas, pastiprinātu strukturālās reformas un īstenotu atbildīgu, izaugsmi veicinošu fiskālo konsolidāciju.

| (6) | Komisija 2015. gada 26. februārī publicēja 2015. gada ziņojumu par Horvātiju. Tajā ir izvērtēti Horvātijas sasniegumi 2014. gada 8. jūlijā pieņemto konkrētai valstij adresēto ieteikumu īstenošanā. Ziņojumā par Horvātiju ir ietverti arī saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu sagatavotā padziļinātā pārskata rezultāti. Balstoties uz Komisijas vērtējumu, var secināt, ka Horvātijā pašlaik pastāv pārmērīga makroekonomikas nelīdzsvarotība, kurai nepieciešama izlēmīga politikas rīcība un īpaša uzraudzība. Konkrētāk, apslāpētas izaugsmes, aizkavētas uzņēmumu pārstrukturēšanas un vāju nodarbinātības rādītāju kontekstā ir ievērojami palielinājušies ar vāju konkurētspēju, lielām ārējām saistībām un pieaugušām valsts parādsaistībām (vienlaikus ar vāju publiskā sektora pārvaldību) saistītie riski. |
| --- | --- |

(6)

Komisija 2015. gada 26. februārī publicēja 2015. gada ziņojumu par Horvātiju. Tajā ir izvērtēti Horvātijas sasniegumi 2014. gada 8. jūlijā pieņemto konkrētai valstij adresēto ieteikumu īstenošanā. Ziņojumā par Horvātiju ir ietverti arī saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu sagatavotā padziļinātā pārskata rezultāti. Balstoties uz Komisijas vērtējumu, var secināt, ka Horvātijā pašlaik pastāv pārmērīga makroekonomikas nelīdzsvarotība, kurai nepieciešama izlēmīga politikas rīcība un īpaša uzraudzība. Konkrētāk, apslāpētas izaugsmes, aizkavētas uzņēmumu pārstrukturēšanas un vāju nodarbinātības rādītāju kontekstā ir ievērojami palielinājušies ar vāju konkurētspēju, lielām ārējām saistībām un pieaugušām valsts parādsaistībām (vienlaikus ar vāju publiskā sektora pārvaldību) saistītie riski.

| (7) | Horvātijas iestādes 2015. gada martā, pēc ziņojuma par Horvātiju publicēšanas sāka dialogu ar Komisijas dienestiem par reformām, kas visvairāk nepieciešamas, lai risinātu jautājumu par pārmērīgo makroekonomikas nelīdzsvarotību. Iestāžu pieeja dialogam ir bijusi konstruktīva, un tās izsludināja vairākus nozīmīgus pasākumus, tostarp par parafiskālo maksājumu samazināšanu 2016. un 2017. gadā, valsts aģentūru un centrālās valsts pārvaldes reģionālo struktūrvienību sistēmas racionalizēšanu, pašvaldību administratīvo vienību brīvprātīgas apvienošanās stimulēšanu, likumdošanas izraisītās nenoteiktības mazināšanu un Valsts kontroles stiprināšanu. Detalizētāk tika izklāstīti reformu plāni vairākās citās jomās, piemēram, uzņēmumiem uzliktā administratīvā sloga mazināšanā un valstij piederošo uzņēmumu pārvaldības uzlabošanā. Tomēr vērienīguma līmenis joprojām ir zemāks par to, kas tiek sagaidīts vairākās jomās, jo īpaši attiecībā uz stingrākiem agrīnas pensionēšanās noteikumiem un izdevumu pārskatīšanas konstatējumu publicēšanu un īstenošanu, lai gan tika darīti zināmi daži papildu pasākumi, ar kuriem paredzēts daļēji kompensēt minētos trūkumus. |
| --- | --- |

(7)

Horvātijas iestādes 2015. gada martā, pēc ziņojuma par Horvātiju publicēšanas sāka dialogu ar Komisijas dienestiem par reformām, kas visvairāk nepieciešamas, lai risinātu jautājumu par pārmērīgo makroekonomikas nelīdzsvarotību. Iestāžu pieeja dialogam ir bijusi konstruktīva, un tās izsludināja vairākus nozīmīgus pasākumus, tostarp par parafiskālo maksājumu samazināšanu 2016. un 2017. gadā, valsts aģentūru un centrālās valsts pārvaldes reģionālo struktūrvienību sistēmas racionalizēšanu, pašvaldību administratīvo vienību brīvprātīgas apvienošanās stimulēšanu, likumdošanas izraisītās nenoteiktības mazināšanu un Valsts kontroles stiprināšanu. Detalizētāk tika izklāstīti reformu plāni vairākās citās jomās, piemēram, uzņēmumiem uzliktā administratīvā sloga mazināšanā un valstij piederošo uzņēmumu pārvaldības uzlabošanā. Tomēr vērienīguma līmenis joprojām ir zemāks par to, kas tiek sagaidīts vairākās jomās, jo īpaši attiecībā uz stingrākiem agrīnas pensionēšanās noteikumiem un izdevumu pārskatīšanas konstatējumu publicēšanu un īstenošanu, lai gan tika darīti zināmi daži papildu pasākumi, ar kuriem paredzēts daļēji kompensēt minētos trūkumus.

| (8) | Horvātijai pašlaik tiek piemērota Stabilitātes un izaugsmes pakta korektīvā daļa. Tās valdība savā 2015. gada konverģences programmā norāda, ka pārmērīgo deficītu ir plānots novērst līdz 2017. gadam, kas neatbilst Padomes ieteiktajam termiņam – līdz 2016. gadam. Valdība plāno pakāpeniski samazināt nominālo deficītu: 2015. gadā līdz 5,0 % no IKP, 2016. gadā līdz 3,9 % un 2017. gadā līdz pat 2,7 % no IKP. Saskaņā ar konverģences programmu ir sagaidāms, ka 2017. gadā valsts parādsaistību attiecība pret IKP sasniegs maksimumu – 92,5 % no IKP, bet 2018. gadā kopumā nostabilizēsies 92,4 % apmērā. Makroekonomikas scenārijs, uz kura balstītas šīs budžeta prognozes, šķiet visai labvēlīgs, jo izaugsmes rādītāji ir salīdzināmi, savukārt pamatā esošie konsolidācijas pasākumi, kas norādīti konverģences programmā, ir apjomīgāki par pasākumiem, kas minēti Komisijas prognozē. Tikai daļēji ir konkretizēti pasākumi, kas atbalstītu plānotos deficīta mērķus 2015. gadam un nākamajiem gadiem. Balstoties uz Komisijas sagatavoto 2015. gada pavasara prognozi, var konstatēt, ka nav sagaidāms, ka laikus (līdz 2016. gadam) un noturīgi tiks novērsts pārmērīgais budžeta deficīts. Balstoties uz veikto diskrecionāro pasākumu apjomu, var konstatēt, ka fiskālais stimuls 2014. gadā atbilda Padomes ieteikumam. Tas tā ir arī kumulatīvā izteiksmē attiecībā uz 2014. un 2015. gadu – neatkarīgi no prognozētajiem trūkumiem 2015. gadā. Tomēr (koriģētās) izmaiņas strukturālajā bilancē attiecībā uz 2014. un 2015. gadu ir mazākas par ieteikto apjomu. Fiskālais stimuls 2016. gadam ir mazāks par to, kas minēts Padomes ieteikumā. Tādēļ būs nepieciešami papildu strukturālie pasākumi. Balstoties uz savu konverģences programmas novērtējumu un ņemot vērā Komisijas 2015. gada pavasara prognozi, Padome uzskata, ka pastāv risks, ka Horvātija neievēros Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumus. |
| --- | --- |

(8)

Horvātijai pašlaik tiek piemērota Stabilitātes un izaugsmes pakta korektīvā daļa. Tās valdība savā 2015. gada konverģences programmā norāda, ka pārmērīgo deficītu ir plānots novērst līdz 2017. gadam, kas neatbilst Padomes ieteiktajam termiņam – līdz 2016. gadam. Valdība plāno pakāpeniski samazināt nominālo deficītu: 2015. gadā līdz 5,0 % no IKP, 2016. gadā līdz 3,9 % un 2017. gadā līdz pat 2,7 % no IKP. Saskaņā ar konverģences programmu ir sagaidāms, ka 2017. gadā valsts parādsaistību attiecība pret IKP sasniegs maksimumu – 92,5 % no IKP, bet 2018. gadā kopumā nostabilizēsies 92,4 % apmērā. Makroekonomikas scenārijs, uz kura balstītas šīs budžeta prognozes, šķiet visai labvēlīgs, jo izaugsmes rādītāji ir salīdzināmi, savukārt pamatā esošie konsolidācijas pasākumi, kas norādīti konverģences programmā, ir apjomīgāki par pasākumiem, kas minēti Komisijas prognozē. Tikai daļēji ir konkretizēti pasākumi, kas atbalstītu plānotos deficīta mērķus 2015. gadam un nākamajiem gadiem. Balstoties uz Komisijas sagatavoto 2015. gada pavasara prognozi, var konstatēt, ka nav sagaidāms, ka laikus (līdz 2016. gadam) un noturīgi tiks novērsts pārmērīgais budžeta deficīts. Balstoties uz veikto diskrecionāro pasākumu apjomu, var konstatēt, ka fiskālais stimuls 2014. gadā atbilda Padomes ieteikumam. Tas tā ir arī kumulatīvā izteiksmē attiecībā uz 2014. un 2015. gadu – neatkarīgi no prognozētajiem trūkumiem 2015. gadā. Tomēr (koriģētās) izmaiņas strukturālajā bilancē attiecībā uz 2014. un 2015. gadu ir mazākas par ieteikto apjomu. Fiskālais stimuls 2016. gadam ir mazāks par to, kas minēts Padomes ieteikumā. Tādēļ būs nepieciešami papildu strukturālie pasākumi. Balstoties uz savu konverģences programmas novērtējumu un ņemot vērā Komisijas 2015. gada pavasara prognozi, Padome uzskata, ka pastāv risks, ka Horvātija neievēros Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumus.

| (9) | Horvātija 2015. gada 23. aprīlī iesniedza savu 2015. gada valsts reformu programmu, un 2015. gada 30. aprīlī tā iesniedza savu 2015. gada konverģences programmu. Abas programmas tika izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību. |
| --- | --- |

(9)

Horvātija 2015. gada 23. aprīlī iesniedza savu 2015. gada valsts reformu programmu, un 2015. gada 30. aprīlī tā iesniedza savu 2015. gada konverģences programmu. Abas programmas tika izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību.

| (10) | Horvātija pašlaik pārskata savus izdevumus, lai uzlabotu efektivitāti, it īpaši algu, sociālā nodrošinājuma un subsīdiju izmaksu jomā, un lai nodrošinātu pietiekamas fiskālās manevrēšanas iespējas, lai kā prioritārus varētu noteikt izaugsmi veicinošus izdevumus un ieguldījumus. Horvātijas ieņēmumi no regulāriem nekustamā īpašuma nodokļiem (attiecībā pret IKP) ir vieni no zemākajiem Savienībā. Pagājušā gada laikā tika veikti pasākumi, lai uzlabotu nodokļu tiesību normu ievērošanu, tostarp lai mazinātu krāpšanu PVN jomā, un tagad ir nepieciešama papildu rīcība. Nesenajās reformās tika nostiprināts Horvātijas fiskālais regulējums, tomēr joprojām pastāv ievērojamas problēmas. Trūkumi iedarbīgas izdevumu kontroles un konsekventas budžeta ierobežojumu piemērošanas jomā negatīvi ietekmē fiskālās politikas veidošanu un revīzijas konstatējumus. Strauji pieaugošās valsts parādsaistības liek izmantot daudz aktīvāku pieeju valsts parādsaistību pārvaldībai. |
| --- | --- |

(10)

Horvātija pašlaik pārskata savus izdevumus, lai uzlabotu efektivitāti, it īpaši algu, sociālā nodrošinājuma un subsīdiju izmaksu jomā, un lai nodrošinātu pietiekamas fiskālās manevrēšanas iespējas, lai kā prioritārus varētu noteikt izaugsmi veicinošus izdevumus un ieguldījumus. Horvātijas ieņēmumi no regulāriem nekustamā īpašuma nodokļiem (attiecībā pret IKP) ir vieni no zemākajiem Savienībā. Pagājušā gada laikā tika veikti pasākumi, lai uzlabotu nodokļu tiesību normu ievērošanu, tostarp lai mazinātu krāpšanu PVN jomā, un tagad ir nepieciešama papildu rīcība. Nesenajās reformās tika nostiprināts Horvātijas fiskālais regulējums, tomēr joprojām pastāv ievērojamas problēmas. Trūkumi iedarbīgas izdevumu kontroles un konsekventas budžeta ierobežojumu piemērošanas jomā negatīvi ietekmē fiskālās politikas veidošanu un revīzijas konstatējumus. Strauji pieaugošās valsts parādsaistības liek izmantot daudz aktīvāku pieeju valsts parādsaistību pārvaldībai.

| (11) | Pensiju sistēmas problēma ir liels skaits agri pensionēto personu, īpaši dāsna agrīnas pensionēšanās sistēma vairākās profesijās un daudzi speciālie pensiju plāni. Agrīna aiziešana no darba tirgus tiek atvieglota ar to, ka tādā gadījumā pensija tiek samazināta salīdzinoši nedaudz vai nemaz (attiecībā uz dažām darbinieku kategorijām). Plaisa starp minimālo agrīno un likumisko pensionēšanās vecumu ir liela salīdzinājumā ar ES vidējo rādītāju – mazāk nekā trīs gadi. Turklāt sistēma ir ļoti fragmentēta, un tas rada spiedienu uz izdevumiem par standartpensijām. Līdz ar to pabalstu īpatsvars pensiju sistēmā ir zemāks nekā lielākajā daļā dalībvalstu, neatkarīgi no tā, ka izdevumu apmērs ir salīdzināms. Veselības aprūpes nozarē atkārtoti kavēti maksājumi joprojām rada fiskālos riskus. Ir sākti pasākumi, lai racionalizētu slimnīcu finansēšanu, tomēr pastāv riski saistībā ar to īstenošanu. Budžeta palielinājums par 10 % finansējuma vajadzības sedz tikai daļēji; būs papildus jāpalielina ietaupījumi, kāpinot efektivitāti, lai nodrošinātu kavējumu pilnīgu izlīdzināšanu līdz 2017. gadam. |
| --- | --- |

(11)

Pensiju sistēmas problēma ir liels skaits agri pensionēto personu, īpaši dāsna agrīnas pensionēšanās sistēma vairākās profesijās un daudzi speciālie pensiju plāni. Agrīna aiziešana no darba tirgus tiek atvieglota ar to, ka tādā gadījumā pensija tiek samazināta salīdzinoši nedaudz vai nemaz (attiecībā uz dažām darbinieku kategorijām). Plaisa starp minimālo agrīno un likumisko pensionēšanās vecumu ir liela salīdzinājumā ar ES vidējo rādītāju – mazāk nekā trīs gadi. Turklāt sistēma ir ļoti fragmentēta, un tas rada spiedienu uz izdevumiem par standartpensijām. Līdz ar to pabalstu īpatsvars pensiju sistēmā ir zemāks nekā lielākajā daļā dalībvalstu, neatkarīgi no tā, ka izdevumu apmērs ir salīdzināms. Veselības aprūpes nozarē atkārtoti kavēti maksājumi joprojām rada fiskālos riskus. Ir sākti pasākumi, lai racionalizētu slimnīcu finansēšanu, tomēr pastāv riski saistībā ar to īstenošanu. Budžeta palielinājums par 10 % finansējuma vajadzības sedz tikai daļēji; būs papildus jāpalielina ietaupījumi, kāpinot efektivitāti, lai nodrošinātu kavējumu pilnīgu izlīdzināšanu līdz 2017. gadam.

| (12) | Nelielā algu korekcija pēc krīzes saasināja negatīvo ietekmi uz nodarbinātību. Vispusīgs vērtējums par algu konstatēšanas un noteikšanas praksi, kas tika pabeigts 2014. gadā, liecina, ka sistēma nebija pietiekami elastīga, lai pielāgotos izmaiņām makroekonomikas vidē. Īpaši trūkumi saistās ar lielajām atšķirībām starp privāto sektoru un publisko sektoru, tostarp valstij piederošiem uzņēmumiem, koplīgumu attiecināšanu uz trešajām personām un sarežģījumiem attiecībā uz faktiski nefunkcionējošu līgumu izbeigšanu. Ir jāveic šā vērtējuma sekojumdarbības konkrētu politikas pasākumu formā. Ir svarīgi arī uzraudzīt 2013.–2014. gada darba tirgus reformas ietekmi. |
| --- | --- |

(12)

Nelielā algu korekcija pēc krīzes saasināja negatīvo ietekmi uz nodarbinātību. Vispusīgs vērtējums par algu konstatēšanas un noteikšanas praksi, kas tika pabeigts 2014. gadā, liecina, ka sistēma nebija pietiekami elastīga, lai pielāgotos izmaiņām makroekonomikas vidē. Īpaši trūkumi saistās ar lielajām atšķirībām starp privāto sektoru un publisko sektoru, tostarp valstij piederošiem uzņēmumiem, koplīgumu attiecināšanu uz trešajām personām un sarežģījumiem attiecībā uz faktiski nefunkcionējošu līgumu izbeigšanu. Ir jāveic šā vērtējuma sekojumdarbības konkrētu politikas pasākumu formā. Ir svarīgi arī uzraudzīt 2013.–2014. gada darba tirgus reformas ietekmi.

| (13) | Darbaspēku negatīvi ietekmē sabiedrības straujā novecošana un vienlaikus vērojamā zemā ekonomiskā aktivitāte, it īpaši jauniešu un par 50 gadiem vecāku personu vidū. Neraugoties uz aktīvā darba tirgus politikas tvēruma paplašināšanu un ar to saistīto izdevumu palielināšanu, tai nav pietiekamu iespēju aizsniegt ilgstošus bezdarbniekus, gados vecākas personas un jauniešus, kas nav iesaistīti nedz izglītībā, nedz darba tirgū, nedz apmācībā. Terciārās izglītības rādītājs ir viens no zemākajiem Savienībā. Prasmju neatbilstība un trūkumi izglītības un apmācības sistēmā attur no augstākās izglītības iegūšanas. Pastāvīga problēma ir ēnu ekonomikas lielais īpatsvars, un līdz ar to pastāv nedeklarēts darbs. Tagad ir jāīsteno pasākumi, kurus Komisija 2014. gada beigās noteica cīņai ar nedeklarēto nodarbinātību. Pašlaik pastāv vairāk nekā 80 dažādi sociālie pabalsti un programmas. Ir sākta pabalstu konsolidācija, taču 2015. gadā ir nepieciešami papildu reformu pasākumi, lai uzlabotu pabalstu tvērumu un atbilstību. |
| --- | --- |

(13)

Darbaspēku negatīvi ietekmē sabiedrības straujā novecošana un vienlaikus vērojamā zemā ekonomiskā aktivitāte, it īpaši jauniešu un par 50 gadiem vecāku personu vidū. Neraugoties uz aktīvā darba tirgus politikas tvēruma paplašināšanu un ar to saistīto izdevumu palielināšanu, tai nav pietiekamu iespēju aizsniegt ilgstošus bezdarbniekus, gados vecākas personas un jauniešus, kas nav iesaistīti nedz izglītībā, nedz darba tirgū, nedz apmācībā. Terciārās izglītības rādītājs ir viens no zemākajiem Savienībā. Prasmju neatbilstība un trūkumi izglītības un apmācības sistēmā attur no augstākās izglītības iegūšanas. Pastāvīga problēma ir ēnu ekonomikas lielais īpatsvars, un līdz ar to pastāv nedeklarēts darbs. Tagad ir jāīsteno pasākumi, kurus Komisija 2014. gada beigās noteica cīņai ar nedeklarēto nodarbinātību. Pašlaik pastāv vairāk nekā 80 dažādi sociālie pabalsti un programmas. Ir sākta pabalstu konsolidācija, taču 2015. gadā ir nepieciešami papildu reformu pasākumi, lai uzlabotu pabalstu tvērumu un atbilstību.

| (14) | Kompetenču sadale starp valsts valdību un pašvaldībām ir sarežģīta un sadrumstalota, tādēļ tiek apgrūtināta publisko finanšu pārvaldība un valsts izdevumu efektīva organizēšana. Pašreizējais politikas funkciju sadalījums un administratīvās nepilnības pašvaldību iestādēs tieši ietekmē vairākas jomas, piemēram, nodokļu iekasēšanu, sociālo pabalstu izsniegšanu, Eiropas strukturālo un investīciju fondu vadību, publisko iepirkumu un sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu. Kā īstermiņa pasākumus iestādes ir iecerējušas jaunus mehānismus, kas iedrošinātu īstenot vairāku pašvaldību administratīvo teritoriju brīvprātīgu apvienošanu vai koordināciju. Valsts valdība, balstoties uz 2014. gadā pabeigto pētījumu, kā mērķi ir izvirzījusi valsts aģentūru sistēmas reformu un racionalizāciju. |
| --- | --- |

(14)

Kompetenču sadale starp valsts valdību un pašvaldībām ir sarežģīta un sadrumstalota, tādēļ tiek apgrūtināta publisko finanšu pārvaldība un valsts izdevumu efektīva organizēšana. Pašreizējais politikas funkciju sadalījums un administratīvās nepilnības pašvaldību iestādēs tieši ietekmē vairākas jomas, piemēram, nodokļu iekasēšanu, sociālo pabalstu izsniegšanu, Eiropas strukturālo un investīciju fondu vadību, publisko iepirkumu un sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu. Kā īstermiņa pasākumus iestādes ir iecerējušas jaunus mehānismus, kas iedrošinātu īstenot vairāku pašvaldību administratīvo teritoriju brīvprātīgu apvienošanu vai koordināciju. Valsts valdība, balstoties uz 2014. gadā pabeigto pētījumu, kā mērķi ir izvirzījusi valsts aģentūru sistēmas reformu un racionalizāciju.

| (15) | Horvātijas komercdarbības vide cieš no lielām institucionālām nepilnībām, tostarp tādām kā regulējuma nestabilitāte, nepietiekama likumdošanas kvalitātes kontrole, atbilstības nodrošināšanas lielās izmaksas, diskriminējoša prakse un pārmērīgi šķēršļi pakalpojumu sniedzējiem, liels administratīvais slogs un neskaitāmi parafiskālie maksājumi, nepietiekama pārredzamība un prognozējamība administratīvo iestāžu darbībā, it īpaši pašvaldībās, nevienmērīgi attīstīti elektronisko sakaru kanāli un pārāk ilga tiesvedība, it īpaši tiesās, kurām piekritīgas komerclietas; tajās būtu jāmodernizē lietu sadales kārtība. Jaunajai korupcijas apkarošanas stratēģijai trūkst mērķtiecības un pietiekamas detalizācijas pakāpes; šis jautājums būtu jārisina stratēģijas īstenošanas rīcības plānā. |
| --- | --- |

(15)

Horvātijas komercdarbības vide cieš no lielām institucionālām nepilnībām, tostarp tādām kā regulējuma nestabilitāte, nepietiekama likumdošanas kvalitātes kontrole, atbilstības nodrošināšanas lielās izmaksas, diskriminējoša prakse un pārmērīgi šķēršļi pakalpojumu sniedzējiem, liels administratīvais slogs un neskaitāmi parafiskālie maksājumi, nepietiekama pārredzamība un prognozējamība administratīvo iestāžu darbībā, it īpaši pašvaldībās, nevienmērīgi attīstīti elektronisko sakaru kanāli un pārāk ilga tiesvedība, it īpaši tiesās, kurām piekritīgas komerclietas; tajās būtu jāmodernizē lietu sadales kārtība. Jaunajai korupcijas apkarošanas stratēģijai trūkst mērķtiecības un pietiekamas detalizācijas pakāpes; šis jautājums būtu jārisina stratēģijas īstenošanas rīcības plānā.

| (16) | Nepilnīga ir pašvaldību komercsabiedrību un lielu publiskā sektora uzņēmumu meitassabiedrību uzraudzība. Iestādes plāno samazināt “stratēģisko” komercsabiedrību skaitu un paplašināt privatizācijas programmu. Ir vajadzīgi papildu panākumi pārvaldības kvalitātes jomā, tostarp stiprinot un saskaņojot uzraudzību dažādos valstij piederošos uzņēmumos. Komercsabiedrību pārvaldes institūciju locekļu kandidātu izvirzīšanai trūkst pārredzamības, un prasības par kandidātu kompetenci ir samērā vājas; tas kavē publiskā sektora īpašuma pienācīgu pārvaldību. |
| --- | --- |

(16)

Nepilnīga ir pašvaldību komercsabiedrību un lielu publiskā sektora uzņēmumu meitassabiedrību uzraudzība. Iestādes plāno samazināt “stratēģisko” komercsabiedrību skaitu un paplašināt privatizācijas programmu. Ir vajadzīgi papildu panākumi pārvaldības kvalitātes jomā, tostarp stiprinot un saskaņojot uzraudzību dažādos valstij piederošos uzņēmumos. Komercsabiedrību pārvaldes institūciju locekļu kandidātu izvirzīšanai trūkst pārredzamības, un prasības par kandidātu kompetenci ir samērā vājas; tas kavē publiskā sektora īpašuma pienācīgu pārvaldību.

| (17) | Efektīva un pārredzama agrīnās sanācijas un maksātnespējas regulējuma ieviešana ir viens no galvenajiem priekšnosacījumiem, lai normalizētu spriedzi saistībā ar nepieciešamību samazināt aizņemto līdzekļu lielo īpatsvaru, ar ko saskaras Horvātijas komersanti, un lai veicinātu vidi, kurā pārstrukturēšana tiek uzsākta jau agrīnā stadijā un uzņēmumiem tiek dota “otrā iespēja”. Vērtējums par tiesību aktiem attiecībā uz pirmsmaksātnespējas procedūrām liecina, ka pašreizējā tiesiskā regulējuma ex ante efektivitāte ir viena no zemākajām Savienībā. Ir uzsākta maksātnespējas regulējuma reforma; ir plānots, ka parlaments to apstiprinās 2015. gada pirmajā pusē. Horvātijas ekonomikas atlabšanā izšķiroša nozīme varētu būt Horvātijas Rekonstrukcijas un attīstības bankai. Tā ir tieši pakļauti kredītriskam, kas varētu ietekmēt publiskās finanses. Ir svarīgi, ka tai piemēro prudenciālo uzraudzību un spēcīgu korporatīvo pārvaldību. Būtu jāuzlabo arī tās vadības pārskatatbildības noteikumu struktūra un pārredzamība. Līdz ar valūtas riska un no valūtas izrietošo kredītrisku rašanos ir nepieciešams ilgtermiņa risinājums, kas ir samērīgs un taisnīgs, kam ir stabils tiesiskais pamats un kura galvenais nolūks ir palīdzēt visproblemātiskākajiem aizņēmējiem. |
| --- | --- |

(17)

Efektīva un pārredzama agrīnās sanācijas un maksātnespējas regulējuma ieviešana ir viens no galvenajiem priekšnosacījumiem, lai normalizētu spriedzi saistībā ar nepieciešamību samazināt aizņemto līdzekļu lielo īpatsvaru, ar ko saskaras Horvātijas komersanti, un lai veicinātu vidi, kurā pārstrukturēšana tiek uzsākta jau agrīnā stadijā un uzņēmumiem tiek dota “otrā iespēja”. Vērtējums par tiesību aktiem attiecībā uz pirmsmaksātnespējas procedūrām liecina, ka pašreizējā tiesiskā regulējuma ex ante efektivitāte ir viena no zemākajām Savienībā. Ir uzsākta maksātnespējas regulējuma reforma; ir plānots, ka parlaments to apstiprinās 2015. gada pirmajā pusē. Horvātijas ekonomikas atlabšanā izšķiroša nozīme varētu būt Horvātijas Rekonstrukcijas un attīstības bankai. Tā ir tieši pakļauti kredītriskam, kas varētu ietekmēt publiskās finanses. Ir svarīgi, ka tai piemēro prudenciālo uzraudzību un spēcīgu korporatīvo pārvaldību. Būtu jāuzlabo arī tās vadības pārskatatbildības noteikumu struktūra un pārredzamība. Līdz ar valūtas riska un no valūtas izrietošo kredītrisku rašanos ir nepieciešams ilgtermiņa risinājums, kas ir samērīgs un taisnīgs, kam ir stabils tiesiskais pamats un kura galvenais nolūks ir palīdzēt visproblemātiskākajiem aizņēmējiem.

| (18) | Eiropas pusgada ietvaros Komisija ir sagatavojusi vispusīgu analīzi par Horvātijas ekonomikas politiku un publicējusi to savā 2015. gada ziņojumā par Horvātiju. Tā ir izvērtējusi arī konverģences programmu, valsts reformu programmu un iepriekšējos gados Horvātijai adresēto ieteikumu sekojumdarbības. Komisija ir ņēmusi vērā ne tikai to lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Horvātijā, bet arī to atbilstību ES noteikumiem un vadlīnijām, ņemot vērā, ka jāstiprina Savienības vispārējā ekonomikas pārvaldība, kas panākams, sniedzot ES mēroga norādes turpmākiem valsts mēroga lēmumiem. Eiropas pusgada ietvaros sniegtie ieteikumi ir atspoguļoti tālāk izklāstītajā 1.–6. ieteikumā. |
| --- | --- |

(18)

Eiropas pusgada ietvaros Komisija ir sagatavojusi vispusīgu analīzi par Horvātijas ekonomikas politiku un publicējusi to savā 2015. gada ziņojumā par Horvātiju. Tā ir izvērtējusi arī konverģences programmu, valsts reformu programmu un iepriekšējos gados Horvātijai adresēto ieteikumu sekojumdarbības. Komisija ir ņēmusi vērā ne tikai to lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Horvātijā, bet arī to atbilstību ES noteikumiem un vadlīnijām, ņemot vērā, ka jāstiprina Savienības vispārējā ekonomikas pārvaldība, kas panākams, sniedzot ES mēroga norādes turpmākiem valsts mēroga lēmumiem. Eiropas pusgada ietvaros sniegtie ieteikumi ir atspoguļoti tālāk izklāstītajā 1.–6. ieteikumā.

| (19) | Ņemot vērā šo vērtējumu, Padome ir izskatījusi konverģences programmu, un tās atzinums (5) galvenokārt ir atspoguļots 1. ieteikumā. |
| --- | --- |

(19)

Ņemot vērā šo vērtējumu, Padome ir izskatījusi konverģences programmu, un tās atzinums (5) galvenokārt ir atspoguļots 1. ieteikumā.

| (20) | Ņemot vērā Komisijas padziļināto pārskatu un šo vērtējumu, Padome ir izskatījusi valsts reformu programmu un konverģences programmu. Tās ieteikumi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu ir atspoguļoti 1.–6. ieteikumā, |
| --- | --- |

(20)

Ņemot vērā Komisijas padziļināto pārskatu un šo vērtējumu, Padome ir izskatījusi valsts reformu programmu un konverģences programmu. Tās ieteikumi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu ir atspoguļoti 1.–6. ieteikumā,

IESAKA Horvātijai 2015. un 2016. gadā veikt šādas darbības.

| 1. | Nodrošināt, ka līdz 2016. gadam tiek noturīgi novērsts pārmērīgais deficīts, 2015. gadā veicot nepieciešamos pasākumus un stiprinot budžeta stratēģiju 2016. gadam. Publicēt un īstenot izdevumu pārskatīšanas konstatējumus. Uzlabot kontroli pār izdevumiem valdības un pašvaldību līmenī, piemēram, izveidojot sankciju mehānismu attiecībā uz struktūrām, kas pārkāpj budžeta ierobežojumus. Pieņemt fiskālās atbildības likumu, kā arī stiprināt Valsts kontroles spēju un funkcijas. Ieviest regulāru nekustamā īpašuma nodokli un uzlabot PVN likuma normu ievērošanu. Nostiprināt valsts parādsaistību pārvaldību, piemēram, ik gadu publicējot parādsaistību pārvaldības stratēģiju un nodrošinot atbilstošu resursu piesaistīšanu. |
| --- | --- |

1.

Nodrošināt, ka līdz 2016. gadam tiek noturīgi novērsts pārmērīgais deficīts, 2015. gadā veicot nepieciešamos pasākumus un stiprinot budžeta stratēģiju 2016. gadam. Publicēt un īstenot izdevumu pārskatīšanas konstatējumus. Uzlabot kontroli pār izdevumiem valdības un pašvaldību līmenī, piemēram, izveidojot sankciju mehānismu attiecībā uz struktūrām, kas pārkāpj budžeta ierobežojumus. Pieņemt fiskālās atbildības likumu, kā arī stiprināt Valsts kontroles spēju un funkcijas. Ieviest regulāru nekustamā īpašuma nodokli un uzlabot PVN likuma normu ievērošanu. Nostiprināt valsts parādsaistību pārvaldību, piemēram, ik gadu publicējot parādsaistību pārvaldības stratēģiju un nodrošinot atbilstošu resursu piesaistīšanu.

| 2. | Atturēt no agrīnas pensionēšanās, mazinot stimulu agri aiziet no darba tirgus. Uzlabot pensijām paredzēto izdevumu atbilstību un efektivitāti, sašaurinot smago un bīstamo profesiju jēdziena definēto nozīmi. Risināt fiskālo risku problēmu veselības aprūpes jomā. |
| --- | --- |

2.

Atturēt no agrīnas pensionēšanās, mazinot stimulu agri aiziet no darba tirgus. Uzlabot pensijām paredzēto izdevumu atbilstību un efektivitāti, sašaurinot smago un bīstamo profesiju jēdziena definēto nozīmi. Risināt fiskālo risku problēmu veselības aprūpes jomā.

| 3. | Risināt trūkumus algu noteikšanas regulējumā, apspriežoties ar sociālajiem partneriem un atbilstoši valstī pieņemtajai praksei, lai veicinātu algu pielāgošanu ražīguma līmenim un makroekonomikas stāvoklim. Stiprināt stimulus bezdarbniekiem un ekonomiski neaktīvām personām sākt strādāt algotā darbā. Balstoties uz 2014. gadā veikto pārskatīšanu, īstenot sociālās aizsardzības sistēmas reformu un turpināt konsolidēt sociālos pabalstus, uzlabojot to pielāgošanu mērķauditorijai un novēršot to pārklāšanos. |
| --- | --- |

3.

Risināt trūkumus algu noteikšanas regulējumā, apspriežoties ar sociālajiem partneriem un atbilstoši valstī pieņemtajai praksei, lai veicinātu algu pielāgošanu ražīguma līmenim un makroekonomikas stāvoklim. Stiprināt stimulus bezdarbniekiem un ekonomiski neaktīvām personām sākt strādāt algotā darbā. Balstoties uz 2014. gadā veikto pārskatīšanu, īstenot sociālās aizsardzības sistēmas reformu un turpināt konsolidēt sociālos pabalstus, uzlabojot to pielāgošanu mērķauditorijai un novēršot to pārklāšanos.

| 4. | Mazināt valsts valdības un pašvaldību funkciju sadrumstalotību un pārklāšanos, izstrādājot jaunu kompetenču funkcionālā sadalījuma modeli un racionalizējot valsts aģentūru sistēmu. Palielināt pārredzamību un pārskatatbildību publiskā sektora komercsabiedrībās, it īpaši attiecībā uz iecelšanu vadītāju amatos un prasībām par pretendentu kompetenci. Gūt panākumus attiecībā uz publiskā sektora komercsabiedrību mazākumakciju iekļaušanu biržas sarakstā un uzņēmumu privatizāciju. |
| --- | --- |

4.

Mazināt valsts valdības un pašvaldību funkciju sadrumstalotību un pārklāšanos, izstrādājot jaunu kompetenču funkcionālā sadalījuma modeli un racionalizējot valsts aģentūru sistēmu. Palielināt pārredzamību un pārskatatbildību publiskā sektora komercsabiedrībās, it īpaši attiecībā uz iecelšanu vadītāju amatos un prasībām par pretendentu kompetenci. Gūt panākumus attiecībā uz publiskā sektora komercsabiedrību mazākumakciju iekļaušanu biržas sarakstā un uzņēmumu privatizāciju.

| 5. | Ievērojami samazināt parafiskālos maksājumus un atcelt pārmērīgus šķēršļus pakalpojumu sniedzējiem. Apzināt un īstenot pasākumus, lai uzlabotu tiesu sistēmas efektivitāti un kvalitāti, it īpaši tiesās, kas izskata komerclietas. |
| --- | --- |

5.

Ievērojami samazināt parafiskālos maksājumus un atcelt pārmērīgus šķēršļus pakalpojumu sniedzējiem. Apzināt un īstenot pasākumus, lai uzlabotu tiesu sistēmas efektivitāti un kvalitāti, it īpaši tiesās, kas izskata komerclietas.

| 6. | Stiprināt pirms maksātnespējas un maksātnespējas stadijā komersantiem piemērojamo regulējumu, lai atvieglotu parādsaistību pārstrukturēšanu, un ieviest fizisko personu maksātnespējas procedūru. Stiprināt finanšu sektora spēju atbalstīt naudas līdzekļu atgūšanu, ņemot vērā problēmas saistībā ar ieņēmumus nenesošiem lielapjoma aizdevumiem, kas izsniegti komercsabiedrībām, un hipotekārajiem aizdevumiem ārvalstu valūtā, kā arī neatbilstošo pārvaldības praksi atsevišķās iestādēs. |
| --- | --- |

6.

Stiprināt pirms maksātnespējas un maksātnespējas stadijā komersantiem piemērojamo regulējumu, lai atvieglotu parādsaistību pārstrukturēšanu, un ieviest fizisko personu maksātnespējas procedūru. Stiprināt finanšu sektora spēju atbalstīt naudas līdzekļu atgūšanu, ņemot vērā problēmas saistībā ar ieņēmumus nenesošiem lielapjoma aizdevumiem, kas izsniegti komercsabiedrībām, un hipotekārajiem aizdevumiem ārvalstu valūtā, kā arī neatbilstošo pārvaldības praksi atsevišķās iestādēs.

Briselē, 2015. gada 14. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

P. GRAMEGNA

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.

2

(3)  Paliek spēkā ar Padomes Lēmumu 2014/322/ES (2014. gada 6. maijs) par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm 2014. gadam (OV L 165, 4.6.2014., 49. lpp.).

3

(4)  Padomes Ieteikums (2014. gada 8. jūlijs) par Horvātijas 2014. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Horvātijas 2014. gada konverģences programmu (OV C 247, 29.7.2014., 50. lpp.).

4

(5)  Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 9. panta 2. punktu.

5

---

| 18.8.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 272/61 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 272/61

---

PADOMES IETEIKUMS

(2015. gada 14. jūlijs)

par Itālijas 2015. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Itālijas 2015. gada stabilitātes programmu

(2015/C 272/16)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (2), un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,

ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam sākt jaunu izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju – “Eiropa 2020” –, kam pamatā ir ciešāka ekonomikas politikas koordinācija. Stratēģijā uzmanība ir vērsta uz galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju. |
| --- | --- |

(1)

Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam sākt jaunu izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju – “Eiropa 2020” –, kam pamatā ir ciešāka ekonomikas politikas koordinācija. Stratēģijā uzmanība ir vērsta uz galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju.

| (2) | Padome 2015. gada 14. jūlijā, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumiem, pieņēma Ieteikumu par dalībvalstu un Savienības vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm, un 2010. gada 21. oktobrī tā pieņēma lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (3). Kopā tās veido “integrētās pamatnostādnes”, ko dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā savā ekonomikas un nodarbinātības politikā. |
| --- | --- |

(2)

Padome 2015. gada 14. jūlijā, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumiem, pieņēma Ieteikumu par dalībvalstu un Savienības vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm, un 2010. gada 21. oktobrī tā pieņēma lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (3). Kopā tās veido “integrētās pamatnostādnes”, ko dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā savā ekonomikas un nodarbinātības politikā.

| (3) | Padome 2014. gada 8. jūlijā pieņēma Ieteikumu (4) par Itālijas 2014. gada valsts reformu programmu un sniedza savu atzinumu par Itālijas atjaunināto stabilitātes programmu 2014. gadam. Komisija 2014. gada 28. novembrī saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 473/2013 (5) sniedza atzinumu par Itālijas budžeta plāna projektu 2015. gadam. |
| --- | --- |

(3)

Padome 2014. gada 8. jūlijā pieņēma Ieteikumu (4) par Itālijas 2014. gada valsts reformu programmu un sniedza savu atzinumu par Itālijas atjaunināto stabilitātes programmu 2014. gadam. Komisija 2014. gada 28. novembrī saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 473/2013 (5) sniedza atzinumu par Itālijas budžeta plāna projektu 2015. gadam.

| (4) | Komisija 2014. gada 28. novembrī pieņēma gada izaugsmes pētījumu, iezīmējot 2015. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada sākumu. Komisija tajā pašā dienā, pamatojoties uz Regulu (ES) Nr. 1176/2011, pieņēma brīdinājuma mehānisma ziņojumu, kurā Itālija bija noteikta kā viena no dalībvalstīm, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats. |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2014. gada 28. novembrī pieņēma gada izaugsmes pētījumu, iezīmējot 2015. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada sākumu. Komisija tajā pašā dienā, pamatojoties uz Regulu (ES) Nr. 1176/2011, pieņēma brīdinājuma mehānisma ziņojumu, kurā Itālija bija noteikta kā viena no dalībvalstīm, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats.

| (5) | Eiropadome 2014. gada 18. decembrī apstiprināja prioritātes, lai veicinātu investīcijas, pastiprinātu strukturālās reformas un īstenotu atbildīgu, izaugsmi veicinošu fiskālo konsolidāciju. |
| --- | --- |

(5)

Eiropadome 2014. gada 18. decembrī apstiprināja prioritātes, lai veicinātu investīcijas, pastiprinātu strukturālās reformas un īstenotu atbildīgu, izaugsmi veicinošu fiskālo konsolidāciju.

| (6) | Komisija 2015. gada 26. februārī publicēja 2015. gada ziņojumu par Itāliju. Tajā novērtēja Itālijas panākto progresu attiecībā uz konkrētai valstij adresētajiem ieteikumiem, kas pieņemti 2014. gada 8. jūlijā. Ziņojumā par valsti ietver arī padziļinātā pārskata rezultātus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu. Komisijas veiktā analīze liek tai secināt, ka Itālija saskaras ar makroekonomisko nelīdzsvarotību, kuras novēršanai būtu nepieciešama izlēmīga politikas rīcība un īpaša uzraudzība. Ir īpaši svarīgi censties novērst nemainīgi zemā darba ražīguma un vājās konkurētspējas galveno cēloni un panākt valsts parāda noturīgu samazināšanos. Ņemot vērā Itālijas ekonomikas mērogu, ir ļoti svarīgi rīkoties, lai samazinātu iespējamo nelabvēlīgo ietekmi uz valsts ekonomiku un visu ekonomisko un monetāro savienību. |
| --- | --- |

(6)

Komisija 2015. gada 26. februārī publicēja 2015. gada ziņojumu par Itāliju. Tajā novērtēja Itālijas panākto progresu attiecībā uz konkrētai valstij adresētajiem ieteikumiem, kas pieņemti 2014. gada 8. jūlijā. Ziņojumā par valsti ietver arī padziļinātā pārskata rezultātus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu. Komisijas veiktā analīze liek tai secināt, ka Itālija saskaras ar makroekonomisko nelīdzsvarotību, kuras novēršanai būtu nepieciešama izlēmīga politikas rīcība un īpaša uzraudzība. Ir īpaši svarīgi censties novērst nemainīgi zemā darba ražīguma un vājās konkurētspējas galveno cēloni un panākt valsts parāda noturīgu samazināšanos. Ņemot vērā Itālijas ekonomikas mērogu, ir ļoti svarīgi rīkoties, lai samazinātu iespējamo nelabvēlīgo ietekmi uz valsts ekonomiku un visu ekonomisko un monetāro savienību.

| (7) | Itālija 2015. gada 28. aprīlī iesniedza savu 2015. gada valsts reformu programmu un 2015. gada stabilitātes programmu. Abas programmas izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību. |
| --- | --- |

(7)

Itālija 2015. gada 28. aprīlī iesniedza savu 2015. gada valsts reformu programmu un 2015. gada stabilitātes programmu. Abas programmas izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību.

| (8) | Uz Itāliju pašlaik attiecas Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa un pārejas noteikums par parādu laikā no 2013. līdz 2015. gadam. Komisija 2015. gada 27. februārī publicēja ziņojumu saskaņā ar LESD 126. panta 3. punktu, jo nebija paredzams, ka Itālija panāks pietiekošu progresu parāda noteikuma izpildē 2014.–2015. gadā. Analīzē tika secināts, ka būtu jāuzskata, ka parāda kritērijs tajā laikā ir ievērots. |
| --- | --- |

(8)

Uz Itāliju pašlaik attiecas Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa un pārejas noteikums par parādu laikā no 2013. līdz 2015. gadam. Komisija 2015. gada 27. februārī publicēja ziņojumu saskaņā ar LESD 126. panta 3. punktu, jo nebija paredzams, ka Itālija panāks pietiekošu progresu parāda noteikuma izpildē 2014.–2015. gadā. Analīzē tika secināts, ka būtu jāuzskata, ka parāda kritērijs tajā laikā ir ievērots.

| (9) | Itālijas Konstitucionālā tiesa 2015. gada 30. aprīlī pēc pavasara ekonomikas prognozes iesniegšanas termiņa nolēma, ka indeksācijas pagaidu nepiemērošana lielajām pensijām laikā no 2012. līdz 2013. gadam ir pretrunā Konstitūcijai. 2015. gada 18. maijā valdība pieņēma dekrētlikumu, lai ņemtu vērā šo nolēmumu, un apstiprināja stabilitātes programmas fiskālos mērķus. Ņemot vērā šo informāciju, var uzskatīt, ka šajā posmā kopumā joprojām paliek spēkā secinājumi, kas minēti saskaņā ar LESD 126. panta 3. punktu sagatavotajā februāra ziņojumā. Šā nolēmuma tiešā ietekme uz budžetu būs atkarīga no tā, vai valdība to īstenos, kas vēl ir jāprecizē. Ņemot vērā šo jauno informāciju, ziņojuma publicēšana saskaņā ar LESD 126. panta 3. punktu varētu tikt uzskatīta par pamatotu vēlākā posmā. Kamēr trūkst šā jaunā elementa un tiek gaidīts turpmāks skaidrojums, var uzskatīt, ka šajā posmā kopumā joprojām paliek spēkā februāra ziņojumā minētie secinājumi. |
| --- | --- |

(9)

Itālijas Konstitucionālā tiesa 2015. gada 30. aprīlī pēc pavasara ekonomikas prognozes iesniegšanas termiņa nolēma, ka indeksācijas pagaidu nepiemērošana lielajām pensijām laikā no 2012. līdz 2013. gadam ir pretrunā Konstitūcijai. 2015. gada 18. maijā valdība pieņēma dekrētlikumu, lai ņemtu vērā šo nolēmumu, un apstiprināja stabilitātes programmas fiskālos mērķus. Ņemot vērā šo informāciju, var uzskatīt, ka šajā posmā kopumā joprojām paliek spēkā secinājumi, kas minēti saskaņā ar LESD 126. panta 3. punktu sagatavotajā februāra ziņojumā. Šā nolēmuma tiešā ietekme uz budžetu būs atkarīga no tā, vai valdība to īstenos, kas vēl ir jāprecizē. Ņemot vērā šo jauno informāciju, ziņojuma publicēšana saskaņā ar LESD 126. panta 3. punktu varētu tikt uzskatīta par pamatotu vēlākā posmā. Kamēr trūkst šā jaunā elementa un tiek gaidīts turpmāks skaidrojums, var uzskatīt, ka šajā posmā kopumā joprojām paliek spēkā februāra ziņojumā minētie secinājumi.

| (10) | Itālija savā 2015. gada stabilitātes programmā ir lūgusi atļaut īslaicīgu novirzi par 0,4 % no IKP no nepieciešamās korekcijas vidēja termiņa mērķa sasniegšanai 2016. gadā, lai ņemtu vērā būtiskas strukturālās reformas, kas labvēlīgi ietekmēs publisko finanšu stabilitāti ilgtermiņā. Sīkāk par to, kas ir pamatā šīm reformām, minēts Itālijas 2015. gada valsts reformu programmā. Programmā ierosināto to reformu jomas, kuras ietekmēs publisko finanšu stabilitāti, ir šādas: i) valsts pārvalde un vienkāršošana, ii) preču un pakalpojumu tirgi, iii) darba tirgus, iv) civiltiesības, v) izglītība, vi) nodokļu pārbīde un vii) izdevumu pārskatīšana kā finansēšanas pasākums. Saskaņā ar iestāžu novērtējumu šo reformu ietekme uz reālo IKP līdz 2020. gadam būs 1,8 procentu punkti, un tas varētu būt ticams. Ja reformas īstenos pilnībā un paredzētajā laikā, tās labvēlīgi ietekmēs publisko finanšu stabilitāti. Ar nosacījumu, ka valdība 2015. gadā veiks vajadzīgos pasākumus, lai pienācīgi kompensētu iepriekš minētā Konstitucionālās tiesas nolēmuma pastāvīgo ietekmi, nodrošinot, ka: i) uz Itāliju joprojām attieksies Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa, ii) tiks saglabāta atbilstoša drošības rezerve attiecībā uz Līgumā noteikto atsauces vērtību un iii) vidējā termiņa mērķis tiks sasniegts stabilitātes programmas četru gadu laikā, var uzskatīt, ka Itālijai pašlaik var atļaut prasīto īslaicīgo novirzi 2016. gadā, ja tā pienācīgi īstenos solītās reformas, ko uzraudzīs Eiropas pusgada ietvaros. |
| --- | --- |

(10)

Itālija savā 2015. gada stabilitātes programmā ir lūgusi atļaut īslaicīgu novirzi par 0,4 % no IKP no nepieciešamās korekcijas vidēja termiņa mērķa sasniegšanai 2016. gadā, lai ņemtu vērā būtiskas strukturālās reformas, kas labvēlīgi ietekmēs publisko finanšu stabilitāti ilgtermiņā. Sīkāk par to, kas ir pamatā šīm reformām, minēts Itālijas 2015. gada valsts reformu programmā. Programmā ierosināto to reformu jomas, kuras ietekmēs publisko finanšu stabilitāti, ir šādas: i) valsts pārvalde un vienkāršošana, ii) preču un pakalpojumu tirgi, iii) darba tirgus, iv) civiltiesības, v) izglītība, vi) nodokļu pārbīde un vii) izdevumu pārskatīšana kā finansēšanas pasākums. Saskaņā ar iestāžu novērtējumu šo reformu ietekme uz reālo IKP līdz 2020. gadam būs 1,8 procentu punkti, un tas varētu būt ticams. Ja reformas īstenos pilnībā un paredzētajā laikā, tās labvēlīgi ietekmēs publisko finanšu stabilitāti. Ar nosacījumu, ka valdība 2015. gadā veiks vajadzīgos pasākumus, lai pienācīgi kompensētu iepriekš minētā Konstitucionālās tiesas nolēmuma pastāvīgo ietekmi, nodrošinot, ka: i) uz Itāliju joprojām attieksies Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa, ii) tiks saglabāta atbilstoša drošības rezerve attiecībā uz Līgumā noteikto atsauces vērtību un iii) vidējā termiņa mērķis tiks sasniegts stabilitātes programmas četru gadu laikā, var uzskatīt, ka Itālijai pašlaik var atļaut prasīto īslaicīgo novirzi 2016. gadā, ja tā pienācīgi īstenos solītās reformas, ko uzraudzīs Eiropas pusgada ietvaros.

| (11) | 2015. gada stabilitātes programmā paredzēts 2015. gadā pakāpeniski samazināt pamata deficītu līdz 2,6 % no IKP, bet 2016. gadā – līdz pat 1,8 % no IKP. Valdība 2015. gada stabilitātes programmā plāno līdz 2017. gadam sasniegt vidējā termiņa mērķi – līdzsvarotu budžeta stāvokli strukturālā izteiksmē. Tomēr pārrēķinātā strukturālā bilance (6) sasniegs vidējā termiņa mērķi 2018. gadā. Vidējā termiņa mērķa sasniegšana līdz 2017. gadam šķiet piemērota, ņemot vērā strukturālo reformu klauzulas piemērošanu un 2015. gada stabilitātes programmā paredzētās saistības. |
| --- | --- |

(11)

2015. gada stabilitātes programmā paredzēts 2015. gadā pakāpeniski samazināt pamata deficītu līdz 2,6 % no IKP, bet 2016. gadā – līdz pat 1,8 % no IKP. Valdība 2015. gada stabilitātes programmā plāno līdz 2017. gadam sasniegt vidējā termiņa mērķi – līdzsvarotu budžeta stāvokli strukturālā izteiksmē. Tomēr pārrēķinātā strukturālā bilance (6) sasniegs vidējā termiņa mērķi 2018. gadā. Vidējā termiņa mērķa sasniegšana līdz 2017. gadam šķiet piemērota, ņemot vērā strukturālo reformu klauzulas piemērošanu un 2015. gada stabilitātes programmā paredzētās saistības.

| (12) | Tiek prognozēts, ka valsts parāda attiecība pret IKP 2015. gadā pieaugs līdz 132,5 %, bet 2019. gadā pakāpeniski samazināsies līdz 120,0 %. Budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomiskais scenārijs ir ticams. Valdībai vēl ir jāprecizē papildu izdevumu samazinājumi, kas tai ļaus izvairīties no tiesību aktos paredzētās PVN palielināšanas 2016. gadā. |
| --- | --- |

(12)

Tiek prognozēts, ka valsts parāda attiecība pret IKP 2015. gadā pieaugs līdz 132,5 %, bet 2019. gadā pakāpeniski samazināsies līdz 120,0 %. Budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomiskais scenārijs ir ticams. Valdībai vēl ir jāprecizē papildu izdevumu samazinājumi, kas tai ļaus izvairīties no tiesību aktos paredzētās PVN palielināšanas 2016. gadā.

| (13) | Itālijai 2015. gadā būtu jāuzlabo strukturālā bilance par 0,25 % no IKP. Pamatojoties uz Komisijas 2015. gada pavasara prognozi, prognozētās strukturālās korekcijas, lai sasniegtu vidējā termiņa mērķi 0,3 % apmērā no IKP 2015. gadā, atbilst Itālijas saistībām Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvās daļas ietvaros. Itālijai 2016. gadā būtu jāuzlabo strukturālā bilance par vismaz 0,1 % no IKP, ņemot vērā atļauto novirzi, pamatojoties uz strukturālo reformu klauzulu. Tomēr, pieņemot, ka nebūs turpmāku politikas izmaiņu, Komisijas prognoze norāda uz pasliktināšanos (0,2 % no IKP), kas rada risku, ka būs neliela novirze. Tāpēc būs nepieciešami papildu pasākumi. Pamatojoties uz stabilitātes programmas izvērtējumu un ņemot vērā Komisijas 2015. gada pavasara prognozi, Padome uzskata, ka ir risks, ka Itālija nevarēs nodrošināt atbilstību Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumiem. |
| --- | --- |

(13)

Itālijai 2015. gadā būtu jāuzlabo strukturālā bilance par 0,25 % no IKP. Pamatojoties uz Komisijas 2015. gada pavasara prognozi, prognozētās strukturālās korekcijas, lai sasniegtu vidējā termiņa mērķi 0,3 % apmērā no IKP 2015. gadā, atbilst Itālijas saistībām Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvās daļas ietvaros. Itālijai 2016. gadā būtu jāuzlabo strukturālā bilance par vismaz 0,1 % no IKP, ņemot vērā atļauto novirzi, pamatojoties uz strukturālo reformu klauzulu. Tomēr, pieņemot, ka nebūs turpmāku politikas izmaiņu, Komisijas prognoze norāda uz pasliktināšanos (0,2 % no IKP), kas rada risku, ka būs neliela novirze. Tāpēc būs nepieciešami papildu pasākumi. Pamatojoties uz stabilitātes programmas izvērtējumu un ņemot vērā Komisijas 2015. gada pavasara prognozi, Padome uzskata, ka ir risks, ka Itālija nevarēs nodrošināt atbilstību Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumiem.

| (14) | Neskatoties uz gaidāmo ieguldījumu parāda samazināšanas centienos, kas Itālijai ir galvenais uzdevums, Itālijas iestāžu ierosinātās vērienīgās privatizācijas programmas īstenošana 2014. gadā ir notikusi ar zināmu kavēšanos. Tā rezultātā ieņēmumi no privatizācijas 2014. gadā bija 0,2 % no IKP, nesasniedzot mērķi – 0,7 % no IKP gadā. |
| --- | --- |

(14)

Neskatoties uz gaidāmo ieguldījumu parāda samazināšanas centienos, kas Itālijai ir galvenais uzdevums, Itālijas iestāžu ierosinātās vērienīgās privatizācijas programmas īstenošana 2014. gadā ir notikusi ar zināmu kavēšanos. Tā rezultātā ieņēmumi no privatizācijas 2014. gadā bija 0,2 % no IKP, nesasniedzot mērķi – 0,7 % no IKP gadā.

| (15) | Itālija pagājušajā gadā ir veikusi būtiskus pasākumus, lai atvieglotu darbaspēka nodokļu slogu, tomēr šis rādītājs joprojām ir augsts. Nodokļu izdevumu skaits un apjoms (īpaši attiecībā uz samazinātām PVN likmēm) joprojām ir pārāk liels. Īpašuma nodokļu jomā panākts tikai neliels progress kadastrālās reformas īstenošanā, kuras ietvaros ir īpaši nepieciešams pārskatīt novecojušas kadastrālās vērtības. Turklāt joprojām nav pārskatīti vides nodokļi un nav atceltas videi kaitīgas subsīdijas. Itālija ir izveidojusi Vides nodokļu komiteju. Šīs dažādās dimensijas ir ietvertas nodokļu reformu reglamentējošajā likumā, tomēr to īstenošana ir aizkavējusies, jo nav likumdošanas rīkojumu. Neskatoties uz to, ka kaut kas šajā jomā ir darīts, Itālijas nodokļu sistēmas efektivitāti mazina arī nemainīgi zemais nodokļu saistību izpildes līmenis, kas izmaksā dārgi, un krāpšanas nodokļu jomā lielais īpatsvars (saskaņā ar valdības aprēķiniem EUR 91 miljards gadā vai 5,6 % no IKP). Valdība ir ierosinājusi pasākumus nodokļu deklarāciju precizitātes nodrošināšanai, un tagad ir jāpanāk, lai tie pilnībā darbotos. |
| --- | --- |

(15)

Itālija pagājušajā gadā ir veikusi būtiskus pasākumus, lai atvieglotu darbaspēka nodokļu slogu, tomēr šis rādītājs joprojām ir augsts. Nodokļu izdevumu skaits un apjoms (īpaši attiecībā uz samazinātām PVN likmēm) joprojām ir pārāk liels. Īpašuma nodokļu jomā panākts tikai neliels progress kadastrālās reformas īstenošanā, kuras ietvaros ir īpaši nepieciešams pārskatīt novecojušas kadastrālās vērtības. Turklāt joprojām nav pārskatīti vides nodokļi un nav atceltas videi kaitīgas subsīdijas. Itālija ir izveidojusi Vides nodokļu komiteju. Šīs dažādās dimensijas ir ietvertas nodokļu reformu reglamentējošajā likumā, tomēr to īstenošana ir aizkavējusies, jo nav likumdošanas rīkojumu. Neskatoties uz to, ka kaut kas šajā jomā ir darīts, Itālijas nodokļu sistēmas efektivitāti mazina arī nemainīgi zemais nodokļu saistību izpildes līmenis, kas izmaksā dārgi, un krāpšanas nodokļu jomā lielais īpatsvars (saskaņā ar valdības aprēķiniem EUR 91 miljards gadā vai 5,6 % no IKP). Valdība ir ierosinājusi pasākumus nodokļu deklarāciju precizitātes nodrošināšanai, un tagad ir jāpanāk, lai tie pilnībā darbotos.

| (16) | Ir īstenoti tikai ierobežoti pasākumi ar mērķi ilgtermiņā uzlabot publiskā sektora izdevumu efektivitāti un kvalitāti visos valdības līmeņos. Tiesību aktos noteiktie budžeta ietaupījumi, arī reģionālā un vietējā līmenī, ir mazāki, nekā bija paredzēts 2014. gada valsts reformu programmā. Tas, ka izdevumu pārskatīšana vēl nav iekļauta budžeta procedūrā, apgrūtina šo pasākumu īstenošanas vispārējo efektivitāti ilgtermiņā. Nopietnas nepilnības joprojām ietekmē ES finansējuma pārvaldību, īpaši dienvidu reģionos. Tiek izstrādāts valsts stratēģiskais plāns ostu un loģistikas jomā, taču ir veikti tikai daļēji pasākumi, lai uzlabotu ostu pārvaldību un savienojumus ar to aizzonām. |
| --- | --- |

(16)

Ir īstenoti tikai ierobežoti pasākumi ar mērķi ilgtermiņā uzlabot publiskā sektora izdevumu efektivitāti un kvalitāti visos valdības līmeņos. Tiesību aktos noteiktie budžeta ietaupījumi, arī reģionālā un vietējā līmenī, ir mazāki, nekā bija paredzēts 2014. gada valsts reformu programmā. Tas, ka izdevumu pārskatīšana vēl nav iekļauta budžeta procedūrā, apgrūtina šo pasākumu īstenošanas vispārējo efektivitāti ilgtermiņā. Nopietnas nepilnības joprojām ietekmē ES finansējuma pārvaldību, īpaši dienvidu reģionos. Tiek izstrādāts valsts stratēģiskais plāns ostu un loģistikas jomā, taču ir veikti tikai daļēji pasākumi, lai uzlabotu ostu pārvaldību un savienojumus ar to aizzonām.

| (17) | Itālijas valsts pārvaldei joprojām ir raksturīgs būtisks efektivitātes trūkums, kas rada slogu uzņēmējdarbības videi un mazina valsts spēju efektīvi īstenot reformas. Ir un joprojām tiek veikti pasākumi, lai uzlabotu institucionālo regulējumu un valsts pārvaldes vispārējo kvalitāti. Ir paredzams, ka līdz 2015. gada beigām tiks sākta vērienīga Konstitūcijas reforma, kuras mērķis ir skaidri noteikt pienākumu sadali starp dažādiem valdības līmeņiem. Vēl nav apstiprināta visaptveroša valsts pārvaldes reforma, lai risinātu problēmas, tostarp saistībā ar personāla mainību, mobilitāti un atalgojumu. Lai gan ir veikti vairāki pasākumi ar mērķi veicināt pārredzamību un nodrošināt Itālijas korupcijas apkarošanas iestādes pilnvaras, vēl joprojām nav notikusi noilguma termiņu pārskatīšana, ko arī citas starptautiskās organizācijas uzskata par pamatelementu cīņai pret korupciju Itālijā. Pēdējos gados ir veikti nozīmīgi pasākumi, lai uzlabotu tiesu sistēmas efektivitāti, veicot kompetenču pārdali starp tiesu instancēm un izveidojot specializētas tiesas, un samazinātu izskatāmo lietu daudzumu, veicinot strīdu izšķiršanu ārpustiesas kārtībā. Tiesvedības ilgums joprojām ir nopietna problēma, un ir vēl jāpagaida, līdz sāktajām reformām būs rezultāti. |
| --- | --- |

(17)

Itālijas valsts pārvaldei joprojām ir raksturīgs būtisks efektivitātes trūkums, kas rada slogu uzņēmējdarbības videi un mazina valsts spēju efektīvi īstenot reformas. Ir un joprojām tiek veikti pasākumi, lai uzlabotu institucionālo regulējumu un valsts pārvaldes vispārējo kvalitāti. Ir paredzams, ka līdz 2015. gada beigām tiks sākta vērienīga Konstitūcijas reforma, kuras mērķis ir skaidri noteikt pienākumu sadali starp dažādiem valdības līmeņiem. Vēl nav apstiprināta visaptveroša valsts pārvaldes reforma, lai risinātu problēmas, tostarp saistībā ar personāla mainību, mobilitāti un atalgojumu. Lai gan ir veikti vairāki pasākumi ar mērķi veicināt pārredzamību un nodrošināt Itālijas korupcijas apkarošanas iestādes pilnvaras, vēl joprojām nav notikusi noilguma termiņu pārskatīšana, ko arī citas starptautiskās organizācijas uzskata par pamatelementu cīņai pret korupciju Itālijā. Pēdējos gados ir veikti nozīmīgi pasākumi, lai uzlabotu tiesu sistēmas efektivitāti, veicot kompetenču pārdali starp tiesu instancēm un izveidojot specializētas tiesas, un samazinātu izskatāmo lietu daudzumu, veicinot strīdu izšķiršanu ārpustiesas kārtībā. Tiesvedības ilgums joprojām ir nopietna problēma, un ir vēl jāpagaida, līdz sāktajām reformām būs rezultāti.

| (18) | Kopš 2008. gada beigām Itālijas banku sektorā ir krasi palielinājies ieņēmumus nenesošo aizdevumu īpatsvars, galvenokārt saistībā ar banku riska darījumiem ar uzņēmumiem. Līdz šim samazinātas vērtības aktīvu atsavināšanas temps ir bijis pārāk lēns, un to atsavināšana joprojām ir ierobežota. Daļēji tas ir saistīts ar to, ka Itālijā nav attīstīts problemātisko privāto parādsaistību tirgus. Nesen ir pieņemti tiesību akti, ar kuriem novērsti trūkumi lielāko kooperatīvo banku (banche popolari) korporatīvajā pārvaldībā, un 2015. gada aprīlī tika panākta nodibinājumu un Itālijas iestāžu vienošanās, kuras mērķis bija, cita starpā, samazināt nodibinājumu ietekmi banku pārvaldībā. Mazās kooperatīvās bankas (banche di credito cooperative) patlaban gatavo nesaistošu pārvaldības reformu, kas pēc tam tiks īstenota ar likumu. Ir nepieciešams turpināt Itālijas banku nozares pārstrukturēšanu un konsolidāciju, lai uzlabotu finanšu starpniecības efektivitāti un atbalstītu ekonomikas atveseļošanos. |
| --- | --- |

(18)

Kopš 2008. gada beigām Itālijas banku sektorā ir krasi palielinājies ieņēmumus nenesošo aizdevumu īpatsvars, galvenokārt saistībā ar banku riska darījumiem ar uzņēmumiem. Līdz šim samazinātas vērtības aktīvu atsavināšanas temps ir bijis pārāk lēns, un to atsavināšana joprojām ir ierobežota. Daļēji tas ir saistīts ar to, ka Itālijā nav attīstīts problemātisko privāto parādsaistību tirgus. Nesen ir pieņemti tiesību akti, ar kuriem novērsti trūkumi lielāko kooperatīvo banku (banche popolari) korporatīvajā pārvaldībā, un 2015. gada aprīlī tika panākta nodibinājumu un Itālijas iestāžu vienošanās, kuras mērķis bija, cita starpā, samazināt nodibinājumu ietekmi banku pārvaldībā. Mazās kooperatīvās bankas (banche di credito cooperative) patlaban gatavo nesaistošu pārvaldības reformu, kas pēc tam tiks īstenota ar likumu. Ir nepieciešams turpināt Itālijas banku nozares pārstrukturēšanu un konsolidāciju, lai uzlabotu finanšu starpniecības efektivitāti un atbalstītu ekonomikas atveseļošanos.

| (19) | 2014. gada decembrī tika pieņemts plaša spektra darba tirgus reformu reglamentējošs likums, kurā saglabāts iepriekšējo reformu virziens. Tas paredz izmaiņas nodarbinātības aizsardzības tiesību aktos, bezdarbnieku pabalstu sistēmā, aktīvā un pasīvā darba tirgus politikas pārvaldībā un darbībā un līdzsvarā starp ģimenes un darba dzīvi. Šā likuma efektīva īstenošana būs ļoti atkarīga no tā, vai tiks pieņemti nepieciešamie likumdošanas īstenošanas rīkojumi. Tie attiecas uz algu piemaksas shēmu izmantošanu, līgumisko attiecību pārskatīšanu, darba un privātās dzīves līdzsvaru un aktīvas darba tirgus politikas stiprināšanu. Otrā līmeņa pārrunas par līgumiem, ar kuru palīdzību varētu labāk saskaņot algas ar ražīgumu un veicināt inovatīvu risinājumu ieviešanu uzņēmumos, joprojām attiecas tikai uz dažiem uzņēmumiem. 2014. gada janvāra līgums, ar ko novērtē arodbiedrību pārstāvību ražošanas nozarē, varētu veicināt otrā līmeņa pārrunas par līgumiem, taču tas vēl nav spēkā. Sieviešu līdzdalība darba tirgū palielinās, tomēr tās rādītājs vēl joprojām ir viens no viszemākajiem Savienībā. Turklāt jauniešu bezdarba līmenis 2014. gada trešajā ceturksnī ir sasniedzis gandrīz 43 %, un to jauniešu skaits vecumā no 15 līdz 24 gadiem, kuri nav iesaistīti nodarbinātībā, izglītībā vai apmācībā, ir vislielākais visā Savienībā. Daži cēloņi ir meklējami izglītības sistēmā, kurai joprojām ir raksturīgs tas, ka skolu darbības rādītāji ir zemāki par ES vidējo rādītāju un mācību priekšlaicīgas pārtraukšanas rādītājs ir salīdzinoši augsts. Tikai 54,6 % no cilvēkiem vecumā 15-34 gadiem, kuri ieguvuši pirmā un otrā posma terciāro izglītību, trīs iepriekšējo gadu laikā bijuši nodarbināti, salīdzinot ar ES vidējo rādītāju – 78,6 %. Itālijā ir bijis viens no vislielākajiem nabadzības un sociālās atstumtības līmeņa palielinājumiem Savienībā, kas īpaši ietekmē bērnus. Sociālās palīdzības shēmas joprojām ir sadrumstalotas un nespēj efektīvi risināt šo problēmu, un tas rada būtisku izmaksu neefektivitāti. |
| --- | --- |

(19)

2014. gada decembrī tika pieņemts plaša spektra darba tirgus reformu reglamentējošs likums, kurā saglabāts iepriekšējo reformu virziens. Tas paredz izmaiņas nodarbinātības aizsardzības tiesību aktos, bezdarbnieku pabalstu sistēmā, aktīvā un pasīvā darba tirgus politikas pārvaldībā un darbībā un līdzsvarā starp ģimenes un darba dzīvi. Šā likuma efektīva īstenošana būs ļoti atkarīga no tā, vai tiks pieņemti nepieciešamie likumdošanas īstenošanas rīkojumi. Tie attiecas uz algu piemaksas shēmu izmantošanu, līgumisko attiecību pārskatīšanu, darba un privātās dzīves līdzsvaru un aktīvas darba tirgus politikas stiprināšanu. Otrā līmeņa pārrunas par līgumiem, ar kuru palīdzību varētu labāk saskaņot algas ar ražīgumu un veicināt inovatīvu risinājumu ieviešanu uzņēmumos, joprojām attiecas tikai uz dažiem uzņēmumiem. 2014. gada janvāra līgums, ar ko novērtē arodbiedrību pārstāvību ražošanas nozarē, varētu veicināt otrā līmeņa pārrunas par līgumiem, taču tas vēl nav spēkā. Sieviešu līdzdalība darba tirgū palielinās, tomēr tās rādītājs vēl joprojām ir viens no viszemākajiem Savienībā. Turklāt jauniešu bezdarba līmenis 2014. gada trešajā ceturksnī ir sasniedzis gandrīz 43 %, un to jauniešu skaits vecumā no 15 līdz 24 gadiem, kuri nav iesaistīti nodarbinātībā, izglītībā vai apmācībā, ir vislielākais visā Savienībā. Daži cēloņi ir meklējami izglītības sistēmā, kurai joprojām ir raksturīgs tas, ka skolu darbības rādītāji ir zemāki par ES vidējo rādītāju un mācību priekšlaicīgas pārtraukšanas rādītājs ir salīdzinoši augsts. Tikai 54,6 % no cilvēkiem vecumā 15-34 gadiem, kuri ieguvuši pirmā un otrā posma terciāro izglītību, trīs iepriekšējo gadu laikā bijuši nodarbināti, salīdzinot ar ES vidējo rādītāju – 78,6 %. Itālijā ir bijis viens no vislielākajiem nabadzības un sociālās atstumtības līmeņa palielinājumiem Savienībā, kas īpaši ietekmē bērnus. Sociālās palīdzības shēmas joprojām ir sadrumstalotas un nespēj efektīvi risināt šo problēmu, un tas rada būtisku izmaksu neefektivitāti.

| (20) | Vairāki konkurences ierobežojumi joprojām kavē pareizu preču un pakalpojumu tirgu darbību. Parlaments izskata likumu, ar ko novērsīs dažus šķēršļus vairākās nozarēs. Būtiski šķēršļi joprojām pastāv dažās nozarēs, uz kurām attiecas šis likums (juridiskie pakalpojumi un aptiekas), kā arī citās nozarēs, tostarp, vietējo sabiedrisko pakalpojumu, lidostu un ostu, banku pakalpojumu un veselības aprūpes nozarē. Joprojām ir būtiskas nepilnības publiskā iepirkuma jomā, neskatoties uz to, ka tiek plašāk izmantots centralizēts iepirkums. Vietējie sabiedriskie pakalpojumi, kuri skaidri apliecina neefektivitāti, joprojām ir pasargāti no konkurences, un tas nelabvēlīgi ietekmē arī publiskās finanses. Atklāta konkursa procedūra tiek izmantota nelielai daļai līgumu, kuru slēgšanas tiesības piešķir publiskajā iepirkumā, tomēr lielākajā daļā gadījumu tiek izmantota iekšēja līguma slēgšanas tiesību piešķiršana vai līdzīgas procedūras. |
| --- | --- |

(20)

Vairāki konkurences ierobežojumi joprojām kavē pareizu preču un pakalpojumu tirgu darbību. Parlaments izskata likumu, ar ko novērsīs dažus šķēršļus vairākās nozarēs. Būtiski šķēršļi joprojām pastāv dažās nozarēs, uz kurām attiecas šis likums (juridiskie pakalpojumi un aptiekas), kā arī citās nozarēs, tostarp, vietējo sabiedrisko pakalpojumu, lidostu un ostu, banku pakalpojumu un veselības aprūpes nozarē. Joprojām ir būtiskas nepilnības publiskā iepirkuma jomā, neskatoties uz to, ka tiek plašāk izmantots centralizēts iepirkums. Vietējie sabiedriskie pakalpojumi, kuri skaidri apliecina neefektivitāti, joprojām ir pasargāti no konkurences, un tas nelabvēlīgi ietekmē arī publiskās finanses. Atklāta konkursa procedūra tiek izmantota nelielai daļai līgumu, kuru slēgšanas tiesības piešķir publiskajā iepirkumā, tomēr lielākajā daļā gadījumu tiek izmantota iekšēja līguma slēgšanas tiesību piešķiršana vai līdzīgas procedūras.

| (21) | Saistībā ar Eiropas pusgadu Komisija ir veikusi Itālijas ekonomikas politikas visaptverošu analīzi un to publicējusi 2015. gada ziņojumā par šo valsti. Komisija ir arī izvērtējusi stabilitātes programmu un valsts reformu programmu, un pasākumus, kas veikti saistībā ar iepriekšējos gados Itālijai adresētajiem ieteikumiem. Vērtējumā Komisija ņēma vērā ne tikai programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Itālijā, bet arī atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jāstiprina Savienības vispārējā ekonomikas pārvaldība, turpmākajos valsts lēmumos nodrošinot ES līmeņa ieguldījumu. Ieteikumi saskaņā ar Eiropas pusgadu ir atspoguļoti 1. līdz 6. ieteikumā. |
| --- | --- |

(21)

Saistībā ar Eiropas pusgadu Komisija ir veikusi Itālijas ekonomikas politikas visaptverošu analīzi un to publicējusi 2015. gada ziņojumā par šo valsti. Komisija ir arī izvērtējusi stabilitātes programmu un valsts reformu programmu, un pasākumus, kas veikti saistībā ar iepriekšējos gados Itālijai adresētajiem ieteikumiem. Vērtējumā Komisija ņēma vērā ne tikai programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Itālijā, bet arī atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jāstiprina Savienības vispārējā ekonomikas pārvaldība, turpmākajos valsts lēmumos nodrošinot ES līmeņa ieguldījumu. Ieteikumi saskaņā ar Eiropas pusgadu ir atspoguļoti 1. līdz 6. ieteikumā.

| (22) | Ņemot vērā šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi stabilitātes programmu, un tās atzinums (7) ir atspoguļots jo īpaši 1. ieteikumā. |
| --- | --- |

(22)

Ņemot vērā šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi stabilitātes programmu, un tās atzinums (7) ir atspoguļots jo īpaši 1. ieteikumā.

| (23) | Ņemot vērā Komisijas padziļināto pārskatu un šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi valsts reformu programmu un stabilitātes programmu. Tās ieteikumi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu ir atspoguļoti turpmāk izklāstītajā 1. līdz 6. ieteikumā. |
| --- | --- |

(23)

Ņemot vērā Komisijas padziļināto pārskatu un šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi valsts reformu programmu un stabilitātes programmu. Tās ieteikumi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu ir atspoguļoti turpmāk izklāstītajā 1. līdz 6. ieteikumā.

| (24) | Eiropas pusgada kontekstā Komisija ir arī veikusi analīzi par visas eurozonas ekonomikas politiku. Pamatojoties uz minēto analīzi, Padome ir izdevusi konkrētus ieteikumus dalībvalstīm, kuru valūta ir euro (8). Itālijai kā valstij, kuras valūta ir euro, būtu arī jānodrošina pilnīga un laicīga minēto ieteikumu īstenošana, |
| --- | --- |

(24)

Eiropas pusgada kontekstā Komisija ir arī veikusi analīzi par visas eurozonas ekonomikas politiku. Pamatojoties uz minēto analīzi, Padome ir izdevusi konkrētus ieteikumus dalībvalstīm, kuru valūta ir euro (8). Itālijai kā valstij, kuras valūta ir euro, būtu arī jānodrošina pilnīga un laicīga minēto ieteikumu īstenošana,

AR ŠO IESAKA Itālijai 2015. un 2016. gadā rīkoties šādi.

| 1. | Panākt fiskālo korekciju vismaz 0,25 % apmērā no IKP, kas vērsta uz vidējā termiņa budžeta mērķi 2015. gadā, un 0,1 % apmērā no IKP 2016. gadā, veicot nepieciešamos strukturālos pasākumus 2015. un 2016. gadā, ņemot vērā atļauto novirzi attiecībā uz galveno strukturālo reformu īstenošanu. Nodrošināt, ka izdevumu pārskatīšana ir daļa no budžeta procedūras. Ātri un pamatīgi īstenot privatizācijas programmu un izmantot neplānoto papildu peļņu, lai panāktu vēl lielāku progresu vispārējās valdības parāda līmeņa attiecīgā samazināšanā. Līdz 2015. gada septembrim īstenot nodokļu reformu reglamentējošo likumu, īpaši pārskatīt nodokļu izdevumus un kadastrālās vērtības, un pasākumus, lai uzlabotu nodokļu saistību izpildi. |
| --- | --- |

1.

Panākt fiskālo korekciju vismaz 0,25 % apmērā no IKP, kas vērsta uz vidējā termiņa budžeta mērķi 2015. gadā, un 0,1 % apmērā no IKP 2016. gadā, veicot nepieciešamos strukturālos pasākumus 2015. un 2016. gadā, ņemot vērā atļauto novirzi attiecībā uz galveno strukturālo reformu īstenošanu. Nodrošināt, ka izdevumu pārskatīšana ir daļa no budžeta procedūras. Ātri un pamatīgi īstenot privatizācijas programmu un izmantot neplānoto papildu peļņu, lai panāktu vēl lielāku progresu vispārējās valdības parāda līmeņa attiecīgā samazināšanā. Līdz 2015. gada septembrim īstenot nodokļu reformu reglamentējošo likumu, īpaši pārskatīt nodokļu izdevumus un kadastrālās vērtības, un pasākumus, lai uzlabotu nodokļu saistību izpildi.

| 2. | Pieņemt plānoto valsts stratēģisko plānu ostu un loģistikas jomā, īpaši, lai palīdzētu veicināt intermodālos pārvadājumus, nodrošinot labākus savienojumus. Nodrošināt Teritoriālās kohēzijas aģentūras pilnīgu darbību, lai ievērojami uzlabotu ES finansējuma pārvaldību. |
| --- | --- |

2.

Pieņemt plānoto valsts stratēģisko plānu ostu un loģistikas jomā, īpaši, lai palīdzētu veicināt intermodālos pārvadājumus, nodrošinot labākus savienojumus. Nodrošināt Teritoriālās kohēzijas aģentūras pilnīgu darbību, lai ievērojami uzlabotu ES finansējuma pārvaldību.

| 3. | Pieņemt un īstenot vēl nepieņemtos tiesību aktus, kuru mērķis ir uzlabot institucionālo regulējumu un modernizēt valsts pārvaldi. Līdz 2015. gada vidum pārskatīt noilguma termiņus. Nodrošināt, lai reformas, kas pieņemtas ar mērķi uzlabot efektivitāti civiltiesību jomā, palīdzētu samazināt tiesvedības ilgumu. |
| --- | --- |

3.

Pieņemt un īstenot vēl nepieņemtos tiesību aktus, kuru mērķis ir uzlabot institucionālo regulējumu un modernizēt valsts pārvaldi. Līdz 2015. gada vidum pārskatīt noilguma termiņus. Nodrošināt, lai reformas, kas pieņemtas ar mērķi uzlabot efektivitāti civiltiesību jomā, palīdzētu samazināt tiesvedības ilgumu.

| 4. | Līdz 2015. gada beigām ieviest saistošus pasākumus, lai novērstu atlikušos trūkumus banku korporatīvajā pārvaldībā, īstenot nodibinājumu reformu, par kuru ir panākta vienošanās, un veikt pasākumus, lai paātrinātu ieņēmumus nenesošo aizdevumu visaptverošu samazināšanu. |
| --- | --- |

4.

Līdz 2015. gada beigām ieviest saistošus pasākumus, lai novērstu atlikušos trūkumus banku korporatīvajā pārvaldībā, īstenot nodibinājumu reformu, par kuru ir panākta vienošanās, un veikt pasākumus, lai paātrinātu ieņēmumus nenesošo aizdevumu visaptverošu samazināšanu.

| 5. | Pieņemt likumdošanas īstenošanas rīkojumus par algu piemaksas shēmu izstrādi un izmantošanu, līgumisko attiecību pārskatīšanu, darba un privātās dzīves līdzsvaru un aktīvas darba tirgus politikas stiprināšanu. Veicināt efektīvu regulējumu otrā līmeņa pārrunām par līgumiem, apspriežoties ar sociālajiem partneriem un saskaņā ar valsts praksi. Jauniešu bezdarba problēmas risināšanas ietvaros pieņemt un īstenot plānoto skolu reformu un paplašināt profesionālas ievirzes augstāko izglītību. |
| --- | --- |

5.

Pieņemt likumdošanas īstenošanas rīkojumus par algu piemaksas shēmu izstrādi un izmantošanu, līgumisko attiecību pārskatīšanu, darba un privātās dzīves līdzsvaru un aktīvas darba tirgus politikas stiprināšanu. Veicināt efektīvu regulējumu otrā līmeņa pārrunām par līgumiem, apspriežoties ar sociālajiem partneriem un saskaņā ar valsts praksi. Jauniešu bezdarba problēmas risināšanas ietvaros pieņemt un īstenot plānoto skolu reformu un paplašināt profesionālas ievirzes augstāko izglītību.

| 6. | Īstenot vienkāršošanas programmu 2015.–2017. gadam, lai mazinātu administratīvo un regulatīvo slogu. Pieņemt konkurenci veicinošus pasākumus visās nozarēs, uz kurām attiecas Konkurences likums, un izlēmīgi rīkoties, lai novērstu atlikušos šķēršļus. Nodrošināt, lai vēlākais līdz 2015. gada beigām tiktu laboti vietējo sabiedrisko pakalpojumu līgumi, kuri neatbilst prasībām par iekšēju līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu. |
| --- | --- |

6.

Īstenot vienkāršošanas programmu 2015.–2017. gadam, lai mazinātu administratīvo un regulatīvo slogu. Pieņemt konkurenci veicinošus pasākumus visās nozarēs, uz kurām attiecas Konkurences likums, un izlēmīgi rīkoties, lai novērstu atlikušos šķēršļus. Nodrošināt, lai vēlākais līdz 2015. gada beigām tiktu laboti vietējo sabiedrisko pakalpojumu līgumi, kuri neatbilst prasībām par iekšēju līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu.

Briselē, 2015. gada 14. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

P. GRAMEGNA

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.

2

(3)  Paliek spēkā ar Padomes Lēmumu 2014/322/ES (2014. gada 6. maijs) par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm 2014. gadam (OV L 165, 4.6.2014., 49. lpp.).

3

(4)  Padomes Ieteikums (2014. gada 8. jūlijs) par Itālijas 2014. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Itālijas 2014. gada stabilitātes programmu (OV C 247, 29.7.2014., 57. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 473/2013 (2013. gada 21. maijs) par kopīgiem noteikumiem budžeta plānu projektu uzraudzībai un novērtēšanai un pārmērīga budžeta deficīta novēršanai eurozonas dalībvalstīs (OV L 140, 27.5.2013., 11. lpp.).

5

(6)  Strukturālā bilance, kuras pārrēķinu veikusi Komisija, pamatojoties uz stabilitātes programmā ietverto informāciju un izmantojot kopīgi saskaņotu metodiku.

6

(7)  Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 2. punktu.

7

(8)  OV C 272, 18.8.2015., 98. lpp.

8

---

| 18.8.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 272/66 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 272/66

---

PADOMES IETEIKUMS

(2015. gada 14. jūlijs)

par Latvijas 2015. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Latvijas 2015. gada stabilitātes programmu

(2015/C 272/17)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,

ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam sākt jaunu izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju – “Eiropa 2020” –, kam pamatā ir ciešāka ekonomikas politikas koordinācija. Stratēģijā lielākoties pievērsta uzmanība galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju. |
| --- | --- |

(1)

Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam sākt jaunu izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju – “Eiropa 2020” –, kam pamatā ir ciešāka ekonomikas politikas koordinācija. Stratēģijā lielākoties pievērsta uzmanība galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju.

| (2) | Padome 2015. gada 14. jūlijā, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumiem, pieņēma Ieteikumu par dalībvalstu un Savienības vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm, un 2010. gada 21. oktobrī tā pieņēma lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (2). Tie kopā veido “integrētās pamatnostādnes”, kuras dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā savā ekonomikas un nodarbinātības politikā. |
| --- | --- |

(2)

Padome 2015. gada 14. jūlijā, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumiem, pieņēma Ieteikumu par dalībvalstu un Savienības vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm, un 2010. gada 21. oktobrī tā pieņēma lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (2). Tie kopā veido “integrētās pamatnostādnes”, kuras dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā savā ekonomikas un nodarbinātības politikā.

| (3) | Padome 2014. gada 8. jūlijā pieņēma Ieteikumu (3) par Latvijas 2014. gada valsts reformu programmu un sniedza atzinumu par atjaunināto Latvijas 2014. gada stabilitātes programmu. |
| --- | --- |

(3)

Padome 2014. gada 8. jūlijā pieņēma Ieteikumu (3) par Latvijas 2014. gada valsts reformu programmu un sniedza atzinumu par atjaunināto Latvijas 2014. gada stabilitātes programmu.

| (4) | Komisija 2014. gada 28. novembrī pieņēma gada izaugsmes pētījumu, iezīmējot 2015. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada sākumu. Tajā pašā dienā Komisija, pamatojoties uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011 (4), pieņēma brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Latvija nebija noteikta kā viena no dalībvalstīm, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats. |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2014. gada 28. novembrī pieņēma gada izaugsmes pētījumu, iezīmējot 2015. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada sākumu. Tajā pašā dienā Komisija, pamatojoties uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011 (4), pieņēma brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Latvija nebija noteikta kā viena no dalībvalstīm, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats.

| (5) | Eiropadome 2014. gada 18. decembrī apstiprināja prioritātes, lai veicinātu investīcijas, pastiprinātu strukturālās reformas un īstenotu atbildīgu, izaugsmi veicinošu fiskālo konsolidāciju. |
| --- | --- |

(5)

Eiropadome 2014. gada 18. decembrī apstiprināja prioritātes, lai veicinātu investīcijas, pastiprinātu strukturālās reformas un īstenotu atbildīgu, izaugsmi veicinošu fiskālo konsolidāciju.

| (6) | Komisija 2015. gada 26. februārī publicēja 2015. gada ziņojumu par Latviju. Tajā tika izvērtēti Latvijas panākumi attiecībā uz to, kā tiek īstenoti 2014. gada 8. jūlijā pieņemtie konkrētai valstij adresētie ieteikumi. |
| --- | --- |

(6)

Komisija 2015. gada 26. februārī publicēja 2015. gada ziņojumu par Latviju. Tajā tika izvērtēti Latvijas panākumi attiecībā uz to, kā tiek īstenoti 2014. gada 8. jūlijā pieņemtie konkrētai valstij adresētie ieteikumi.

| (7) | Latvija 2015. gada 15. aprīlī iesniedza savu 2015. gada valsts reformu programmu un 2015. gada stabilitātes programmu. Abas programmas tika izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību. |
| --- | --- |

(7)

Latvija 2015. gada 15. aprīlī iesniedza savu 2015. gada valsts reformu programmu un 2015. gada stabilitātes programmu. Abas programmas tika izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību.

| (8) | Latvija patlaban atrodas Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvajā daļā un īsteno Eurostat apstiprināto sistēmiskās pensiju reformas klauzulu. Latvija savā 2015. gada stabilitātes programmā ir pieprasījusi pagaidu atkāpi no nepieciešamajām korekcijām vidēja termiņa mērķa sasniegšanai, jo tā turpina īstenot būtiskas strukturālas reformas veselības nozarē. Veselības nozares reformas budžeta izmaksu apjoms 2016. gadā ir 0,2 % no IKP. Prognozēts, ka reformas rezultātā līdz 2023. gadam nodarbinātība pieaugs par 0,6 % un IKP līmenis – par 2,2 %. Pozitīvā ietekme uz izaugsmi un publisko finanšu ilgtspēju ilgtermiņā tiek vērtēta kā ticama. Tomēr, pamatojoties uz Komisijas 2015. gada pavasara prognozi, plānotais strukturālais deficīts 2,2 % apmērā no IKP 2016. gadā pārsniedz pienācīgo drošības rezervi attiecībā uz Līgumā noteikto atsauces vērtību 3 % apmērā no IKP, kura būtu jāievēro, lai kvalificētos strukturālo reformu klauzulai. Tāpēc, vienlaicīgi atzīstot, ka esošā veselības nozares reforma ir pamatota, Padome uzskata, ka Latvija neatbilst prasībām, kas ļautu tai piemērot pieprasīto pagaidu atkāpi 2016. gadā. |
| --- | --- |

(8)

Latvija patlaban atrodas Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvajā daļā un īsteno Eurostat apstiprināto sistēmiskās pensiju reformas klauzulu. Latvija savā 2015. gada stabilitātes programmā ir pieprasījusi pagaidu atkāpi no nepieciešamajām korekcijām vidēja termiņa mērķa sasniegšanai, jo tā turpina īstenot būtiskas strukturālas reformas veselības nozarē. Veselības nozares reformas budžeta izmaksu apjoms 2016. gadā ir 0,2 % no IKP. Prognozēts, ka reformas rezultātā līdz 2023. gadam nodarbinātība pieaugs par 0,6 % un IKP līmenis – par 2,2 %. Pozitīvā ietekme uz izaugsmi un publisko finanšu ilgtspēju ilgtermiņā tiek vērtēta kā ticama. Tomēr, pamatojoties uz Komisijas 2015. gada pavasara prognozi, plānotais strukturālais deficīts 2,2 % apmērā no IKP 2016. gadā pārsniedz pienācīgo drošības rezervi attiecībā uz Līgumā noteikto atsauces vērtību 3 % apmērā no IKP, kura būtu jāievēro, lai kvalificētos strukturālo reformu klauzulai. Tāpēc, vienlaicīgi atzīstot, ka esošā veselības nozares reforma ir pamatota, Padome uzskata, ka Latvija neatbilst prasībām, kas ļautu tai piemērot pieprasīto pagaidu atkāpi 2016. gadā.

| (9) | Valdība 2015. gada stabilitātes programmā plāno kopumā stabilu nominālo deficītu 1,4 % apmērā no IKP 2016. gadā un 1,3 % apmērā 2017. gadā, paceļot to līdz 1,7 % 2018. gadā. Lai sasniegtu šos mērķus, valdība plāno 2016. gadā panākt strukturālo deficītu 1,8 % apmērā no IKP un 1,4 % apmērā no IKP, sākot no 2017. gada. Stabilitātes programmas korekcijas virziens iekļauj novirzi, kas balstīta uz strukturālo reformu klauzulu un uz kuru Latvija, šķiet, nevar pretendēt, un klasificē paredzētos papildu aizsardzības izdevumus laikposmā no 2016. līdz 2019. gadam kā vienreizējus pasākumus. Saskaņā ar stabilitātes programmu paredzams, ka valdības parāda attiecība pret IKP samazināsies no 37 % no IKP 2015. gadā līdz 34 % no IKP līdz 2018. gadam, starplaikā notiekot nelielām ikgadējām svārstībām likvīdo aktīvu uzkrāšanās dēļ parāda pārvaldības nolūkiem. Šo budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs ir ticams. 2015. gadam paredzētie pasākumi lielākoties ir īstenoti, kā paredzēts budžetā. Tomēr pasākumi paredzēto budžeta deficīta mērķu atbalstam 2016. gadā un turpmākajos gados nav pietiekami konkrēti norādīti. Pamatojoties uz Komisijas 2015. gada pavasara prognozi, Latvija 2015. gadā prasību ievēro, ņemot vērā sistēmiskās pensiju reformas klauzulas piemērošanu. Attiecībā uz 2016. gadu pastāv būtiskas novirzes risks. Strukturālā bilance ir jāuzlabo par 0,3 % no IKP, ņemot vērā pielaidi attiecībā uz sistēmisko pensiju reformu. Pamatojoties uz Komisijas prognozi, tā pasliktinās par 0,3 % no IKP, kas ir saistīts arī ar to, ka aizsardzības izdevumus nevar klasificēt kā vienreizējus pasākumus. Pamatojoties uz savu stabilitātes programmas novērtējumu un ņemot vērā Komisijas 2015. gada pavasara prognozi, Padome uzskata, ka pastāv risks, ka Latvija neizpildīs Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumus. |
| --- | --- |

(9)

Valdība 2015. gada stabilitātes programmā plāno kopumā stabilu nominālo deficītu 1,4 % apmērā no IKP 2016. gadā un 1,3 % apmērā 2017. gadā, paceļot to līdz 1,7 % 2018. gadā. Lai sasniegtu šos mērķus, valdība plāno 2016. gadā panākt strukturālo deficītu 1,8 % apmērā no IKP un 1,4 % apmērā no IKP, sākot no 2017. gada. Stabilitātes programmas korekcijas virziens iekļauj novirzi, kas balstīta uz strukturālo reformu klauzulu un uz kuru Latvija, šķiet, nevar pretendēt, un klasificē paredzētos papildu aizsardzības izdevumus laikposmā no 2016. līdz 2019. gadam kā vienreizējus pasākumus. Saskaņā ar stabilitātes programmu paredzams, ka valdības parāda attiecība pret IKP samazināsies no 37 % no IKP 2015. gadā līdz 34 % no IKP līdz 2018. gadam, starplaikā notiekot nelielām ikgadējām svārstībām likvīdo aktīvu uzkrāšanās dēļ parāda pārvaldības nolūkiem. Šo budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs ir ticams. 2015. gadam paredzētie pasākumi lielākoties ir īstenoti, kā paredzēts budžetā. Tomēr pasākumi paredzēto budžeta deficīta mērķu atbalstam 2016. gadā un turpmākajos gados nav pietiekami konkrēti norādīti. Pamatojoties uz Komisijas 2015. gada pavasara prognozi, Latvija 2015. gadā prasību ievēro, ņemot vērā sistēmiskās pensiju reformas klauzulas piemērošanu. Attiecībā uz 2016. gadu pastāv būtiskas novirzes risks. Strukturālā bilance ir jāuzlabo par 0,3 % no IKP, ņemot vērā pielaidi attiecībā uz sistēmisko pensiju reformu. Pamatojoties uz Komisijas prognozi, tā pasliktinās par 0,3 % no IKP, kas ir saistīts arī ar to, ka aizsardzības izdevumus nevar klasificēt kā vienreizējus pasākumus. Pamatojoties uz savu stabilitātes programmas novērtējumu un ņemot vērā Komisijas 2015. gada pavasara prognozi, Padome uzskata, ka pastāv risks, ka Latvija neizpildīs Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumus.

| (10) | Tiek veidota neatkarīga akreditācijas valsts aģentūra un izstrādāts jauns, uz kvalitāti orientēts augstākās izglītības finansēšanas modelis Latvijā. Neraugoties uz to, ka ir gūti zināmi panākumi pētniecības un inovācijas sistēmas reformēšanā atbilstīgi pārdomātas specializācijas shēmai, nepietiekamā publiskā finansējuma dēļ un ņemot vērā to, ka pētniecības un inovācijas sistēma ir sadrumstalota, sasniegumi zinātnes jomā ir vāji. Latvija 2013. gadā pētniecībā un izstrādē ir investējusi tikai aptuveni 0,6 % no IKP, kas ir trešais zemākais rādītājs Savienībā. Publiskā sektora pētniecības un izstrādes intensitāte 2013. gadā bija tikai 0,43 % no IKP. Tas, ka trūkst inovāciju un privātā sektora investīciju nozarēs ar augstāku pievienoto vērtību un zinātnesietilpīgās nozarēs, mazina konkurētspēju. |
| --- | --- |

(10)

Tiek veidota neatkarīga akreditācijas valsts aģentūra un izstrādāts jauns, uz kvalitāti orientēts augstākās izglītības finansēšanas modelis Latvijā. Neraugoties uz to, ka ir gūti zināmi panākumi pētniecības un inovācijas sistēmas reformēšanā atbilstīgi pārdomātas specializācijas shēmai, nepietiekamā publiskā finansējuma dēļ un ņemot vērā to, ka pētniecības un inovācijas sistēma ir sadrumstalota, sasniegumi zinātnes jomā ir vāji. Latvija 2013. gadā pētniecībā un izstrādē ir investējusi tikai aptuveni 0,6 % no IKP, kas ir trešais zemākais rādītājs Savienībā. Publiskā sektora pētniecības un izstrādes intensitāte 2013. gadā bija tikai 0,43 % no IKP. Tas, ka trūkst inovāciju un privātā sektora investīciju nozarēs ar augstāku pievienoto vērtību un zinātnesietilpīgās nozarēs, mazina konkurētspēju.

| (11) | Neatkarīgi no panākumiem, kas gūti attiecībā uz bezdarba problēmas risināšanu, ir vajadzīga turpmāka rīcība, lai novērstu jauniešu bezdarbu un tā negatīvās ilgtermiņa sekas, ņemot vērā darbaspēka samazināšanos. Latvija ir guvusi zināmus panākumus profesionālās izglītības un apmācības, kā arī tās mācekļa darba komponenta reformēšanas jomā, taču MVU ierobežotās iesaistīšanās dēļ problēmas joprojām rada tās prestiža trūkums. |
| --- | --- |

(11)

Neatkarīgi no panākumiem, kas gūti attiecībā uz bezdarba problēmas risināšanu, ir vajadzīga turpmāka rīcība, lai novērstu jauniešu bezdarbu un tā negatīvās ilgtermiņa sekas, ņemot vērā darbaspēka samazināšanos. Latvija ir guvusi zināmus panākumus profesionālās izglītības un apmācības, kā arī tās mācekļa darba komponenta reformēšanas jomā, taču MVU ierobežotās iesaistīšanās dēļ problēmas joprojām rada tās prestiža trūkums.

| (12) | Lai gan ir veikts ievērojams analīzes un plānošanas darbs, sociālās palīdzības reformas nav pavirzījušās uz priekšu un neatspoguļojas pietiekama budžeta plānošanā. Bezdarba un sociālās palīdzības pabalstu nelielais tvērums un zema atbilstība neļauj efektīvi samazināt nabadzību, sociālo atstumtību un augsto nevienlīdzības līmeni. Šādos apstākļos sociālie izdevumi maz ietekmē nabadzības samazināšanu. 2014. gadā aptuveni 32,7 % Latvijas iedzīvotāju bija pakļauti nabadzības vai sociālās atstumtības riskam, un ienākumu nevienlīdzība joprojām ir viena no augstākajām Savienībā. Aktīvas darba tirgus politikas finansējums un tvērums salīdzinājumā ar citām dalībvalstīm joprojām ir neliels. Lielais nodokļu īpatsvars cilvēkiem ar zemiem ienākumiem joprojām kavē oficiālo nodarbinātību un samazina pieprasījumu pēc mazkvalificētiem darba ņēmējiem, tajā pašā laikā vides un efektīvu īpašuma nodokļu jomā ir liels neizmantots potenciāls. Mazs publiskais finansējums veselības aprūpei un augstas pacientu tiešās iemaksas, tas, ka darbības stimuliem un efektivitātei netiek pievērsta pienācīga uzmanība, un aprūpes koordinācijas trūkums ir veicinājis to, ka lielai daļai iedzīvotāju ir samazinājusies veselības aprūpes sistēmas pieejamība. Jāturpina pasākumi, lai uzlabotu veselības aprūpes sistēmas pieejamību, izmaksu lietderību un šīs sistēmas kvalitāti, un slimnīcu finansēšana jāsasaista ar sasniegumos balstītiem mehānismiem. |
| --- | --- |

(12)

Lai gan ir veikts ievērojams analīzes un plānošanas darbs, sociālās palīdzības reformas nav pavirzījušās uz priekšu un neatspoguļojas pietiekama budžeta plānošanā. Bezdarba un sociālās palīdzības pabalstu nelielais tvērums un zema atbilstība neļauj efektīvi samazināt nabadzību, sociālo atstumtību un augsto nevienlīdzības līmeni. Šādos apstākļos sociālie izdevumi maz ietekmē nabadzības samazināšanu. 2014. gadā aptuveni 32,7 % Latvijas iedzīvotāju bija pakļauti nabadzības vai sociālās atstumtības riskam, un ienākumu nevienlīdzība joprojām ir viena no augstākajām Savienībā. Aktīvas darba tirgus politikas finansējums un tvērums salīdzinājumā ar citām dalībvalstīm joprojām ir neliels. Lielais nodokļu īpatsvars cilvēkiem ar zemiem ienākumiem joprojām kavē oficiālo nodarbinātību un samazina pieprasījumu pēc mazkvalificētiem darba ņēmējiem, tajā pašā laikā vides un efektīvu īpašuma nodokļu jomā ir liels neizmantots potenciāls. Mazs publiskais finansējums veselības aprūpei un augstas pacientu tiešās iemaksas, tas, ka darbības stimuliem un efektivitātei netiek pievērsta pienācīga uzmanība, un aprūpes koordinācijas trūkums ir veicinājis to, ka lielai daļai iedzīvotāju ir samazinājusies veselības aprūpes sistēmas pieejamība. Jāturpina pasākumi, lai uzlabotu veselības aprūpes sistēmas pieejamību, izmaksu lietderību un šīs sistēmas kvalitāti, un slimnīcu finansēšana jāsasaista ar sasniegumos balstītiem mehānismiem.

| (13) | Latvija ir guvusi ievērojamus panākumus attiecībā uz tiesu iestāžu sistēmas reformēšanu. Tomēr civillietu un komerclietu pabeigšanas koeficients joprojām ir zems, un tas rada papildu slogu darījumdarbībai. Būtu jāstiprina Tieslietu padomes un tiesu priekšsēdētāju nozīme tiesu iestāžu reformu īstenošanā. Cīņa pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un piemērota nodokļu iekasēšana nenotiek pietiekamā apmērā, un nodokļu apiešanas līmenis joprojām ir augsts. Lai gan ir pieņemts Maksātnespējas likums, joprojām ir problēmas saistībā ar pareizu maksātnespējas politiku un efektīvu maksātnespējas administratoru uzraudzības sistēmu. Darījumdarbības videi un sabiedrisko pakalpojumu kvalitātei nāktu par labu stingrāki pasākumi attiecībā uz interešu konfliktu un korupcijas novēršanu, jo īpaši riskam pakļautajās jomās, piemēram, valsts iepirkumi, būvniecība un veselības aprūpe. Nav gūti panākumi attiecībā uz Konkurences padomes ierosinātajiem grozījumiem Konkurences likumā, lai nodrošinātu tai lielāku institucionālo un finansiālo neatkarību un ļautu efektīvi rīkoties pret publiskajām struktūrām. Saeima vēl nav pieņēmusi Valsts civildienesta likumu. Ir svarīgi, lai tajā tiktu iekļautas arī pašvaldības. |
| --- | --- |

(13)

Latvija ir guvusi ievērojamus panākumus attiecībā uz tiesu iestāžu sistēmas reformēšanu. Tomēr civillietu un komerclietu pabeigšanas koeficients joprojām ir zems, un tas rada papildu slogu darījumdarbībai. Būtu jāstiprina Tieslietu padomes un tiesu priekšsēdētāju nozīme tiesu iestāžu reformu īstenošanā. Cīņa pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un piemērota nodokļu iekasēšana nenotiek pietiekamā apmērā, un nodokļu apiešanas līmenis joprojām ir augsts. Lai gan ir pieņemts Maksātnespējas likums, joprojām ir problēmas saistībā ar pareizu maksātnespējas politiku un efektīvu maksātnespējas administratoru uzraudzības sistēmu. Darījumdarbības videi un sabiedrisko pakalpojumu kvalitātei nāktu par labu stingrāki pasākumi attiecībā uz interešu konfliktu un korupcijas novēršanu, jo īpaši riskam pakļautajās jomās, piemēram, valsts iepirkumi, būvniecība un veselības aprūpe. Nav gūti panākumi attiecībā uz Konkurences padomes ierosinātajiem grozījumiem Konkurences likumā, lai nodrošinātu tai lielāku institucionālo un finansiālo neatkarību un ļautu efektīvi rīkoties pret publiskajām struktūrām. Saeima vēl nav pieņēmusi Valsts civildienesta likumu. Ir svarīgi, lai tajā tiktu iekļautas arī pašvaldības.

| (14) | Eiropas pusgada kontekstā Komisija ir veikusi Latvijas ekonomikas politikas visaptverošu analīzi un publicējusi to 2015. gada ziņojumā par valsti. Tā ir arī izvērtējusi stabilitātes programmu un valsts reformu programmu, kā arī pasākumus, kas veikti saistībā ar iepriekšējos gados Latvijai adresētiem ieteikumiem. Vērtējumā Komisija ņēma vērā ne tikai programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Latvijā, bet arī atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jāstiprina Savienības vispārējā ekonomikas pārvaldība, turpmākajos valsts lēmumos nodrošinot ES līmeņa ieguldījumu. Ieteikumi saskaņā ar Eiropas pusgadu ir atspoguļoti 1. līdz 4. ieteikumā. |
| --- | --- |

(14)

Eiropas pusgada kontekstā Komisija ir veikusi Latvijas ekonomikas politikas visaptverošu analīzi un publicējusi to 2015. gada ziņojumā par valsti. Tā ir arī izvērtējusi stabilitātes programmu un valsts reformu programmu, kā arī pasākumus, kas veikti saistībā ar iepriekšējos gados Latvijai adresētiem ieteikumiem. Vērtējumā Komisija ņēma vērā ne tikai programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Latvijā, bet arī atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jāstiprina Savienības vispārējā ekonomikas pārvaldība, turpmākajos valsts lēmumos nodrošinot ES līmeņa ieguldījumu. Ieteikumi saskaņā ar Eiropas pusgadu ir atspoguļoti 1. līdz 4. ieteikumā.

| (15) | Ņemot vērā šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi stabilitātes programmu, un tās atzinums (5) ir atspoguļots jo īpaši 1. ieteikumā. |
| --- | --- |

(15)

Ņemot vērā šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi stabilitātes programmu, un tās atzinums (5) ir atspoguļots jo īpaši 1. ieteikumā.

| (16) | Eiropas pusgada kontekstā Komisija ir arī veikusi analīzi par visas eurozonas ekonomikas politiku. Pamatojoties uz šo analīzi, Padome ir izdevusi konkrētus ieteikumus dalībvalstīm, kuru valūta ir euro (6). Latvijai kā valstij, kuras valūta ir euro, būtu arī jānodrošina pilnīga un laicīga minēto ieteikumu īstenošana, |
| --- | --- |

(16)

Eiropas pusgada kontekstā Komisija ir arī veikusi analīzi par visas eurozonas ekonomikas politiku. Pamatojoties uz šo analīzi, Padome ir izdevusi konkrētus ieteikumus dalībvalstīm, kuru valūta ir euro (6). Latvijai kā valstij, kuras valūta ir euro, būtu arī jānodrošina pilnīga un laicīga minēto ieteikumu īstenošana,

AR ŠO IESAKA Latvijai 2015. un 2016. gadā rīkoties šādi.

| 1. | Nodrošināt, ka novirze no vidēja termiņa budžeta mērķa 2015. un 2016. gadā ir vienīgi pielaide, kas saistīta ar sistēmisko pensiju reformu. |
| --- | --- |

1.

Nodrošināt, ka novirze no vidēja termiņa budžeta mērķa 2015. un 2016. gadā ir vienīgi pielaide, kas saistīta ar sistēmisko pensiju reformu.

| 2. | Uzlabot profesionālo izglītību un apmācību, paātrināt izglītības programmu reformu un palielināt piedāvājumu mācībām darbvietā. Nodrošināt, ka jaunais augstākās izglītības sistēmas finansēšanas modelis atalgo kvalitāti. Mērķtiecīgāk novirzīt finansējumu pētniecībai un stimulēt privātā sektora investīcijas inovācijā, pamatojoties uz pārdomātas specializācijas shēmu. |
| --- | --- |

2.

Uzlabot profesionālo izglītību un apmācību, paātrināt izglītības programmu reformu un palielināt piedāvājumu mācībām darbvietā. Nodrošināt, ka jaunais augstākās izglītības sistēmas finansēšanas modelis atalgo kvalitāti. Mērķtiecīgāk novirzīt finansējumu pētniecībai un stimulēt privātā sektora investīcijas inovācijā, pamatojoties uz pārdomātas specializācijas shēmu.

| 3. | Veikt konkrētus pasākumus, lai reformētu sociālo palīdzību, nodrošinot pabalstu adekvātumu, un veikt pasākumus nodarbināmības palielināšanai. Samazināt lielo nodokļu īpatsvaru cilvēkiem ar zemiem ienākumiem, novirzot nodokļu slogu uz citiem avotiem, kam ir mazāka negatīvā ietekme uz izaugsmi. Rīkoties, lai uzlabotu veselības aprūpes sistēmas pieejamību, izmaksu lietderību un šīs sistēmas kvalitāti un slimnīcu finansēšanu sasaistītu ar sasniegumos balstītiem mehānismiem. |
| --- | --- |

3.

Veikt konkrētus pasākumus, lai reformētu sociālo palīdzību, nodrošinot pabalstu adekvātumu, un veikt pasākumus nodarbināmības palielināšanai. Samazināt lielo nodokļu īpatsvaru cilvēkiem ar zemiem ienākumiem, novirzot nodokļu slogu uz citiem avotiem, kam ir mazāka negatīvā ietekme uz izaugsmi. Rīkoties, lai uzlabotu veselības aprūpes sistēmas pieejamību, izmaksu lietderību un šīs sistēmas kvalitāti un slimnīcu finansēšanu sasaistītu ar sasniegumos balstītiem mehānismiem.

| 4. | Uzlabot tiesu iestāžu sistēmas efektivitāti, palielinot visu pušu (tostarp maksātnespējas administratoru) pārskatatbildību, nodrošinot piemērotus līdzekļus, lai apkarotu izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, un stiprinot Tieslietu padomes nozīmi. Uzlabot tiesību aktus valsts civildienesta jomā, lai stiprinātu pret interešu konfliktu vērsto kārtību un atalgojumu sasaistītu ar atbildību. |
| --- | --- |

4.

Uzlabot tiesu iestāžu sistēmas efektivitāti, palielinot visu pušu (tostarp maksātnespējas administratoru) pārskatatbildību, nodrošinot piemērotus līdzekļus, lai apkarotu izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, un stiprinot Tieslietu padomes nozīmi. Uzlabot tiesību aktus valsts civildienesta jomā, lai stiprinātu pret interešu konfliktu vērsto kārtību un atalgojumu sasaistītu ar atbildību.

Briselē, 2015. gada 14. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

P. GRAMEGNA

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  Paliek spēkā ar Padomes Lēmumu 2014/322/ES (2014. gada 6. maijs) par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm 2014. gadam (OV L 165, 4.6.2014., 49. lpp.).

2

(3)  Padomes Ieteikums (2014. gada 8. jūlijs) par Latvijas 2014. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Latvijas 2014. gada stabilitātes programmu (OV C 247, 29.7.2014., 63. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.).

4

(5)  Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 2. punktu.

5

(6)  OV C 272, 18.8.2015., 98. lpp.

6

---

| 18.8.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 272/70 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 272/70

---

PADOMES IETEIKUMS

(2015. gada 14. jūlijs)

par Lietuvas 2015. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Lietuvas 2015. gada stabilitātes programmu

(2015/C 272/18)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,

ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam sākt jaunu izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju “Eiropa 2020”, kas būtu balstīta uz ciešāku ekonomikas politikas koordināciju. Šajā stratēģijā galvenā uzmanība ir pievērsta jomām, kurās visvairāk ir nepieciešama rīcība Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes un konkurētspējas potenciāla stimulēšanai. |
| --- | --- |

(1)

Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam sākt jaunu izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju “Eiropa 2020”, kas būtu balstīta uz ciešāku ekonomikas politikas koordināciju. Šajā stratēģijā galvenā uzmanība ir pievērsta jomām, kurās visvairāk ir nepieciešama rīcība Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes un konkurētspējas potenciāla stimulēšanai.

| (2) | Padome 2015. gada 14. jūlijā, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumiem, pieņēma Ieteikumu par dalībvalstu un Savienības vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm, un 2010. gada 21. oktobrī tā pieņēma lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (2). Tie kopā veido “integrētās pamatnostādnes”, kuras dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā savā ekonomikas un nodarbinātības politikā. |
| --- | --- |

(2)

Padome 2015. gada 14. jūlijā, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumiem, pieņēma Ieteikumu par dalībvalstu un Savienības vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm, un 2010. gada 21. oktobrī tā pieņēma lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (2). Tie kopā veido “integrētās pamatnostādnes”, kuras dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā savā ekonomikas un nodarbinātības politikā.

| (3) | Padome 2014. gada 8. jūlijā pieņēma Ieteikumu (3) par Lietuvas valsts reformu programmu 2014. gadam un sniedza savu atzinumu par Lietuvas atjaunināto konverģences programmu 2014. gadam. |
| --- | --- |

(3)

Padome 2014. gada 8. jūlijā pieņēma Ieteikumu (3) par Lietuvas valsts reformu programmu 2014. gadam un sniedza savu atzinumu par Lietuvas atjaunināto konverģences programmu 2014. gadam.

| (4) | Komisija 2014. gada 28. novembrī pieņēma gada izaugsmes pētījumu, iezīmējot 2015. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada sākumu. Tajā pašā dienā Komisija, pamatojoties uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011 (4), pieņēma brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Lietuva nebija noteikta kā viena no dalībvalstīm, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats. |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2014. gada 28. novembrī pieņēma gada izaugsmes pētījumu, iezīmējot 2015. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada sākumu. Tajā pašā dienā Komisija, pamatojoties uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011 (4), pieņēma brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Lietuva nebija noteikta kā viena no dalībvalstīm, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats.

| (5) | Eiropadome 2014. gada 18. decembrī apstiprināja prioritātes, lai veicinātu investīcijas, pastiprinātu strukturālās reformas un īstenotu atbildīgu, izaugsmi veicinošu fiskālo konsolidāciju. |
| --- | --- |

(5)

Eiropadome 2014. gada 18. decembrī apstiprināja prioritātes, lai veicinātu investīcijas, pastiprinātu strukturālās reformas un īstenotu atbildīgu, izaugsmi veicinošu fiskālo konsolidāciju.

| (6) | Komisija 2015. gada 26. februārī publicēja savu 2015. gada ziņojumu par Lietuvu. Tajā ir izvērtēti Lietuvas panākumi 2014. gada 8. jūlijā pieņemto konkrētai valstij adresēto ieteikumu īstenošanā. |
| --- | --- |

(6)

Komisija 2015. gada 26. februārī publicēja savu 2015. gada ziņojumu par Lietuvu. Tajā ir izvērtēti Lietuvas panākumi 2014. gada 8. jūlijā pieņemto konkrētai valstij adresēto ieteikumu īstenošanā.

| (7) | Lietuva 2015. gada 13. aprīlī iesniedza savu 2015. gada valsts reformu programmu, bet 2015. gada 30. aprīlī – savu 2015. gada stabilitātes programmu. Abas programmas tika izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību. |
| --- | --- |

(7)

Lietuva 2015. gada 13. aprīlī iesniedza savu 2015. gada valsts reformu programmu, bet 2015. gada 30. aprīlī – savu 2015. gada stabilitātes programmu. Abas programmas tika izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību.

| (8) | Lietuvai pašlaik tiek piemērota Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa. Lietuva savā 2015. gada stabilitātes programmā ir pieprasījusi pensiju reformas klauzulas piemērošanu. Lietuva lēš, ka pensiju reformas budžeta izmaksas 2016. gadā būs 0,1 % no IKP. Pieņemot, ka Eurostat apliecinās, ka pensiju reforma atbilst nepieciešamajiem nosacījumiem, un ka tiek saglabāta pienācīga drošības rezerve attiecībā pret deficīta atsauces vērtību, Padome uzskata, ka Lietuva varētu izmantot tās pieprasīto pagaidu novirzi no nepieciešamās korekcijas virzībā uz vidēja termiņa mērķi 2016. gadā. Lietuvas valdība savā stabilitātes programmā norāda, ka tā plāno 2015. gadā sasniegt nominālo deficītu 1,2 % apmērā no IKP un līdz 2018. gadam to pārvērst par budžeta pārpalikumu 0,7 % apmērā no IKP. Valdība plāno uzturēt spēkā vidēja termiņa budžeta mērķi – strukturālo deficītu 1 % apmērā no IKP – visā programmas laikā. Kā teikts stabilitātes programmā, ir sagaidāms, ka 2015. gadā valsts parādsaistību attiecība pret IKP sasniegs maksimumu – 42,2 % no IKP, bet 2018. gadā tā samazināsies līdz 32,9 %. Makroekonomikas scenārijs, uz kuru balstās šīs budžeta prognozes, ir ticams. Tomēr nav pietiekami konkretizēti pasākumi, ar kuriem paredzēts atbalstīt plānotos budžeta deficīta mērķus 2016. gadam un nākamajiem gadiem. Balstoties uz Komisijas sagatavoto 2015. gada pavasara prognozi, var konstatēt, ka pastāv risks, ka 2015. gadā notiks neliela novirzīšanās no nepieciešamās korekcijas virzībā uz vidēja termiņa mērķi, jo neto izdevumu pieaugums pārsniedz etalonvērtību par 0,3 % (no IKP). Attiecībā uz 2015. un 2016. gadu gan strukturālā bilance, gan izdevumu pieaugums ievērojami novirzās no nepieciešamās korekcijas līknes, kas liecina par ievērojamu novirzi 2016. gadā. Tādēļ abos gados būs nepieciešami papildu pasākumi. Balstoties uz savu stabilitātes programmas novērtējumu un ņemot vērā Komisijas sagatavoto 2015. gada pavasara prognozi, Padome uzskata, ka pastāv risks, ka Lietuva neievēros Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumus. Turklāt, neatkarīgi no nesenajiem panākumiem pašreizējais fiskālais regulējums būtu vēl vairāk jāuzlabo, stiprinot tā saistošo statusu un nodrošinot pilnīgu atbilstību ES fiskālajiem noteikumiem. Lietuvas nodokļu ieņēmumi lielā mērā ir atkarīgi no netiešajiem nodokļiem un darbaspēkam uzliktajiem nodokļiem, savukārt ieņēmumi no dabas resursu nodokļiem un īpašuma nodokļiem joprojām ir ļoti nelieli. Lietuva joprojām saskaras ar problēmām nodokļu tiesību ievērošanas jomā, it īpaši attiecībā uz PVN. |
| --- | --- |

(8)

Lietuvai pašlaik tiek piemērota Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa. Lietuva savā 2015. gada stabilitātes programmā ir pieprasījusi pensiju reformas klauzulas piemērošanu. Lietuva lēš, ka pensiju reformas budžeta izmaksas 2016. gadā būs 0,1 % no IKP. Pieņemot, ka Eurostat apliecinās, ka pensiju reforma atbilst nepieciešamajiem nosacījumiem, un ka tiek saglabāta pienācīga drošības rezerve attiecībā pret deficīta atsauces vērtību, Padome uzskata, ka Lietuva varētu izmantot tās pieprasīto pagaidu novirzi no nepieciešamās korekcijas virzībā uz vidēja termiņa mērķi 2016. gadā. Lietuvas valdība savā stabilitātes programmā norāda, ka tā plāno 2015. gadā sasniegt nominālo deficītu 1,2 % apmērā no IKP un līdz 2018. gadam to pārvērst par budžeta pārpalikumu 0,7 % apmērā no IKP. Valdība plāno uzturēt spēkā vidēja termiņa budžeta mērķi – strukturālo deficītu 1 % apmērā no IKP – visā programmas laikā. Kā teikts stabilitātes programmā, ir sagaidāms, ka 2015. gadā valsts parādsaistību attiecība pret IKP sasniegs maksimumu – 42,2 % no IKP, bet 2018. gadā tā samazināsies līdz 32,9 %. Makroekonomikas scenārijs, uz kuru balstās šīs budžeta prognozes, ir ticams. Tomēr nav pietiekami konkretizēti pasākumi, ar kuriem paredzēts atbalstīt plānotos budžeta deficīta mērķus 2016. gadam un nākamajiem gadiem. Balstoties uz Komisijas sagatavoto 2015. gada pavasara prognozi, var konstatēt, ka pastāv risks, ka 2015. gadā notiks neliela novirzīšanās no nepieciešamās korekcijas virzībā uz vidēja termiņa mērķi, jo neto izdevumu pieaugums pārsniedz etalonvērtību par 0,3 % (no IKP). Attiecībā uz 2015. un 2016. gadu gan strukturālā bilance, gan izdevumu pieaugums ievērojami novirzās no nepieciešamās korekcijas līknes, kas liecina par ievērojamu novirzi 2016. gadā. Tādēļ abos gados būs nepieciešami papildu pasākumi. Balstoties uz savu stabilitātes programmas novērtējumu un ņemot vērā Komisijas sagatavoto 2015. gada pavasara prognozi, Padome uzskata, ka pastāv risks, ka Lietuva neievēros Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumus. Turklāt, neatkarīgi no nesenajiem panākumiem pašreizējais fiskālais regulējums būtu vēl vairāk jāuzlabo, stiprinot tā saistošo statusu un nodrošinot pilnīgu atbilstību ES fiskālajiem noteikumiem. Lietuvas nodokļu ieņēmumi lielā mērā ir atkarīgi no netiešajiem nodokļiem un darbaspēkam uzliktajiem nodokļiem, savukārt ieņēmumi no dabas resursu nodokļiem un īpašuma nodokļiem joprojām ir ļoti nelieli. Lietuva joprojām saskaras ar problēmām nodokļu tiesību ievērošanas jomā, it īpaši attiecībā uz PVN.

| (9) | Lietuva saskaras ar ievērojamu darbspējīgā vecuma iedzīvotāju skaita kritumu, ko izraisījis demogrāfiskais stāvoklis, migrācija un veselības aprūpes sistēmas sliktie darbības rezultāti. Pastāvīgi neaktīvā dalība mūžizglītībā neveicina cilvēkkapitāla stiprināšanu, neuzlabo nodarbinātības iespējas un nepaaugstina darba ražīgumu. Skolās to skolēnu īpatsvars, kuriem ir sliktas sekmes pamatprasmēs, pārsniedz vidējo rādītāju, kas liecina par to, ka ir nepieciešams modernizēt skolotāju apmācību un veicināt nepārtrauktu profesionālo attīstību. Izglītības un apmācības piedāvājums ne vienmēr atbilst darba tirgus vajadzībām. To studentu īpatsvars, kas profesionālo izglītību vai apmācības programmas apgūst vidējās izglītības līmenī, ir zems. Lietuva veic pasākumus, lai uzlabotu un paplašinātu māceklības iespējas un apmācību darbavietā, tomēr šādu programmu skaits un kvalitāte joprojām ir nepietiekama. Slimnīcās gultas vietu skaits uz vienu iedzīvotāju joprojām ir augsts salīdzinājumā ar pārējo Savienību, kas liek pieņemt, ka veselības aprūpes nodrošinājums nav līdzsvarots. Vienlaikus publiskā sektora ieguldījumu kopsumma veselības aprūpes nozarē joprojām ir zema. Informācija par biežajiem neformālajiem maksājumiem par veselības aprūpes pakalpojumiem, kā arī bažas par korupciju publiskā iepirkuma procedūrās attiecībā uz medicīnas precēm liecina par nepieciešamību uzlabot veselības aprūpes sistēmas pārvaldību. |
| --- | --- |

(9)

Lietuva saskaras ar ievērojamu darbspējīgā vecuma iedzīvotāju skaita kritumu, ko izraisījis demogrāfiskais stāvoklis, migrācija un veselības aprūpes sistēmas sliktie darbības rezultāti. Pastāvīgi neaktīvā dalība mūžizglītībā neveicina cilvēkkapitāla stiprināšanu, neuzlabo nodarbinātības iespējas un nepaaugstina darba ražīgumu. Skolās to skolēnu īpatsvars, kuriem ir sliktas sekmes pamatprasmēs, pārsniedz vidējo rādītāju, kas liecina par to, ka ir nepieciešams modernizēt skolotāju apmācību un veicināt nepārtrauktu profesionālo attīstību. Izglītības un apmācības piedāvājums ne vienmēr atbilst darba tirgus vajadzībām. To studentu īpatsvars, kas profesionālo izglītību vai apmācības programmas apgūst vidējās izglītības līmenī, ir zems. Lietuva veic pasākumus, lai uzlabotu un paplašinātu māceklības iespējas un apmācību darbavietā, tomēr šādu programmu skaits un kvalitāte joprojām ir nepietiekama. Slimnīcās gultas vietu skaits uz vienu iedzīvotāju joprojām ir augsts salīdzinājumā ar pārējo Savienību, kas liek pieņemt, ka veselības aprūpes nodrošinājums nav līdzsvarots. Vienlaikus publiskā sektora ieguldījumu kopsumma veselības aprūpes nozarē joprojām ir zema. Informācija par biežajiem neformālajiem maksājumiem par veselības aprūpes pakalpojumiem, kā arī bažas par korupciju publiskā iepirkuma procedūrās attiecībā uz medicīnas precēm liecina par nepieciešamību uzlabot veselības aprūpes sistēmas pārvaldību.

| (10) | Veiktie pensiju reformas pasākumi nav pietiekami, lai risinātu jautājumu par pensiju sistēmas vidēja termiņa ilgtspējību. Likumiskais pensionēšanās vecums pakāpeniski (līdz 2026. gadam) tiek palielināts, tomēr pensiju sistēmā netiek ņemti vērā paredzamā mūža ilguma rādītāji. Turklāt neskaidri ir noteikumi par pensiju indeksāciju. Zema dalība brīvprātīgos pensiju iekrājumu plānos un arodpensiju plānu neesamība rada risku, ka nākotnē pensijas nebūs pienācīgas. Valdība plāno vispusīgu pensiju sistēmas reformu īstenot “jauna sociālā modeļa” ietvaros. Tomēr šīs stratēģijas izstrāde vēl nav pabeigta un tā vēl nav pieņemta, un vispirms ir jāpabeidz apspriešanās ar sociālajiem partneriem. Lietuva ir ieviesusi finansiālā atbalsta pasākumus attiecībā uz gados vecākām personām un finansiālo stimulu viņu nodarbināšanai. Tomēr joprojām trūkst vispusīgas aktīvu vecumdienu stratēģijas. |
| --- | --- |

(10)

Veiktie pensiju reformas pasākumi nav pietiekami, lai risinātu jautājumu par pensiju sistēmas vidēja termiņa ilgtspējību. Likumiskais pensionēšanās vecums pakāpeniski (līdz 2026. gadam) tiek palielināts, tomēr pensiju sistēmā netiek ņemti vērā paredzamā mūža ilguma rādītāji. Turklāt neskaidri ir noteikumi par pensiju indeksāciju. Zema dalība brīvprātīgos pensiju iekrājumu plānos un arodpensiju plānu neesamība rada risku, ka nākotnē pensijas nebūs pienācīgas. Valdība plāno vispusīgu pensiju sistēmas reformu īstenot “jauna sociālā modeļa” ietvaros. Tomēr šīs stratēģijas izstrāde vēl nav pabeigta un tā vēl nav pieņemta, un vispirms ir jāpabeidz apspriešanās ar sociālajiem partneriem. Lietuva ir ieviesusi finansiālā atbalsta pasākumus attiecībā uz gados vecākām personām un finansiālo stimulu viņu nodarbināšanai. Tomēr joprojām trūkst vispusīgas aktīvu vecumdienu stratēģijas.

| (11) | Vairāk nekā 30 % Lietuvas iedzīvotāju draud nabadzība vai sociālā atstumtība. Naudas pabalstu formā sniegtās sociālās palīdzības reformas un uzlabojušos ekonomikas apstākļu ietekmē ir ievērojami samazinājušies izdevumi un sociālās palīdzības saņēmēju skaits. Tomēr joprojām nepietiekami ir pasākumi attiecībā uz aktīvu darba tirgu un citi pakalpojumi palīdzības saņēmēju atbalstam. |
| --- | --- |

(11)

Vairāk nekā 30 % Lietuvas iedzīvotāju draud nabadzība vai sociālā atstumtība. Naudas pabalstu formā sniegtās sociālās palīdzības reformas un uzlabojušos ekonomikas apstākļu ietekmē ir ievērojami samazinājušies izdevumi un sociālās palīdzības saņēmēju skaits. Tomēr joprojām nepietiekami ir pasākumi attiecībā uz aktīvu darba tirgu un citi pakalpojumi palīdzības saņēmēju atbalstam.

| (12) | Lietuva ir guvusi būtiskus panākumus valstij piederošo komercsabiedrību reformas jomā un ir pieņēmusi attiecīgus tiesību aktus, lai nodrošinātu, ka šai reformai ir noturīga iedarbība. Valdība ir pabeigusi komerciālās un nekomerciālās darbības nodalīšanu, un tas ir atspoguļots gada pārskatos. Atlikušajām valstij piederošajām komercsabiedrībām ir pienākums līdz 2015. gada septembra beigām iecelt neatkarīgus savu pārvaldes institūciju locekļus. |
| --- | --- |

(12)

Lietuva ir guvusi būtiskus panākumus valstij piederošo komercsabiedrību reformas jomā un ir pieņēmusi attiecīgus tiesību aktus, lai nodrošinātu, ka šai reformai ir noturīga iedarbība. Valdība ir pabeigusi komerciālās un nekomerciālās darbības nodalīšanu, un tas ir atspoguļots gada pārskatos. Atlikušajām valstij piederošajām komercsabiedrībām ir pienākums līdz 2015. gada septembra beigām iecelt neatkarīgus savu pārvaldes institūciju locekļus.

| (13) | Eiropas pusgada ietvaros Komisija ir sagatavojusi vispusīgu analīzi par Lietuvas ekonomikas politiku un publicējusi to savā 2015. gada ziņojumā par Lietuvu. Tā ir arī izvērtējusi stabilitātes programmu, valsts reformu programmu un pasākumus, kas veikti saistībā ar iepriekšējos gados Lietuvai adresētiem ieteikumiem. Vērtējumā Komisija ņēma vērā ne tikai programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Lietuvā, bet arī atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jāstiprina Savienības vispārējā ekonomikas pārvaldība, turpmākajos valsts lēmumos nodrošinot ES līmeņa ieguldījumu. Ieteikumi saskaņā ar Eiropas pusgadu ir atspoguļoti 1. līdz 3. ieteikumā. |
| --- | --- |

(13)

Eiropas pusgada ietvaros Komisija ir sagatavojusi vispusīgu analīzi par Lietuvas ekonomikas politiku un publicējusi to savā 2015. gada ziņojumā par Lietuvu. Tā ir arī izvērtējusi stabilitātes programmu, valsts reformu programmu un pasākumus, kas veikti saistībā ar iepriekšējos gados Lietuvai adresētiem ieteikumiem. Vērtējumā Komisija ņēma vērā ne tikai programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Lietuvā, bet arī atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jāstiprina Savienības vispārējā ekonomikas pārvaldība, turpmākajos valsts lēmumos nodrošinot ES līmeņa ieguldījumu. Ieteikumi saskaņā ar Eiropas pusgadu ir atspoguļoti 1. līdz 3. ieteikumā.

| (14) | Ņemot vērā šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi stabilitātes programmu, un tās atzinums (5) ir atspoguļots jo īpaši 1. ieteikumā. |
| --- | --- |

(14)

Ņemot vērā šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi stabilitātes programmu, un tās atzinums (5) ir atspoguļots jo īpaši 1. ieteikumā.

| (15) | Eiropas pusgada kontekstā Komisija ir arī veikusi analīzi par visas eurozonas ekonomikas politiku. Balstoties uz šo vērtējumu, Padome ir sniegusi konkrētus ieteikumus, kas adresēti dalībvalstīm, kuru naudas vienība ir euro (6). Arī Lietuvai kā valstij, kuras valūta ir euro, būtu jānodrošina minēto ieteikumu pilnīga un savlaicīga īstenošana, |
| --- | --- |

(15)

Eiropas pusgada kontekstā Komisija ir arī veikusi analīzi par visas eurozonas ekonomikas politiku. Balstoties uz šo vērtējumu, Padome ir sniegusi konkrētus ieteikumus, kas adresēti dalībvalstīm, kuru naudas vienība ir euro (6). Arī Lietuvai kā valstij, kuras valūta ir euro, būtu jānodrošina minēto ieteikumu pilnīga un savlaicīga īstenošana,

IESAKA Lietuvai 2015. un 2016. gadā rīkoties šādi.

| 1. | Nepieļaut novirzīšanos no budžeta vidēja termiņa mērķa 2015. gadā un nodrošināt, ka 2016. gadā šāda novirze attiecas vienīgi uz atskaitījumiem saistībā ar sistēmisko pensiju reformu. Paplašināt nodokļu bāzi un uzlabot nodokļu tiesību normu ievērošanu. |
| --- | --- |

1.

Nepieļaut novirzīšanos no budžeta vidēja termiņa mērķa 2015. gadā un nodrošināt, ka 2016. gadā šāda novirze attiecas vienīgi uz atskaitījumiem saistībā ar sistēmisko pensiju reformu. Paplašināt nodokļu bāzi un uzlabot nodokļu tiesību normu ievērošanu.

| 2. | Risināt problēmas saistībā ar sarūkošo darbspējīgā vecuma iedzīvotāju skaitu, palielinot izglītības nozīmīgumu darba tirgū, paaugstinot pamatprasmju līmeni un uzlabojot veselības aprūpes sistēmas darbības rezultativitāti; samazināt zemu ienākumu saņēmējiem piemērojamo nodokļu lielo īpatsvaru darbaspēka izmaksās, novirzot nodokļu slogu uz citiem ieņēmumu avotiem, kuriem ir mazāk negatīva ietekme uz izaugsmi. |
| --- | --- |

2.

Risināt problēmas saistībā ar sarūkošo darbspējīgā vecuma iedzīvotāju skaitu, palielinot izglītības nozīmīgumu darba tirgū, paaugstinot pamatprasmju līmeni un uzlabojot veselības aprūpes sistēmas darbības rezultativitāti; samazināt zemu ienākumu saņēmējiem piemērojamo nodokļu lielo īpatsvaru darbaspēka izmaksās, novirzot nodokļu slogu uz citiem ieņēmumu avotiem, kuriem ir mazāk negatīva ietekme uz izaugsmi.

| 3. | Apstiprināt vispusīgu pensiju sistēmas reformu, kas risina arī uzdevumu panākt pensiju atbilstību. Uzlabot bezdarba pabalstu un sociālās palīdzības (naudā) tvērumu un atbilstību, kā arī uzlabot darbu meklējošo personu nodarbināšanas iespējas. |
| --- | --- |

3.

Apstiprināt vispusīgu pensiju sistēmas reformu, kas risina arī uzdevumu panākt pensiju atbilstību. Uzlabot bezdarba pabalstu un sociālās palīdzības (naudā) tvērumu un atbilstību, kā arī uzlabot darbu meklējošo personu nodarbināšanas iespējas.

Briselē, 2015. gada 14. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

P. GRAMEGNA

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  Paliek spēkā ar Padomes Lēmumu 2014/322/ES (2014. gada 6. maijs) par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm 2014. gadam (OV L 165, 4.6.2014., 49. lpp.).

2

(3)  Padomes Ieteikums (2014. gada 8. jūlijs) par Lietuvas 2014. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Lietuvas 2014. gada konverģences programmu (OV C 247, 29.7.2014., 67. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.).

4

(5)  Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 2. punktu.

5

(6)  OV C 272, 18.8.2015., 98. lpp.

6

---

| 18.8.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 272/73 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 272/73

---

PADOMES IETEIKUMS

(2015. gada 14. jūlijs)

par Luksemburgas 2015. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Luksemburgas 2015. gada stabilitātes programmu

(2015/C 272/19)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,

ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam sākt jaunu izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju – “Eiropa 2020” –, kam pamatā ir ciešāka ekonomikas politikas koordinācija. Stratēģijā lielākoties pievērsta uzmanība galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju. |
| --- | --- |

(1)

Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam sākt jaunu izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju – “Eiropa 2020” –, kam pamatā ir ciešāka ekonomikas politikas koordinācija. Stratēģijā lielākoties pievērsta uzmanība galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju.

| (2) | Padome 2015. gada 14. jūlijā, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumiem, pieņēma Ieteikumu par dalībvalstu un Savienības vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm, un 2010. gada 21. oktobrī tā pieņēma lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (2). Tie kopā veido “integrētās pamatnostādnes”, kuras dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā savā ekonomikas un nodarbinātības politikā. |
| --- | --- |

(2)

Padome 2015. gada 14. jūlijā, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumiem, pieņēma Ieteikumu par dalībvalstu un Savienības vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm, un 2010. gada 21. oktobrī tā pieņēma lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (2). Tie kopā veido “integrētās pamatnostādnes”, kuras dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā savā ekonomikas un nodarbinātības politikā.

| (3) | Padome 2014. gada 8. jūlijā pieņēma Ieteikumu (3) par Luksemburgas 2014. gada valsts reformu programmu un sniedza atzinumu par atjaunināto Luksemburgas 2014. gada stabilitātes programmu. Komisija 2014. gada 28. novembrī saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 473/2013 (4) iesniedza atzinumu par Luksemburgas 2015. gada budžeta plāna projektu. |
| --- | --- |

(3)

Padome 2014. gada 8. jūlijā pieņēma Ieteikumu (3) par Luksemburgas 2014. gada valsts reformu programmu un sniedza atzinumu par atjaunināto Luksemburgas 2014. gada stabilitātes programmu. Komisija 2014. gada 28. novembrī saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 473/2013 (4) iesniedza atzinumu par Luksemburgas 2015. gada budžeta plāna projektu.

| (4) | Komisija 2014. gada 28. novembrī pieņēma gada izaugsmes pētījumu, iezīmējot 2015. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada sākumu. Tajā pašā dienā Komisija, pamatojoties uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011 (5), pieņēma brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Luksemburga nebija noteikta kā viena no dalībvalstīm, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats. |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2014. gada 28. novembrī pieņēma gada izaugsmes pētījumu, iezīmējot 2015. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada sākumu. Tajā pašā dienā Komisija, pamatojoties uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011 (5), pieņēma brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Luksemburga nebija noteikta kā viena no dalībvalstīm, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats.

| (5) | Eiropadome 2014. gada 18. decembrī apstiprināja prioritātes, lai veicinātu investīcijas, pastiprinātu strukturālās reformas un īstenotu atbildīgu, izaugsmi veicinošu fiskālo konsolidāciju. |
| --- | --- |

(5)

Eiropadome 2014. gada 18. decembrī apstiprināja prioritātes, lai veicinātu investīcijas, pastiprinātu strukturālās reformas un īstenotu atbildīgu, izaugsmi veicinošu fiskālo konsolidāciju.

| (6) | Komisija 2015. gada 26. februārī publicēja 2015. gada ziņojumu par Luksemburgu. Tajā tika izvērtēti Luksemburgas panākumi attiecībā uz to, kā tiek īstenoti 2014. gada 8. jūlijā pieņemtie konkrētai valstij adresētie ieteikumi. |
| --- | --- |

(6)

Komisija 2015. gada 26. februārī publicēja 2015. gada ziņojumu par Luksemburgu. Tajā tika izvērtēti Luksemburgas panākumi attiecībā uz to, kā tiek īstenoti 2014. gada 8. jūlijā pieņemtie konkrētai valstij adresētie ieteikumi.

| (7) | Luksemburga 2015. gada 30. aprīlī iesniedza savu 2015. gada valsts reformu programmu un 2015. gada stabilitātes programmu. Abas programmas tika izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību. |
| --- | --- |

(7)

Luksemburga 2015. gada 30. aprīlī iesniedza savu 2015. gada valsts reformu programmu un 2015. gada stabilitātes programmu. Abas programmas tika izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību.

| (8) | Luksemburga patlaban atrodas Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvajā daļā. 2015. gada stabilitātes programmā valdība plāno samazināt budžeta pārpalikumu no 0,6 % no IKP 2014. gadā līdz 0,1 % no IKP 2015. gadā. Pēc tam tā plāno to atkal palielināt līdz 0,9 % no IKP 2018. gadā. Visā programmas periodā valdība plāno ievērot vidējā termiņa mērķi – strukturālu pārpalikumu 0,5 % apmērā no IKP. Atbilstīgi stabilitātes programmai valdība plāno saglabāt valdības parāda attiecību pret IKP ievērojami zem Līgumā noteiktās 60 % atsauces vērtības. Paredzēts, ka parāda attiecība programmas periodā būs aptuveni 24 %, 2016. gadā nedaudz pārsniegs 24 % un līdz 2019. gadam samazināsies zem 24 % no IKP. Šo budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs ir labvēlīgs 2015. gadā un ticams pēc tam. Tomēr, sākot ar 2016. gadu, pastāv budžeta pasākumu īstenošanas riski. Saskaņā ar Komisijas 2015. gada pavasara prognozi ir paredzams, ka strukturālā bilance 2015. un 2016. gadā saglabāsies vidējā termiņa mērķa ietvaros. Pamatojoties uz stabilitātes programmas novērtējumu un ņemot vērā Komisijas 2015. gada pavasara prognozi, Padome uzskata, ka ir paredzams, ka Luksemburga ievēros Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumus. Luksemburgas fiskālā sistēma ir ievērojami nostiprināta ar vidējā termiņa budžeta sistēmas pieņemšanu un fiskālās padomes izveidi. Tomēr būtu jānovērš būtiski trūkumi, regulāri publicējot gada fiskālo statistiku, kas ir budžeta tendenču reālā laika uzraudzības svarīgs elements. |
| --- | --- |

(8)

Luksemburga patlaban atrodas Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvajā daļā. 2015. gada stabilitātes programmā valdība plāno samazināt budžeta pārpalikumu no 0,6 % no IKP 2014. gadā līdz 0,1 % no IKP 2015. gadā. Pēc tam tā plāno to atkal palielināt līdz 0,9 % no IKP 2018. gadā. Visā programmas periodā valdība plāno ievērot vidējā termiņa mērķi – strukturālu pārpalikumu 0,5 % apmērā no IKP. Atbilstīgi stabilitātes programmai valdība plāno saglabāt valdības parāda attiecību pret IKP ievērojami zem Līgumā noteiktās 60 % atsauces vērtības. Paredzēts, ka parāda attiecība programmas periodā būs aptuveni 24 %, 2016. gadā nedaudz pārsniegs 24 % un līdz 2019. gadam samazināsies zem 24 % no IKP. Šo budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs ir labvēlīgs 2015. gadā un ticams pēc tam. Tomēr, sākot ar 2016. gadu, pastāv budžeta pasākumu īstenošanas riski. Saskaņā ar Komisijas 2015. gada pavasara prognozi ir paredzams, ka strukturālā bilance 2015. un 2016. gadā saglabāsies vidējā termiņa mērķa ietvaros. Pamatojoties uz stabilitātes programmas novērtējumu un ņemot vērā Komisijas 2015. gada pavasara prognozi, Padome uzskata, ka ir paredzams, ka Luksemburga ievēros Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumus. Luksemburgas fiskālā sistēma ir ievērojami nostiprināta ar vidējā termiņa budžeta sistēmas pieņemšanu un fiskālās padomes izveidi. Tomēr būtu jānovērš būtiski trūkumi, regulāri publicējot gada fiskālo statistiku, kas ir budžeta tendenču reālā laika uzraudzības svarīgs elements.

| (9) | Paredzamais patēriņa nodokļa ieņēmumu samazinājums sakarā ar izmaiņām regulējumā, kas saistīts ar e-komerciju, liecina par vismaz vienas daļas nodokļu ieņēmumu nestabilitāti. Lai labāk nodrošinātu to paredzamību, ir iespējas vēl vairāk paplašināt nodokļu bāzi un saskaņot nodokļu politiku, jo īpaši pārskatot pašlaik zemos nodokļus par mājokļa īpašumu un plašāk izmantojot alternatīvus avotus, tostarp vides nodokļus. Ir sākts sagatavošanās darbs pie visaptverošas nodokļu reformas (kas stāsies spēkā 2017. gadā). |
| --- | --- |

(9)

Paredzamais patēriņa nodokļa ieņēmumu samazinājums sakarā ar izmaiņām regulējumā, kas saistīts ar e-komerciju, liecina par vismaz vienas daļas nodokļu ieņēmumu nestabilitāti. Lai labāk nodrošinātu to paredzamību, ir iespējas vēl vairāk paplašināt nodokļu bāzi un saskaņot nodokļu politiku, jo īpaši pārskatot pašlaik zemos nodokļus par mājokļa īpašumu un plašāk izmantojot alternatīvus avotus, tostarp vides nodokļus. Ir sākts sagatavošanās darbs pie visaptverošas nodokļu reformas (kas stāsies spēkā 2017. gadā).

| (10) | Valsts finanšu ilgtspēju ilgtermiņā apdraud pensiju izdevumu pieaugums, neraugoties uz neseno sistēmas reformu, un ilgtermiņa aprūpes izdevumu pastāvīgais pieaugums. Prognozēts, ka ilgtermiņa aprūpes apdrošināšanai 2015. gadā būs deficīts (6) un ir paredzēts, ka tās rezerves pakāpeniski samazināsies, kā rezultātā jau 2017. gadā tās būs mazākas par likumā noteikto minimumu 10 % apmērā no izdevumiem. 2015. gada budžetā (7) ir pieņemti daži pasākumi ar ietaupījumu potenciālu. Tomēr plānotā ilgtermiņa aprūpes apdrošināšanas reforma, kuras mērķis ir nodrošināt cilvēkiem, kam nepieciešama ilgtermiņa aprūpe, atbilstoša līmeņa pakalpojumus un nodrošināt atbilstošo finansējumu, vēl nav iestrādāta tiesību aktos. 2012. gada pensiju sistēmas reforma nebija pietiekami vērienīga, jo tā tikai daļēji novērsa milzīgo atšķirību starp likumā noteikto un faktisko pensionēšanās vecumu. Pastāv vairākas priekšlaicīgas pensionēšanās iespējas. Gados vecāku darba ņēmēju iesaistīšanās darba tirgū joprojām ir ļoti neliela salīdzinājumā ar citām dalībvalstīm. Ir sagatavoti tiesību aktu projekti, kas saistīti ar pensiju reformu un darba kodeksa grozījumiem (Vecuma pakts). Tie ietver pasākumu kopumu, kuru mērķis ir saglabāt gados vecāku darba ņēmēju nodarbinātību. |
| --- | --- |

(10)

Valsts finanšu ilgtspēju ilgtermiņā apdraud pensiju izdevumu pieaugums, neraugoties uz neseno sistēmas reformu, un ilgtermiņa aprūpes izdevumu pastāvīgais pieaugums. Prognozēts, ka ilgtermiņa aprūpes apdrošināšanai 2015. gadā būs deficīts (6) un ir paredzēts, ka tās rezerves pakāpeniski samazināsies, kā rezultātā jau 2017. gadā tās būs mazākas par likumā noteikto minimumu 10 % apmērā no izdevumiem. 2015. gada budžetā (7) ir pieņemti daži pasākumi ar ietaupījumu potenciālu. Tomēr plānotā ilgtermiņa aprūpes apdrošināšanas reforma, kuras mērķis ir nodrošināt cilvēkiem, kam nepieciešama ilgtermiņa aprūpe, atbilstoša līmeņa pakalpojumus un nodrošināt atbilstošo finansējumu, vēl nav iestrādāta tiesību aktos. 2012. gada pensiju sistēmas reforma nebija pietiekami vērienīga, jo tā tikai daļēji novērsa milzīgo atšķirību starp likumā noteikto un faktisko pensionēšanās vecumu. Pastāv vairākas priekšlaicīgas pensionēšanās iespējas. Gados vecāku darba ņēmēju iesaistīšanās darba tirgū joprojām ir ļoti neliela salīdzinājumā ar citām dalībvalstīm. Ir sagatavoti tiesību aktu projekti, kas saistīti ar pensiju reformu un darba kodeksa grozījumiem (Vecuma pakts). Tie ietver pasākumu kopumu, kuru mērķis ir saglabāt gados vecāku darba ņēmēju nodarbinātību.

| (11) | Luksemburgas ekonomikai raksturīgas darba ražīguma ievērojamas atšķirības ekonomikas nozarēs, un finanšu nozarē tā ir divreiz lielāka nekā nefinanšu nozarēs. Tas nozīmē, ka nozaru reālo algu lielākas atšķirības atbilstoši nozaru darba ražīgumam varētu atbalstīt darbaspēka pārdali uz jaunām konkurētspējīgām nozarēm vai nozarēm, kas cieš no izmaksu konkurētspējas zuduma. Saglabājas šķēršļi vajadzīgajām nozares algu korekcijām ilgtermiņā. |
| --- | --- |

(11)

Luksemburgas ekonomikai raksturīgas darba ražīguma ievērojamas atšķirības ekonomikas nozarēs, un finanšu nozarē tā ir divreiz lielāka nekā nefinanšu nozarēs. Tas nozīmē, ka nozaru reālo algu lielākas atšķirības atbilstoši nozaru darba ražīgumam varētu atbalstīt darbaspēka pārdali uz jaunām konkurētspējīgām nozarēm vai nozarēm, kas cieš no izmaksu konkurētspējas zuduma. Saglabājas šķēršļi vajadzīgajām nozares algu korekcijām ilgtermiņā.

| (12) | Neraugoties uz kopumā efektīviem darba tirgiem un augstiem terciārās izglītības iegūšanas līmeņiem, ir salīdzinoši zemi nodarbinātības līmeņi gados vecākiem darba ņēmējiem, sievietēm un mazkvalificētiem jauniešiem. Joprojām pastāv institucionāli šķēršļi efektīvai aktivizēšanas politikai. Valsts nodarbinātības dienestā notiek svarīga reforma, lai sniegtu individuālas konsultācijas darba meklētājiem; valdība plāno līdz 2015. gada beigām to pabeigt. Nav pieņemts profesionālās izglītības un apmācības reformas projekts un vidējās izglītības reforma, lai uzlabotu izglītības rezultātus, jo īpaši tiem, kam ir nelabvēlīgs sociālekonomiskais stāvoklis. Paziņotie pasākumi par maternitātes un izglītības pabalstiem un plānotā reforma attiecībā uz bērna kopšanas atvaļinājumu var dot savu ieguldījumu, lai palielinātu sieviešu dalību darba tirgū. Otra pelnītāja neieinteresētība strādāt rodas no “kopējas nodokļu uzlikšanas” sistēmas un no sociālo pabalstu sistēmas struktūras. Neraugoties uz augstiem terciārās izglītības iegūšanas līmeņiem, izglītības rezultāti joprojām ir neapmierinoši, un joprojām ir sarežģīti atvieglināt migrantu un mazkvalificētu jauniešu situāciju. Darba tirgus piedāvājuma problēmas, kas saistītas ar institucionāliem faktoriem un sociālo pabalstu sistēmas struktūru, joprojām pastāv un ir iemesls darba tirgus problēmām. |
| --- | --- |

(12)

Neraugoties uz kopumā efektīviem darba tirgiem un augstiem terciārās izglītības iegūšanas līmeņiem, ir salīdzinoši zemi nodarbinātības līmeņi gados vecākiem darba ņēmējiem, sievietēm un mazkvalificētiem jauniešiem. Joprojām pastāv institucionāli šķēršļi efektīvai aktivizēšanas politikai. Valsts nodarbinātības dienestā notiek svarīga reforma, lai sniegtu individuālas konsultācijas darba meklētājiem; valdība plāno līdz 2015. gada beigām to pabeigt. Nav pieņemts profesionālās izglītības un apmācības reformas projekts un vidējās izglītības reforma, lai uzlabotu izglītības rezultātus, jo īpaši tiem, kam ir nelabvēlīgs sociālekonomiskais stāvoklis. Paziņotie pasākumi par maternitātes un izglītības pabalstiem un plānotā reforma attiecībā uz bērna kopšanas atvaļinājumu var dot savu ieguldījumu, lai palielinātu sieviešu dalību darba tirgū. Otra pelnītāja neieinteresētība strādāt rodas no “kopējas nodokļu uzlikšanas” sistēmas un no sociālo pabalstu sistēmas struktūras. Neraugoties uz augstiem terciārās izglītības iegūšanas līmeņiem, izglītības rezultāti joprojām ir neapmierinoši, un joprojām ir sarežģīti atvieglināt migrantu un mazkvalificētu jauniešu situāciju. Darba tirgus piedāvājuma problēmas, kas saistītas ar institucionāliem faktoriem un sociālo pabalstu sistēmas struktūru, joprojām pastāv un ir iemesls darba tirgus problēmām.

| (13) | Eiropas pusgada kontekstā Komisija ir veikusi Luksemburgas ekonomikas politikas vispusīgu analīzi un publicējusi to 2015. gada valsts ziņojumā. Tā ir novērtējusi arī stabilitātes programmu un valsts reformu programmu un turpmāko rīcību saistībā ar ieteikumiem, kas adresēti Luksemburgai iepriekšējos gados. Komisija ir ņēmusi vērā ne tikai to lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Luksemburgā, bet arī to atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā to, ka jānostiprina Savienības vispārējā ekonomiskā pārvaldība, kas panākams, turpmākajos valstu lēmumos ievērojot ES līmeņa norādes. Komisijas ieteikumi saskaņā ar Eiropas pusgadu ir atspoguļoti turpmāk 1.–3. ieteikumā. |
| --- | --- |

(13)

Eiropas pusgada kontekstā Komisija ir veikusi Luksemburgas ekonomikas politikas vispusīgu analīzi un publicējusi to 2015. gada valsts ziņojumā. Tā ir novērtējusi arī stabilitātes programmu un valsts reformu programmu un turpmāko rīcību saistībā ar ieteikumiem, kas adresēti Luksemburgai iepriekšējos gados. Komisija ir ņēmusi vērā ne tikai to lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Luksemburgā, bet arī to atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā to, ka jānostiprina Savienības vispārējā ekonomiskā pārvaldība, kas panākams, turpmākajos valstu lēmumos ievērojot ES līmeņa norādes. Komisijas ieteikumi saskaņā ar Eiropas pusgadu ir atspoguļoti turpmāk 1.–3. ieteikumā.

| (14) | Ņemot vērā šo novērtējumu, Padome ir izskatījusi stabilitātes programmu, un uzskata (8), ka Luksemburga atbilst Stabilitātes un izaugsmes paktam. |
| --- | --- |

(14)

Ņemot vērā šo novērtējumu, Padome ir izskatījusi stabilitātes programmu, un uzskata (8), ka Luksemburga atbilst Stabilitātes un izaugsmes paktam.

| (15) | Eiropas pusgada kontekstā Komisija ir arī veikusi analīzi par visas eurozonas ekonomikas politiku. Pamatojoties uz šo analīzi, Padome ir izdevusi konkrētus ieteikumus dalībvalstīm, kuru valūta ir euro (9). Luksemburgai kā valstij, kuras valūta ir euro, būtu arī jānodrošina pilnīga un laicīga minēto ieteikumu īstenošana, |
| --- | --- |

(15)

Eiropas pusgada kontekstā Komisija ir arī veikusi analīzi par visas eurozonas ekonomikas politiku. Pamatojoties uz šo analīzi, Padome ir izdevusi konkrētus ieteikumus dalībvalstīm, kuru valūta ir euro (9). Luksemburgai kā valstij, kuras valūta ir euro, būtu arī jānodrošina pilnīga un laicīga minēto ieteikumu īstenošana,

AR ŠO IESAKA Luksemburgai 2015. un 2016. gadā rīkoties šādi.

| 1. | Paplašināt nodokļu bāzi, jo īpaši attiecībā uz patēriņu, regulāriem īpašuma nodokļiem un vides nodokļiem. |
| --- | --- |

1.

Paplašināt nodokļu bāzi, jo īpaši attiecībā uz patēriņu, regulāriem īpašuma nodokļiem un vides nodokļiem.

| 2. | Novērst atšķirību starp likumā noteikto un faktisko pensionēšanās vecumu, ierobežojot priekšlaicīgu pensionēšanos un saistot likumā noteikto pensionēšanās vecumu ar paredzamo dzīves ilgumu. |
| --- | --- |

2.

Novērst atšķirību starp likumā noteikto un faktisko pensionēšanās vecumu, ierobežojot priekšlaicīgu pensionēšanos un saistot likumā noteikto pensionēšanās vecumu ar paredzamo dzīves ilgumu.

| 3. | Veikt algu noteikšanas sistēmas reformu, apspriežoties ar sociālajiem partneriem un saskaņā ar valsts praksi, lai nodrošinātu, ka algas pieaug atbilstoši ražīgumam, jo īpaši nozaru līmenī. |
| --- | --- |

3.

Veikt algu noteikšanas sistēmas reformu, apspriežoties ar sociālajiem partneriem un saskaņā ar valsts praksi, lai nodrošinātu, ka algas pieaug atbilstoši ražīgumam, jo īpaši nozaru līmenī.

Briselē, 2015. gada 14. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

P. GRAMEGNA

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  Paliek spēkā ar Padomes Lēmumu 2014/322/ES (2014. gada 6. maijs) par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm 2014. gadam (OV L 165, 4.6.2014., 49. lpp.).

2

(3)  Padomes Ieteikums (2014. gada 8. jūlijs) par Luksemburgas 2014. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Luksemburgas 2014. gada stabilitātes programmu (OV C 247, 29.7.2014., 72. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 473/2013 (2013. gada 21. maijs) par kopīgiem noteikumiem budžeta plānu projektu uzraudzībai un novērtēšanai un pārmērīga budžeta deficīta novēršanai eurozonas dalībvalstīs (OV L 140, 27.5.2013., 11. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.).

5

(6)  CNS, Budget de l'Assurance Dépendance, exercise 2015, pieejams http://cns.lu/files/publications/Budget_AD_2015.pdf.

6

CNS

Budget de l'Assurance Dépendance

exercise

(7)  2015. gada budžeta 255. un 256. pasākums, pieejams http://www.budget.public.lu/.

7

(8)  Atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 2. punktam.

8

(9)  OV C 272, 18.8.2015., 98. lpp.

9

---

| 18.8.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 272/76 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 272/76

---

PADOMES IETEIKUMS

(2015. gada 14. jūlijs)

par Ungārijas 2015. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Ungārijas 2015. gada konverģences programmu

(2015/C 272/20)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (2), un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,

ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam uzsākt jaunu izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju “Eiropa 2020”, kam pamatā ir ciešāka ekonomikas politikas koordinācija. Šajā stratēģijā galvenā uzmanība ir pievērsta svarīgākajām jomām, kurās nepieciešama rīcība, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju. |
| --- | --- |

(1)

Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam uzsākt jaunu izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju “Eiropa 2020”, kam pamatā ir ciešāka ekonomikas politikas koordinācija. Šajā stratēģijā galvenā uzmanība ir pievērsta svarīgākajām jomām, kurās nepieciešama rīcība, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju.

| (2) | Padome 2015. gada 14. jūlijā, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumiem, pieņēma Ieteikumu par dalībvalstu un Savienības vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm, un 2010. gada 21. oktobrī tā pieņēma lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (3). Kopā tie veido “integrētās pamatnostādnes”, kuras dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā savā ekonomikas un nodarbinātības politikā. |
| --- | --- |

(2)

Padome 2015. gada 14. jūlijā, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumiem, pieņēma Ieteikumu par dalībvalstu un Savienības vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm, un 2010. gada 21. oktobrī tā pieņēma lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (3). Kopā tie veido “integrētās pamatnostādnes”, kuras dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā savā ekonomikas un nodarbinātības politikā.

| (3) | Padome 2014. gada 8. jūlijā pieņēma Ieteikumu (4) par Ungārijas 2014. gada valsts reformu programmu un sniedza atzinumu par atjaunināto Ungārijas konverģences programmu 2014. gadam. |
| --- | --- |

(3)

Padome 2014. gada 8. jūlijā pieņēma Ieteikumu (4) par Ungārijas 2014. gada valsts reformu programmu un sniedza atzinumu par atjaunināto Ungārijas konverģences programmu 2014. gadam.

| (4) | Komisija 2014. gada 28. novembrī pieņēma gada izaugsmes pētījumu, iezīmējot 2015. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada sākumu. Tajā pašā dienā Komisija, balstoties uz Regulu (ES) Nr. 1176/2011, pieņēma brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā tā noteica Ungāriju kā vienu no dalībvalstīm, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats. |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2014. gada 28. novembrī pieņēma gada izaugsmes pētījumu, iezīmējot 2015. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada sākumu. Tajā pašā dienā Komisija, balstoties uz Regulu (ES) Nr. 1176/2011, pieņēma brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā tā noteica Ungāriju kā vienu no dalībvalstīm, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats.

| (5) | Eiropadome 2014. gada 18. decembrī apstiprināja prioritātes, lai veicinātu investīcijas, pastiprinātu strukturālās reformas un īstenotu atbildīgu, izaugsmi veicinošu fiskālo konsolidāciju. |
| --- | --- |

(5)

Eiropadome 2014. gada 18. decembrī apstiprināja prioritātes, lai veicinātu investīcijas, pastiprinātu strukturālās reformas un īstenotu atbildīgu, izaugsmi veicinošu fiskālo konsolidāciju.

| (6) | Komisija 2015. gada 26. februārī publicēja 2015. gada valsts ziņojumu par Ungāriju. Tajā novērtēti Ungārijas panākumi 2014. gada 8. jūlijā pieņemto valstij adresēto ieteikumu īstenošanā. Valsts ziņojumā ietverti arī padziļinātā pārskata rezultāti atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantam. Komisijas veiktā analīze tai ļauj secināt, ka Ungārijā pastāv makroekonomiskā nelīdzsvarotība, kurai nepieciešama izšķiroša politikas rīcība un pārraudzība. Uzmanība jo īpaši būtu jāpievērš riskiem, kas izriet no neto starptautiskās pozīcijas (kura, neraugoties uz zināmu progresu ārējo kontu līdzsvarošanā, joprojām ir ļoti negatīva), valsts parāda augstā līmeņa, ievērojamā regulatīvā sloga finanšu nozarei un ieņēmumus nenesošo aizdevumu augstā līmeņa, kas apgrūtina aizņemto līdzekļu īpatsvara samazināšanu. |
| --- | --- |

(6)

Komisija 2015. gada 26. februārī publicēja 2015. gada valsts ziņojumu par Ungāriju. Tajā novērtēti Ungārijas panākumi 2014. gada 8. jūlijā pieņemto valstij adresēto ieteikumu īstenošanā. Valsts ziņojumā ietverti arī padziļinātā pārskata rezultāti atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantam. Komisijas veiktā analīze tai ļauj secināt, ka Ungārijā pastāv makroekonomiskā nelīdzsvarotība, kurai nepieciešama izšķiroša politikas rīcība un pārraudzība. Uzmanība jo īpaši būtu jāpievērš riskiem, kas izriet no neto starptautiskās pozīcijas (kura, neraugoties uz zināmu progresu ārējo kontu līdzsvarošanā, joprojām ir ļoti negatīva), valsts parāda augstā līmeņa, ievērojamā regulatīvā sloga finanšu nozarei un ieņēmumus nenesošo aizdevumu augstā līmeņa, kas apgrūtina aizņemto līdzekļu īpatsvara samazināšanu.

| (7) | Ungārija 2015. gada 30. aprīlī iesniedza savu 2015. gada valsts reformu programmu un savu 2015. gada konverģences programmu. Abas programmas tika izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību. |
| --- | --- |

(7)

Ungārija 2015. gada 30. aprīlī iesniedza savu 2015. gada valsts reformu programmu un savu 2015. gada konverģences programmu. Abas programmas tika izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību.

| (8) | Pašlaik Ungārijai piemēro stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvo daļu un pārejas noteikumu par parādu 2013.–2015. gadam. Savā 2015. gada konverģences programmā valdība plāno pakāpeniski uzlabot nominālo deficītu līdz 2,4 % no IKP 2015. gadā un līdz 1,6 % 2018. gadā un saskaņā ar pārrēķināto strukturālo bilanci (5) līdz 2017. gadam sasniegt vidējā termiņa mērķi par strukturālo deficītu 1,7 % apmērā no IKP. Saskaņā ar konverģences programmu valdība plāno pakāpeniski samazināt parāda attiecību pret IKP līdz 74,9 % 2015. gadā un līdz 68,9 % 2018. gadā. Šo budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs ir lielā mērā ticams līdz 2016. gadam un pēc tam kļūst labvēlīgs. Pasākumi, lai atbalstītu plānotos budžeta deficīta mērķus, sākot no 2016. gada, nav pietiekami konkretizēti, jo īpaši pēc 2016. gada. Pamatojoties uz Komisijas 2015. gada pavasara prognozi, gan strukturālā bilance, gan neto izdevumu pieaugums liecina, ka pastāv risks būtiskai novirzei no prasītās korekcijas virzībā uz vidēja termiņa mērķi 2015. un 2016. gadā. Tādēļ būs nepieciešami turpmāki pasākumi 2015. un 2016. gadā. Tajā pašā laikā tiek prognozēts, ka Ungārija izpildīs pārejas noteikumu par parādu 2015. gadā un pēc pārejas perioda beigām – parāda samazināšanas kritēriju 2016. gadā. Pamatojoties uz konverģences programmas novērtējumu un ņemot vērā Komisijas 2015. gada pavasara prognozi, Padome uzskata, ka pastāv risks, ka Ungārija neizpildīs Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumus. Ungārijas fiskālās pārvaldības sistēma varētu gūt labumu no jau pieņemtās vidēja termiņa budžeta struktūras stingras piemērošanas un no nozīmīgākas analītiskās lomas piešķiršanas Fiskālajai padomei. |
| --- | --- |

(8)

Pašlaik Ungārijai piemēro stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvo daļu un pārejas noteikumu par parādu 2013.–2015. gadam. Savā 2015. gada konverģences programmā valdība plāno pakāpeniski uzlabot nominālo deficītu līdz 2,4 % no IKP 2015. gadā un līdz 1,6 % 2018. gadā un saskaņā ar pārrēķināto strukturālo bilanci (5) līdz 2017. gadam sasniegt vidējā termiņa mērķi par strukturālo deficītu 1,7 % apmērā no IKP. Saskaņā ar konverģences programmu valdība plāno pakāpeniski samazināt parāda attiecību pret IKP līdz 74,9 % 2015. gadā un līdz 68,9 % 2018. gadā. Šo budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs ir lielā mērā ticams līdz 2016. gadam un pēc tam kļūst labvēlīgs. Pasākumi, lai atbalstītu plānotos budžeta deficīta mērķus, sākot no 2016. gada, nav pietiekami konkretizēti, jo īpaši pēc 2016. gada. Pamatojoties uz Komisijas 2015. gada pavasara prognozi, gan strukturālā bilance, gan neto izdevumu pieaugums liecina, ka pastāv risks būtiskai novirzei no prasītās korekcijas virzībā uz vidēja termiņa mērķi 2015. un 2016. gadā. Tādēļ būs nepieciešami turpmāki pasākumi 2015. un 2016. gadā. Tajā pašā laikā tiek prognozēts, ka Ungārija izpildīs pārejas noteikumu par parādu 2015. gadā un pēc pārejas perioda beigām – parāda samazināšanas kritēriju 2016. gadā. Pamatojoties uz konverģences programmas novērtējumu un ņemot vērā Komisijas 2015. gada pavasara prognozi, Padome uzskata, ka pastāv risks, ka Ungārija neizpildīs Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumus. Ungārijas fiskālās pārvaldības sistēma varētu gūt labumu no jau pieņemtās vidēja termiņa budžeta struktūras stingras piemērošanas un no nozīmīgākas analītiskās lomas piešķiršanas Fiskālajai padomei.

| (9) | Pēdējo 12 mēnešu laikā ir turpinājušās banku nozares galvenās problēmas, jo īpaši problēmas, lai atjaunotu uz tirgu balstītu kreditēšanu, izmantojot kapitāla uzkrāšanas iespējas un efektīvāku portfeļa sanāciju. Kopš 2013. gada vidus banku veiktā kreditēšana ir balstīta galvenokārt uz subsidētām shēmām, tostarp aptuveni 40 % no aizdevumiem MVU. Ievērojams nodokļu un regulatīvais slogs apvienojumā ar problemātisku aizdevumu lielu īpatsvaru nenodrošina bankām vajadzīgos stimulus palielināt savu parasto, nesubsidēto kreditēšanas darbību. Ungārijas ārējā iedarbība un ar to saistītie finanšu stabilitātes riski ir ievērojami samazinājušies sakarā ar ārvalstu valūtā denominēto hipotēku neseno pārvēršanu vietējā valūtā. Tajā pašā laikā mājsaimniecību parāda ārvalstu valūtā radītās sekas joprojām ir galvenais iemesls ieņēmumus nenesošo kredītu lielajai daļai. Lielākā daļa no ārvalstu valūtas atvieglojumu shēmām, kas pieņemtas līdz šim, nav bijušas vērstas uz problemātiskiem aizņēmējiem, izņemot valsts aktīvu pārvaldības aģentūras shēmu mājsaimniecību sektorā, un tā nevar atrisināt problēmu, kas saistīta ar ieņēmumus nenesošiem aizdevumiem. Efektīvu portfeļa sanāciju, inter alia, kavē piespiedu atsavināšanas trūkums un tiesas un ārpustiesas noregulējuma procedūras neefektivitāte. Nesen noslēgtā vienošanās ar Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banku ietver vairākas valdības saistības, lai risinātu problēmas finanšu nozarē, tostarp, inter alia, pakāpeniski samazinot banku nodevu un ievērojot iepriekšējas apspriešanās principu. Šo pasākumu stingra īstenošana veicinātu stabilas un paredzamas finanšu politikas satvara atjaunošanu. Pagājušajā gadā Ungārija ir atkārtoti pagarinājusi savas tiešās īpašumtiesības banku nozarē. Valsts iejaukšanās banku nozarē, kas veikta ar lielākām tiešām īpašumtiesībām, var radīt būtiskus fiskālos riskus pat tad, ja tai ir tikai pagaidu raksturs. |
| --- | --- |

(9)

Pēdējo 12 mēnešu laikā ir turpinājušās banku nozares galvenās problēmas, jo īpaši problēmas, lai atjaunotu uz tirgu balstītu kreditēšanu, izmantojot kapitāla uzkrāšanas iespējas un efektīvāku portfeļa sanāciju. Kopš 2013. gada vidus banku veiktā kreditēšana ir balstīta galvenokārt uz subsidētām shēmām, tostarp aptuveni 40 % no aizdevumiem MVU. Ievērojams nodokļu un regulatīvais slogs apvienojumā ar problemātisku aizdevumu lielu īpatsvaru nenodrošina bankām vajadzīgos stimulus palielināt savu parasto, nesubsidēto kreditēšanas darbību. Ungārijas ārējā iedarbība un ar to saistītie finanšu stabilitātes riski ir ievērojami samazinājušies sakarā ar ārvalstu valūtā denominēto hipotēku neseno pārvēršanu vietējā valūtā. Tajā pašā laikā mājsaimniecību parāda ārvalstu valūtā radītās sekas joprojām ir galvenais iemesls ieņēmumus nenesošo kredītu lielajai daļai. Lielākā daļa no ārvalstu valūtas atvieglojumu shēmām, kas pieņemtas līdz šim, nav bijušas vērstas uz problemātiskiem aizņēmējiem, izņemot valsts aktīvu pārvaldības aģentūras shēmu mājsaimniecību sektorā, un tā nevar atrisināt problēmu, kas saistīta ar ieņēmumus nenesošiem aizdevumiem. Efektīvu portfeļa sanāciju, inter alia, kavē piespiedu atsavināšanas trūkums un tiesas un ārpustiesas noregulējuma procedūras neefektivitāte. Nesen noslēgtā vienošanās ar Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banku ietver vairākas valdības saistības, lai risinātu problēmas finanšu nozarē, tostarp, inter alia, pakāpeniski samazinot banku nodevu un ievērojot iepriekšējas apspriešanās principu. Šo pasākumu stingra īstenošana veicinātu stabilas un paredzamas finanšu politikas satvara atjaunošanu. Pagājušajā gadā Ungārija ir atkārtoti pagarinājusi savas tiešās īpašumtiesības banku nozarē. Valsts iejaukšanās banku nozarē, kas veikta ar lielākām tiešām īpašumtiesībām, var radīt būtiskus fiskālos riskus pat tad, ja tai ir tikai pagaidu raksturs.

| (10) | Jaunākās izmaiņas nodokļu jomā (jaunu nodokļu ieviešana un esošo nodokļu palielināšana) liecina par atgriešanos pie agrākās tendences palielināt nozarei specifisku uzņēmumu ienākuma nodokļu svaru. Šo izmaiņu neparedzamība un selektivitāte rada ieguldījumu izkropļojumus dažādās nozarēs. Lai gan ir ieviesti vairāki jauni pasākumi, nodokļu slogs dažām zemu atalgotu darba ņēmēju grupām joprojām ir viens no lielākajiem Savienībā, jo īpaši ietekmējot neprecētus cilvēkus. Šķiet, ka pastāv iespējas vēl vairāk pārcelt nodokļu slogu uz izaugsmei labvēlīgākiem ieņēmumu avotiem. Dažādi pagājušajā gadā ieviestie pasākumi palīdz pastiprināt sistēmas, lai cīnītos pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas. Pēc programmas veiksmīgas pabeigšanas, kā rezultātā mazumtirdzniecības veikalu kases aparātus sasaista ar tiešsaistes sistēmu, tagad tiek plānots paplašināt programmu uz vairākiem tirgus pakalpojumiem 2015. gadā. Tika samazināta robežvērtība, kuru pārsniedzot jāiesniedz detalizēta PVN deklarācija. 2015. gadā tika ieviesta sistēma autokravu elektroniskai pārbaudei, kuras galvenais mērķis ir samazināt organizētu krāpšanu PVN jomā. Tomēr ir vēl daudz iespēju, lai uzlabotu nodokļu iekasēšanas administratīvo efektivitāti un samazinātu nodokļu saistību izpildes izmaksas, jo īpaši MVU. |
| --- | --- |

(10)

Jaunākās izmaiņas nodokļu jomā (jaunu nodokļu ieviešana un esošo nodokļu palielināšana) liecina par atgriešanos pie agrākās tendences palielināt nozarei specifisku uzņēmumu ienākuma nodokļu svaru. Šo izmaiņu neparedzamība un selektivitāte rada ieguldījumu izkropļojumus dažādās nozarēs. Lai gan ir ieviesti vairāki jauni pasākumi, nodokļu slogs dažām zemu atalgotu darba ņēmēju grupām joprojām ir viens no lielākajiem Savienībā, jo īpaši ietekmējot neprecētus cilvēkus. Šķiet, ka pastāv iespējas vēl vairāk pārcelt nodokļu slogu uz izaugsmei labvēlīgākiem ieņēmumu avotiem. Dažādi pagājušajā gadā ieviestie pasākumi palīdz pastiprināt sistēmas, lai cīnītos pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas. Pēc programmas veiksmīgas pabeigšanas, kā rezultātā mazumtirdzniecības veikalu kases aparātus sasaista ar tiešsaistes sistēmu, tagad tiek plānots paplašināt programmu uz vairākiem tirgus pakalpojumiem 2015. gadā. Tika samazināta robežvērtība, kuru pārsniedzot jāiesniedz detalizēta PVN deklarācija. 2015. gadā tika ieviesta sistēma autokravu elektroniskai pārbaudei, kuras galvenais mērķis ir samazināt organizētu krāpšanu PVN jomā. Tomēr ir vēl daudz iespēju, lai uzlabotu nodokļu iekasēšanas administratīvo efektivitāti un samazinātu nodokļu saistību izpildes izmaksas, jo īpaši MVU.

| (11) | Situācija Ungārijas darba tirgū 2014. gadā kopumā uzlabojās, un nodarbinātība privātajā sektorā atjaunojas, pateicoties ekonomikas augšupejai. Joprojām pastāv būtiskas problēmas saistībā ar sabiedrisko darbu shēmu, kas kopš 2011. gada ir ievērojami paplašināta. Šķiet, ka shēma ir aktīva darba tirgus neefektīva un nelietderīga politika, kas var izkropļot darba tirgus pareizu darbību. Tie paši resursi, ja tos iztērētu citādi, varētu dot lielāku labumu Ungārijas ekonomikai. Shēmas budžeta izmaksas pēdējos četros gados ir četrkāršojušās līdz 0,8 % no IKP, un sagaidāms, ka laikposmā no 2015. līdz 2018. gadam tās atkal divkāršosies, liedzot izmantot resursus būtiskiem uzlabojumiem apmācībā un pakalpojumos, kas nepieciešami, lai atvieglotu līdzdalību atvērtā darba tirgū. Pastāv risks tāda mēroga sabiedriskiem darbiem, kas rada piesaistes efektu un pastāvīgi aizstāj labklājības pabalstu sistēmu mazkvalificētiem darbiniekiem. Shēma nav pietiekami koordinēta ar citiem aktīvā darba tirgus politikas pasākumiem un pietiekami neveicina dalībnieku reintegrāciju atvērtā darba tirgū. 2014. gada pirmajā pusē rādītājs par sekmīgu izstāšanos no sabiedrisko darbu shēmas bija tikai 13,8 %, kas liecina, ka sabiedriskie darbi pietiekami neatbalsta dalībnieku reintegrāciju darba tirgū. Kaut arī shēma ir paredzēta ilgtermiņa bezdarbniekiem un mazkvalificētiem darbiniekiem (un bezdarbniekiem, kas dzīvo nelabvēlīgākos apvidos), 2013. gadā 47 % dalībnieku bija vidējā vai augstākā izglītība. Bezdarbnieka pabalstu maksāšanas termiņš (trīs mēneši) nav pagarināts un tādējādi neatbilst vidējam laikam (vairāk par gadu), kas darba meklētājiem ir nepieciešams, lai atrastu darbu. Ir īstenotas vairākas programmas, lai uzlabotu romu iekļaušanu darba tirgū, un ir ieviesta uzraudzības sistēma. Būtu jāizstrādā racionalizēti, koordinēti politikas pasākumi, kas spēj būtiski samazināt nabadzību. Nabadzības rādītāji, lai gan norāda uz nedaudz uzlabotām tendencēm, joprojām liecina, ka nabadzība ir satraucoši augstā līmenī, jo īpaši romu un bērnu vidū. Saglabājas sociālās palīdzības adekvātuma un seguma nepilnības. |
| --- | --- |

(11)

Situācija Ungārijas darba tirgū 2014. gadā kopumā uzlabojās, un nodarbinātība privātajā sektorā atjaunojas, pateicoties ekonomikas augšupejai. Joprojām pastāv būtiskas problēmas saistībā ar sabiedrisko darbu shēmu, kas kopš 2011. gada ir ievērojami paplašināta. Šķiet, ka shēma ir aktīva darba tirgus neefektīva un nelietderīga politika, kas var izkropļot darba tirgus pareizu darbību. Tie paši resursi, ja tos iztērētu citādi, varētu dot lielāku labumu Ungārijas ekonomikai. Shēmas budžeta izmaksas pēdējos četros gados ir četrkāršojušās līdz 0,8 % no IKP, un sagaidāms, ka laikposmā no 2015. līdz 2018. gadam tās atkal divkāršosies, liedzot izmantot resursus būtiskiem uzlabojumiem apmācībā un pakalpojumos, kas nepieciešami, lai atvieglotu līdzdalību atvērtā darba tirgū. Pastāv risks tāda mēroga sabiedriskiem darbiem, kas rada piesaistes efektu un pastāvīgi aizstāj labklājības pabalstu sistēmu mazkvalificētiem darbiniekiem. Shēma nav pietiekami koordinēta ar citiem aktīvā darba tirgus politikas pasākumiem un pietiekami neveicina dalībnieku reintegrāciju atvērtā darba tirgū. 2014. gada pirmajā pusē rādītājs par sekmīgu izstāšanos no sabiedrisko darbu shēmas bija tikai 13,8 %, kas liecina, ka sabiedriskie darbi pietiekami neatbalsta dalībnieku reintegrāciju darba tirgū. Kaut arī shēma ir paredzēta ilgtermiņa bezdarbniekiem un mazkvalificētiem darbiniekiem (un bezdarbniekiem, kas dzīvo nelabvēlīgākos apvidos), 2013. gadā 47 % dalībnieku bija vidējā vai augstākā izglītība. Bezdarbnieka pabalstu maksāšanas termiņš (trīs mēneši) nav pagarināts un tādējādi neatbilst vidējam laikam (vairāk par gadu), kas darba meklētājiem ir nepieciešams, lai atrastu darbu. Ir īstenotas vairākas programmas, lai uzlabotu romu iekļaušanu darba tirgū, un ir ieviesta uzraudzības sistēma. Būtu jāizstrādā racionalizēti, koordinēti politikas pasākumi, kas spēj būtiski samazināt nabadzību. Nabadzības rādītāji, lai gan norāda uz nedaudz uzlabotām tendencēm, joprojām liecina, ka nabadzība ir satraucoši augstā līmenī, jo īpaši romu un bērnu vidū. Saglabājas sociālās palīdzības adekvātuma un seguma nepilnības.

| (12) | Nav novērsti pēdējo gadu laikā ieviestie šķēršļi ienākšanai tirgū pakalpojumu nozarē; gluži pretēji, 2014. gadā tika ieviesti papildu šķēršļi, kas kavē saimniecisko resursu efektīvu sadali, palielinot nedrošību ieguldītājiem un ierobežojot konkurenci. Jaunie šķēršļi ir, piemēram, prasība vidējiem līdz lieliem mazumtirdzniecības uzņēmumiem saņemt centralizētu atļauju. Joprojām bažas rada korupcija un pārredzamības trūkums, kas ietekmē valsts pārvaldi, lēmumu pieņemšanu un publisko iepirkumu. 2014. gadā turpināja pastāvēt zems konkurences līmenis publiskā iepirkuma jomā un līgumu tiešas piešķiršanas plaša izmantošana. 2014. gadā tika veikta publiskā iepirkuma administrācijas reorganizācija, kuras rezultāti ir cieši jāpārrauga. 2014. gada novembrī Ungārija iesniedza rīcības plānu, lai transponētu jaunās publiskā iepirkuma direktīvas un veicinātu konkurenci un pārredzamību. Ir izziņoti arī vairāki pasākumi pretkorupcijas regulējuma uzlabošanai. |
| --- | --- |

(12)

Nav novērsti pēdējo gadu laikā ieviestie šķēršļi ienākšanai tirgū pakalpojumu nozarē; gluži pretēji, 2014. gadā tika ieviesti papildu šķēršļi, kas kavē saimniecisko resursu efektīvu sadali, palielinot nedrošību ieguldītājiem un ierobežojot konkurenci. Jaunie šķēršļi ir, piemēram, prasība vidējiem līdz lieliem mazumtirdzniecības uzņēmumiem saņemt centralizētu atļauju. Joprojām bažas rada korupcija un pārredzamības trūkums, kas ietekmē valsts pārvaldi, lēmumu pieņemšanu un publisko iepirkumu. 2014. gadā turpināja pastāvēt zems konkurences līmenis publiskā iepirkuma jomā un līgumu tiešas piešķiršanas plaša izmantošana. 2014. gadā tika veikta publiskā iepirkuma administrācijas reorganizācija, kuras rezultāti ir cieši jāpārrauga. 2014. gada novembrī Ungārija iesniedza rīcības plānu, lai transponētu jaunās publiskā iepirkuma direktīvas un veicinātu konkurenci un pārredzamību. Ir izziņoti arī vairāki pasākumi pretkorupcijas regulējuma uzlabošanai.

| (13) | Lai gan ir īstenoti daži pasākumi, lai atbalstītu romu bērnu izglītību, vēl ir jāizstrādā sistemātiska pieeja, lai veicinātu iekļaujošu vispārējo izglītību. Joprojām ir augsts to romu bērnu skaits, kuri apmeklē skolas vai klases, kurās vairākums bērnu ir romi, un romu skolēnu izglītības līmenis ir zemāks par vidējo līmeni valstī. Skolotāji netiek sagatavoti sniegt pietiekamu atbalstu nelabvēlīgā situācijā esošām grupām. Ir jādara vairāk, lai uzlabotu pāreju starp dažādiem izglītības veidiem un posmiem un no izglītības uz darba tirgu. Plānotās izmaiņas valsts finansēto vietu sadalē vidusskolās un uzņemšanas prasību palielināšana attiecībā uz augstāko izglītību var vēl vairāk ierobežot iespējas pārejai starp dažādiem izglītības veidiem, jo īpaši nelabvēlīgā situācijā esošām grupām. Ungārijā ir ļoti augsts studiju pārtraukšanas rādītājs. Valdība 2014. gada decembrī paziņoja par valsts augstākās izglītības stratēģijas pieņemšanu. Stratēģijā paredzēts palielināt valsts mērķi attiecībā uz augstāko izglītību līdz 34 %. Kopumā nesenajiem pasākumiem nav izdevies uzlabot nelabvēlīgā situācijā esošo grupu līdzdalību augstākajā izglītībā un novērst izglītības nepabeigšanas problēmu. Pašreizējā finansēšanas sistēma nesniedz pietiekamu atbalstu vienlīdzīgai piekļuvei. |
| --- | --- |

(13)

Lai gan ir īstenoti daži pasākumi, lai atbalstītu romu bērnu izglītību, vēl ir jāizstrādā sistemātiska pieeja, lai veicinātu iekļaujošu vispārējo izglītību. Joprojām ir augsts to romu bērnu skaits, kuri apmeklē skolas vai klases, kurās vairākums bērnu ir romi, un romu skolēnu izglītības līmenis ir zemāks par vidējo līmeni valstī. Skolotāji netiek sagatavoti sniegt pietiekamu atbalstu nelabvēlīgā situācijā esošām grupām. Ir jādara vairāk, lai uzlabotu pāreju starp dažādiem izglītības veidiem un posmiem un no izglītības uz darba tirgu. Plānotās izmaiņas valsts finansēto vietu sadalē vidusskolās un uzņemšanas prasību palielināšana attiecībā uz augstāko izglītību var vēl vairāk ierobežot iespējas pārejai starp dažādiem izglītības veidiem, jo īpaši nelabvēlīgā situācijā esošām grupām. Ungārijā ir ļoti augsts studiju pārtraukšanas rādītājs. Valdība 2014. gada decembrī paziņoja par valsts augstākās izglītības stratēģijas pieņemšanu. Stratēģijā paredzēts palielināt valsts mērķi attiecībā uz augstāko izglītību līdz 34 %. Kopumā nesenajiem pasākumiem nav izdevies uzlabot nelabvēlīgā situācijā esošo grupu līdzdalību augstākajā izglītībā un novērst izglītības nepabeigšanas problēmu. Pašreizējā finansēšanas sistēma nesniedz pietiekamu atbalstu vienlīdzīgai piekļuvei.

| (14) | Eiropas pusgada kontekstā Komisija ir veikusi Ungārijas ekonomikas politikas vispusīgu analīzi un publicējusi to 2015. gada valsts ziņojumā. Tā ir novērtējusi arī konverģences programmu un valsts reformu programmu un turpmāko rīcību saistībā ar ieteikumiem, kas adresēti Ungārijai iepriekšējos gados. Komisija ir ņēmusi vērā ne tikai to lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Ungārijā, bet arī to atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā to, ka jānostiprina Savienības vispārējā ekonomiskā pārvaldība, kas panākams, turpmākajos valstu lēmumos ievērojot ES līmeņa norādes. Ieteikumi saskaņā ar Eiropas pusgadu ir atspoguļoti turpmāk 1.–5. ieteikumā. |
| --- | --- |

(14)

Eiropas pusgada kontekstā Komisija ir veikusi Ungārijas ekonomikas politikas vispusīgu analīzi un publicējusi to 2015. gada valsts ziņojumā. Tā ir novērtējusi arī konverģences programmu un valsts reformu programmu un turpmāko rīcību saistībā ar ieteikumiem, kas adresēti Ungārijai iepriekšējos gados. Komisija ir ņēmusi vērā ne tikai to lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Ungārijā, bet arī to atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā to, ka jānostiprina Savienības vispārējā ekonomiskā pārvaldība, kas panākams, turpmākajos valstu lēmumos ievērojot ES līmeņa norādes. Ieteikumi saskaņā ar Eiropas pusgadu ir atspoguļoti turpmāk 1.–5. ieteikumā.

| (15) | Ņemot vērā šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi Ungārijas konverģences programmu, un tās atzinums (6) ir atspoguļots jo īpaši 1. ieteikumā. |
| --- | --- |

(15)

Ņemot vērā šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi Ungārijas konverģences programmu, un tās atzinums (6) ir atspoguļots jo īpaši 1. ieteikumā.

| (16) | Ņemot vērā Komisijas padziļināto pārskatu un šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi valsts reformu programmu un konverģences programmu. Tās ieteikumi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu ir atspoguļoti turpmāk 1.–3. ieteikumā, |
| --- | --- |

(16)

Ņemot vērā Komisijas padziļināto pārskatu un šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi valsts reformu programmu un konverģences programmu. Tās ieteikumi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu ir atspoguļoti turpmāk 1.–3. ieteikumā,

AR ŠO IESAKA Ungārijai 2015. un 2016. gadā rīkoties šādi.

| 1. | Panākt fiskālo korekciju 0,5 % apmērā no IKP virzībā uz budžeta vidējā termiņa mērķi 2015. gadā un 0,6 % apmērā no IKP 2016. gadā. |
| --- | --- |

1.

Panākt fiskālo korekciju 0,5 % apmērā no IKP virzībā uz budžeta vidējā termiņa mērķi 2015. gadā un 0,6 % apmērā no IKP 2016. gadā.

| 2. | Veikt pasākumus, lai atjaunotu parasto kreditēšanu reālajai ekonomikai un likvidētu šķēršļus uz tirgu balstītai portfeļa sanācijai; ievērojami samazināt iespējamo saistību risku, kas saistīts ar lielākām valsts īpašumtiesībām banku nozarē. |
| --- | --- |

2.

Veikt pasākumus, lai atjaunotu parasto kreditēšanu reālajai ekonomikai un likvidētu šķēršļus uz tirgu balstītai portfeļa sanācijai; ievērojami samazināt iespējamo saistību risku, kas saistīts ar lielākām valsts īpašumtiesībām banku nozarē.

| 3. | Samazināt kropļojošus nozarēm specifiskus uzņēmumu nodokļus; novērst nepamatotus šķēršļus iekļūšanai pakalpojumu nozarē, tostarp mazumtirdzniecības nozarē; samazināt nodokļu īpatsvaru darbaspēka izmaksās zemu atalgotiem darba ņēmējiem, tostarp pārceļot nodokļus uz jomām, kas mazāk kavē izaugsmi; turpināt cīņu pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, samazināt atbilstības izmaksas un uzlabot nodokļu iekasēšanas efektivitāti. Stiprināt struktūras publiskajā iepirkumā, kas veicina konkurenci un pārredzamību, un turpmāk uzlabot korupcijas apkarošanas regulējumu. |
| --- | --- |

3.

Samazināt kropļojošus nozarēm specifiskus uzņēmumu nodokļus; novērst nepamatotus šķēršļus iekļūšanai pakalpojumu nozarē, tostarp mazumtirdzniecības nozarē; samazināt nodokļu īpatsvaru darbaspēka izmaksās zemu atalgotiem darba ņēmējiem, tostarp pārceļot nodokļus uz jomām, kas mazāk kavē izaugsmi; turpināt cīņu pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, samazināt atbilstības izmaksas un uzlabot nodokļu iekasēšanas efektivitāti. Stiprināt struktūras publiskajā iepirkumā, kas veicina konkurenci un pārredzamību, un turpmāk uzlabot korupcijas apkarošanas regulējumu.

| 4. | Pārorientēt budžeta resursus, kas paredzēti sabiedrisko darbu shēmai, aktīva darba tirgus pasākumiem, lai sekmētu integrāciju primārajā darba tirgū; un uzlabot sociālās palīdzības un bezdarbnieka pabalstu adekvātumu un segumu. |
| --- | --- |

4.

Pārorientēt budžeta resursus, kas paredzēti sabiedrisko darbu shēmai, aktīva darba tirgus pasākumiem, lai sekmētu integrāciju primārajā darba tirgū; un uzlabot sociālās palīdzības un bezdarbnieka pabalstu adekvātumu un segumu.

| 5. | Palielināt nelabvēlīgā situācijā esošu grupu, jo īpaši romu, līdzdalību iekļaujošā vispārējā izglītībā un uzlabot šīm grupām piedāvāto atbalstu, izmantojot skolotāju mērķtiecīgu apmācību; stiprināt pasākumus, lai atvieglotu pāreju starp dažādiem izglītības posmiem un uz darba tirgu, un uzlabot būtisku prasmju mācīšanu. |
| --- | --- |

5.

Palielināt nelabvēlīgā situācijā esošu grupu, jo īpaši romu, līdzdalību iekļaujošā vispārējā izglītībā un uzlabot šīm grupām piedāvāto atbalstu, izmantojot skolotāju mērķtiecīgu apmācību; stiprināt pasākumus, lai atvieglotu pāreju starp dažādiem izglītības posmiem un uz darba tirgu, un uzlabot būtisku prasmju mācīšanu.

Briselē, 2015. gada 14. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

P. GRAMEGNA

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.

2

(3)  Paliek spēkā ar Padomes Lēmumu 2014/322/ES (2014. gada 6. maijs) par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm 2014. gadam (OV L 165, 4.6.2014., 49. lpp.).

3

(4)  Padomes Ieteikums (2014. gada 8. jūlijs) par Ungārijas 2014. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Ungārijas 2014. gada konverģences programmu (OV C 247, 29.7.2014., 77. lpp.).

4

(5)  Strukturālā bilance, ko Komisija pārrēķinājusi uz konverģences programmā iekļautās informācijas pamata, ievērojot kopīgi saskaņotu metodiku.

5

(6)  Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 9. panta 2. punktu.

6

---

| 18.8.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 272/80 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 272/80

---

PADOMES IETEIKUMS

(2015. gada 14. jūlijs)

par Maltas 2015. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Maltas 2015. gada stabilitātes programmu

(2015/C 272/21)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,

ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam uzsākt jaunu izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju “Eiropa 2020”, kam pamatā ir ciešāka ekonomikas politikas koordinācija. Šajā stratēģijā galvenā uzmanība ir pievērsta galvenajām jomām, kurās nepieciešama rīcība, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju. |
| --- | --- |

(1)

Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam uzsākt jaunu izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju “Eiropa 2020”, kam pamatā ir ciešāka ekonomikas politikas koordinācija. Šajā stratēģijā galvenā uzmanība ir pievērsta galvenajām jomām, kurās nepieciešama rīcība, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju.

| (2) | Padome 2015. gada 14. jūlijā, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumiem, pieņēma Ieteikumu par dalībvalstu un Savienības vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm, un 2010. gada 21. oktobrī tā pieņēma lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (2). Tie kopā veido “integrētās pamatnostādnes”, kuras dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā savā ekonomikas un nodarbinātības politikā. |
| --- | --- |

(2)

Padome 2015. gada 14. jūlijā, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumiem, pieņēma Ieteikumu par dalībvalstu un Savienības vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm, un 2010. gada 21. oktobrī tā pieņēma lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (2). Tie kopā veido “integrētās pamatnostādnes”, kuras dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā savā ekonomikas un nodarbinātības politikā.

| (3) | Padome 2014. gada 8. jūlijā pieņēma Ieteikumu (3) par Maltas 2014. gada valsts reformu programmu un sniedza atzinumu par atjaunināto Maltas 2014. gada stabilitātes programmu. Komisija 2014. gada 28. novembrī saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 473/2013 (4) sniedza savu atzinumu par Maltas budžeta plāna projektu 2015. gadam. |
| --- | --- |

(3)

Padome 2014. gada 8. jūlijā pieņēma Ieteikumu (3) par Maltas 2014. gada valsts reformu programmu un sniedza atzinumu par atjaunināto Maltas 2014. gada stabilitātes programmu. Komisija 2014. gada 28. novembrī saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 473/2013 (4) sniedza savu atzinumu par Maltas budžeta plāna projektu 2015. gadam.

| (4) | Komisija 2014. gada 28. novembrī pieņēma gada izaugsmes pētījumu, iezīmējot 2015. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada sākumu. Tajā pašā dienā Komisija, pamatojoties uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011 (5), pieņēma brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Malta nebija noteikta kā viena no dalībvalstīm, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats. |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2014. gada 28. novembrī pieņēma gada izaugsmes pētījumu, iezīmējot 2015. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada sākumu. Tajā pašā dienā Komisija, pamatojoties uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011 (5), pieņēma brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Malta nebija noteikta kā viena no dalībvalstīm, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats.

| (5) | Eiropadome 2014. gada 18. decembrī apstiprināja prioritātes, lai veicinātu investīcijas, pastiprinātu strukturālās reformas un īstenotu atbildīgu, izaugsmi veicinošu fiskālo konsolidāciju. |
| --- | --- |

(5)

Eiropadome 2014. gada 18. decembrī apstiprināja prioritātes, lai veicinātu investīcijas, pastiprinātu strukturālās reformas un īstenotu atbildīgu, izaugsmi veicinošu fiskālo konsolidāciju.

| (6) | Komisija 2015. gada 26. februārī publicēja savu 2015. gada ziņojumu par Maltu. Tajā bija novērtēts, kā Malta īstenojusi tai adresētos ieteikumus, kas pieņemti 2014. gada 8. jūlijā. |
| --- | --- |

(6)

Komisija 2015. gada 26. februārī publicēja savu 2015. gada ziņojumu par Maltu. Tajā bija novērtēts, kā Malta īstenojusi tai adresētos ieteikumus, kas pieņemti 2014. gada 8. jūlijā.

| (7) | Malta savu 2015. gada valsts reformu programmu iesniedza 2015. gada 17. aprīlī un 2015. gada stabilitātes programmu – 2015. gada 30. aprīlī. Abas programmas tika izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību. |
| --- | --- |

(7)

Malta savu 2015. gada valsts reformu programmu iesniedza 2015. gada 17. aprīlī un 2015. gada stabilitātes programmu – 2015. gada 30. aprīlī. Abas programmas tika izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību.

| (8) | Kopš 2015. gada jūnijā tika izbeigta pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūra, uz Maltu pašlaik attiecas Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa (6). Valdība savā 2015. gada stabilitātes programmā plāno, ka budžeta nominālais deficīts pakāpeniski samazināsies: 2015. gadā līdz 1,6 % no IKP un 2018. gadā līdz 0,2 % no IKP. Balstoties uz Komisijas 2015. gada pavasara prognozēm, var uzskatīt, ka pārmērīgais budžeta deficīts 2014. gada tika novērsts. Saskaņā ar stabilitātes programmu valdība plāno sasniegt vidēja termiņa mērķi – strukturālā izteiksmē līdzsvarotu budžeta stāvokli – līdz 2019. gadam, t. i., vienu gadu pēc programmas perioda beigām. Saskaņā ar stabilitātes programmu ir paredzams, ka valsts sektora parāda attiecība pret IKP pakāpeniski samazināsies līdz 61,2 % 2018. gadā. Šo budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs ir ticams. Šķiet, ka 2015. un 2016. gadā pastāv zināms noviržu risks, proti, ka prasītā korekcija, kas vērsta uz vidēja termiņa mērķa sasniegšanu, nesasniegs 0,6 % no IKP. Prognozēts, ka 2015. gadā strukturālās bilances uzlabojums būs par 0,1 % no IKP zemāks par prasīto. Kaut arī 2016. gadā paredzētā korekcija atbilst prasībām, ir risks, ka, 2015. un 2016. gadu vērtējot kopā, varētu būt kādas novirzes. Nav pietiekami konkretizēti pasākumi, kas ļautu sasniegt laikposmā no 2016. gada plānotos deficīta mērķus. Tāpēc 2015. un 2016. gadā būs nepieciešami papildu pasākumi. Balstoties uz stabilitātes programmas novērtējumu un ņemot vērā Komisijas 2015. gada pavasara prognozes, Padome uzskata, ka Malta visumā nodrošinās atbilstību Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumiem. |
| --- | --- |

(8)

Kopš 2015. gada jūnijā tika izbeigta pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūra, uz Maltu pašlaik attiecas Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa (6). Valdība savā 2015. gada stabilitātes programmā plāno, ka budžeta nominālais deficīts pakāpeniski samazināsies: 2015. gadā līdz 1,6 % no IKP un 2018. gadā līdz 0,2 % no IKP. Balstoties uz Komisijas 2015. gada pavasara prognozēm, var uzskatīt, ka pārmērīgais budžeta deficīts 2014. gada tika novērsts. Saskaņā ar stabilitātes programmu valdība plāno sasniegt vidēja termiņa mērķi – strukturālā izteiksmē līdzsvarotu budžeta stāvokli – līdz 2019. gadam, t. i., vienu gadu pēc programmas perioda beigām. Saskaņā ar stabilitātes programmu ir paredzams, ka valsts sektora parāda attiecība pret IKP pakāpeniski samazināsies līdz 61,2 % 2018. gadā. Šo budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs ir ticams. Šķiet, ka 2015. un 2016. gadā pastāv zināms noviržu risks, proti, ka prasītā korekcija, kas vērsta uz vidēja termiņa mērķa sasniegšanu, nesasniegs 0,6 % no IKP. Prognozēts, ka 2015. gadā strukturālās bilances uzlabojums būs par 0,1 % no IKP zemāks par prasīto. Kaut arī 2016. gadā paredzētā korekcija atbilst prasībām, ir risks, ka, 2015. un 2016. gadu vērtējot kopā, varētu būt kādas novirzes. Nav pietiekami konkretizēti pasākumi, kas ļautu sasniegt laikposmā no 2016. gada plānotos deficīta mērķus. Tāpēc 2015. un 2016. gadā būs nepieciešami papildu pasākumi. Balstoties uz stabilitātes programmas novērtējumu un ņemot vērā Komisijas 2015. gada pavasara prognozes, Padome uzskata, ka Malta visumā nodrošinās atbilstību Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumiem.

| (9) | Maltas publisko finanšu ilgtspēja ilgtermiņā ir apdraudēta, jo īpaši, ja ņem vērā ar sabiedrības novecošanu saistīto izdevumu paredzamo pieaugumu.Pensiju sistēmā likumdevēja apstiprinātais likumā noteiktā pensionēšanās vecuma palielinājums tiek īstenots ļoti lēni, un nav konkrētas saiknes starp šo pensionēšanās vecumu un paredzamo mūža ilgumu. Malta ir risinājusi savas pensiju sistēmas problēmas, veicot pasākumus darba tirgū un ieviešot trešā pīlāra pensijas, un ir paziņojusi par papildu politikas pasākumiem savā valsts reformu programmā, taču vēl ir jāpaziņo un jāīsteno pasākumi, kas būtu vērsti uz sistēmas ilgtspējas un piemērotības būtiskiem uzlabojumiem. Ir sākusies 2014. gada valsts veselības aizsardzības sistēmu stratēģijas īstenošana ar mērķi maksimāli palielināt veselības aprūpes sistēmas efektivitāti, līdztekus tiecoties panākt tās finansiālo ilgtspēju. Šajā jomā nepieciešama uzraudzība. |
| --- | --- |

(9)

Maltas publisko finanšu ilgtspēja ilgtermiņā ir apdraudēta, jo īpaši, ja ņem vērā ar sabiedrības novecošanu saistīto izdevumu paredzamo pieaugumu.Pensiju sistēmā likumdevēja apstiprinātais likumā noteiktā pensionēšanās vecuma palielinājums tiek īstenots ļoti lēni, un nav konkrētas saiknes starp šo pensionēšanās vecumu un paredzamo mūža ilgumu. Malta ir risinājusi savas pensiju sistēmas problēmas, veicot pasākumus darba tirgū un ieviešot trešā pīlāra pensijas, un ir paziņojusi par papildu politikas pasākumiem savā valsts reformu programmā, taču vēl ir jāpaziņo un jāīsteno pasākumi, kas būtu vērsti uz sistēmas ilgtspējas un piemērotības būtiskiem uzlabojumiem. Ir sākusies 2014. gada valsts veselības aizsardzības sistēmu stratēģijas īstenošana ar mērķi maksimāli palielināt veselības aprūpes sistēmas efektivitāti, līdztekus tiecoties panākt tās finansiālo ilgtspēju. Šajā jomā nepieciešama uzraudzība.

| (10) | Malta ir ieviesusi pasākumus, kuru mērķis ir palīdzēt iedzīvotājiem sabalansēti savienot darba un ģimenes dzīvi, jo īpaši ar fiskālajiem stimuliem, bezmaksas bērnu aprūpes centru nodrošinājuma turpināšanu un elastīgu darba nosacījumu ieviešanu. Tajā pašā laikā pieaugušais pieprasījums pēc neformālās ilgtermiņa aprūpes un piemērotu prasmju trūkums var atturēt gados vecākas sievietes no darba meklēšanas darba tirgū. 2014. gada jūnijā tika publicēta valsts rakstpratības stratēģija un stratēģija priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas jomā. Tāpat turpinās darbs pie izglītības salāgošanas ar darba tirgus vajadzībām, tomēr taustāmi rezultāti vēl nav sasniegti. |
| --- | --- |

(10)

Malta ir ieviesusi pasākumus, kuru mērķis ir palīdzēt iedzīvotājiem sabalansēti savienot darba un ģimenes dzīvi, jo īpaši ar fiskālajiem stimuliem, bezmaksas bērnu aprūpes centru nodrošinājuma turpināšanu un elastīgu darba nosacījumu ieviešanu. Tajā pašā laikā pieaugušais pieprasījums pēc neformālās ilgtermiņa aprūpes un piemērotu prasmju trūkums var atturēt gados vecākas sievietes no darba meklēšanas darba tirgū. 2014. gada jūnijā tika publicēta valsts rakstpratības stratēģija un stratēģija priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas jomā. Tāpat turpinās darbs pie izglītības salāgošanas ar darba tirgus vajadzībām, tomēr taustāmi rezultāti vēl nav sasniegti.

| (11) | Ir veikti pasākumi ar mērķi nodrošināt satvaru riska kapitāla fondu izmantošanai un atvieglot piekļuvi kapitāla tirgiem – jo īpaši pārskatot jaunizveidoto uzņēmumu shēmu Malta Enterprise un izmantojot izziņoto sēklas kapitāla ieguldījumu programmu. Turpinās arī darbs pie attīstības bankas izveides. Šajā jomā nepieciešama uzraudzība. |
| --- | --- |

(11)

Ir veikti pasākumi ar mērķi nodrošināt satvaru riska kapitāla fondu izmantošanai un atvieglot piekļuvi kapitāla tirgiem – jo īpaši pārskatot jaunizveidoto uzņēmumu shēmu Malta Enterprise un izmantojot izziņoto sēklas kapitāla ieguldījumu programmu. Turpinās arī darbs pie attīstības bankas izveides. Šajā jomā nepieciešama uzraudzība.

| (12) | Maltas darbs pie tā, lai ar racionalizētas ieņēmumu iekasēšanas sistēmas palīdzību apkarotu izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un veicinātu nodokļu saistību izpildi, ir vērsts pareizajā virzienā. Kaut arī šajā jomā tiek strādāts, ir nepieciešami konkrēti pasākumi, kas paātrinātu elektronisko maksājumu izmantošanu. |
| --- | --- |

(12)

Maltas darbs pie tā, lai ar racionalizētas ieņēmumu iekasēšanas sistēmas palīdzību apkarotu izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un veicinātu nodokļu saistību izpildi, ir vērsts pareizajā virzienā. Kaut arī šajā jomā tiek strādāts, ir nepieciešami konkrēti pasākumi, kas paātrinātu elektronisko maksājumu izmantošanu.

| (13) | Ieviešot obligāto e-iepirkumu un nostiprinot attiecīgās valdības struktūrvienības, ir ievērojami samazināts publiskā iepirkuma procedūru ilgums. To vēl vairāk samazinās, īstenojot paziņotos pasākumus, jo īpaši pieņemot darbā papildu darbiniekus un ieviešot izsekošanas sistēmu. Būtiska loma Maltas tautsaimniecībā ir transporta izmaksām. Nesen ir sākta transporta jomas reforma, taču valdībai vēl ir jānāk klajā ar visaptverošu transporta stratēģiju. |
| --- | --- |

(13)

Ieviešot obligāto e-iepirkumu un nostiprinot attiecīgās valdības struktūrvienības, ir ievērojami samazināts publiskā iepirkuma procedūru ilgums. To vēl vairāk samazinās, īstenojot paziņotos pasākumus, jo īpaši pieņemot darbā papildu darbiniekus un ieviešot izsekošanas sistēmu. Būtiska loma Maltas tautsaimniecībā ir transporta izmaksām. Nesen ir sākta transporta jomas reforma, taču valdībai vēl ir jānāk klajā ar visaptverošu transporta stratēģiju.

| (14) | Valsts reformu programmā ir norādīti tādi tieslietu sistēmas reformu pasākumi, kas nebija iekļauti valsts ziņojumā. Līdz ar to Malta ir zināmā mērā pavirzījusies uz priekšu tā šai valstij 2014. gadā adresētā ieteikuma īstenošanā, kurš attiecās uz tiesu sistēmas efektivitātes palielināšanu. Turklāt noslēguma posmā ir attiecīgā likumprojekta izstrāde. Kad šis likumprojekts būs pieņemts un īstenots, paredzams, ka tas vēl vairāk palielinās tiesu sistēmas efektivitāti, jo tiks panākta tiesvedības digitalizācija un sekmēta strīdu alternatīvas izšķiršanas mehānismu izmantošana. |
| --- | --- |

(14)

Valsts reformu programmā ir norādīti tādi tieslietu sistēmas reformu pasākumi, kas nebija iekļauti valsts ziņojumā. Līdz ar to Malta ir zināmā mērā pavirzījusies uz priekšu tā šai valstij 2014. gadā adresētā ieteikuma īstenošanā, kurš attiecās uz tiesu sistēmas efektivitātes palielināšanu. Turklāt noslēguma posmā ir attiecīgā likumprojekta izstrāde. Kad šis likumprojekts būs pieņemts un īstenots, paredzams, ka tas vēl vairāk palielinās tiesu sistēmas efektivitāti, jo tiks panākta tiesvedības digitalizācija un sekmēta strīdu alternatīvas izšķiršanas mehānismu izmantošana.

| (15) | Eiropas pusgada ietvaros Komisija ir veikusi Maltas ekonomikas politikas visaptverošu analīzi un to publicējusi 2015. gada ziņojumā par šo valsti. Tā ir arī novērtējusi stabilitātes programmu un valsts reformu programmu un to, kā īstenoti Maltai iepriekšējos gados adresētie ieteikumi. Komisija ņēma vērā ne tikai programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Maltā, bet arī atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jānostiprina Savienības vispārējā ekonomiskā pārvaldība, kas panākams, turpmākajos valsts lēmumos nodrošinot ES līmeņa ieguldījumu. Ieteikumi Eiropas pusgada kontekstā ir sniegti 1.–4. ieteikumā. |
| --- | --- |

(15)

Eiropas pusgada ietvaros Komisija ir veikusi Maltas ekonomikas politikas visaptverošu analīzi un to publicējusi 2015. gada ziņojumā par šo valsti. Tā ir arī novērtējusi stabilitātes programmu un valsts reformu programmu un to, kā īstenoti Maltai iepriekšējos gados adresētie ieteikumi. Komisija ņēma vērā ne tikai programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Maltā, bet arī atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jānostiprina Savienības vispārējā ekonomiskā pārvaldība, kas panākams, turpmākajos valsts lēmumos nodrošinot ES līmeņa ieguldījumu. Ieteikumi Eiropas pusgada kontekstā ir sniegti 1.–4. ieteikumā.

| (16) | Ņemot vērā šo novērtējumu, Padome ir izskatījusi stabilitātes programmu, un tās atzinums (7) ir atspoguļots jo īpaši 1. ieteikumā. |
| --- | --- |

(16)

Ņemot vērā šo novērtējumu, Padome ir izskatījusi stabilitātes programmu, un tās atzinums (7) ir atspoguļots jo īpaši 1. ieteikumā.

| (17) | Eiropas pusgada kontekstā Komisija ir veikusi arī analīzi par visas eurozonas ekonomikas politiku. Balstoties uz šo analīzi, Padome ir sniegusi konkrētus ieteikumus, kas adresēti dalībvalstīm, kuru valūta ir euro (8). Maltai kā valstij, kuras valūta ir euro, būtu arī jānodrošina minēto ieteikumu pilnīga un savlaicīga īstenošana, |
| --- | --- |

(17)

Eiropas pusgada kontekstā Komisija ir veikusi arī analīzi par visas eurozonas ekonomikas politiku. Balstoties uz šo analīzi, Padome ir sniegusi konkrētus ieteikumus, kas adresēti dalībvalstīm, kuru valūta ir euro (8). Maltai kā valstij, kuras valūta ir euro, būtu arī jānodrošina minēto ieteikumu pilnīga un savlaicīga īstenošana,

AR ŠO IESAKA Maltai 2015. un 2016. gadā rīkoties šādi.

| 1. | Pēc pārmērīgā budžeta deficīta novēršanas panākt fiskālo korekciju 0,6 % apmērā no IKP virzībā uz vidēja termiņa budžeta mērķi 2015. un 2016. gadā. |
| --- | --- |

1.

Pēc pārmērīgā budžeta deficīta novēršanas panākt fiskālo korekciju 0,6 % apmērā no IKP virzībā uz vidēja termiņa budžeta mērķi 2015. un 2016. gadā.

| 2. | Veikt pasākumus, lai uzlabotu pamatprasmes un vēl vairāk mazinātu priekšlaicīgu mācību pārtraukšanu, veicinot skolotāju pastāvīgu profesionālo izaugsmi. |
| --- | --- |

2.

Veikt pasākumus, lai uzlabotu pamatprasmes un vēl vairāk mazinātu priekšlaicīgu mācību pārtraukšanu, veicinot skolotāju pastāvīgu profesionālo izaugsmi.

| 3. | Lai nodrošinātu publisko finanšu ilgtermiņa stabilitāti, turpināt īstenošanas procesā esošo pensiju reformu, piemēram, paātrinot jau ieviesto normatīvajos aktos noteiktā pensijas vecuma palielināšanu un secīgi to pieskaņojot izmaiņām paredzamajā dzīves ilgumā. |
| --- | --- |

3.

Lai nodrošinātu publisko finanšu ilgtermiņa stabilitāti, turpināt īstenošanas procesā esošo pensiju reformu, piemēram, paātrinot jau ieviesto normatīvajos aktos noteiktā pensijas vecuma palielināšanu un secīgi to pieskaņojot izmaiņām paredzamajā dzīves ilgumā.

| 4. | Uzlabot mazo un mikrouzņēmumu piekļuvi finansējumam, jo īpaši ar ārpusbanku instrumentu starpniecību. |
| --- | --- |

4.

Uzlabot mazo un mikrouzņēmumu piekļuvi finansējumam, jo īpaši ar ārpusbanku instrumentu starpniecību.

Briselē, 2015. gada 14. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

P. GRAMEGNA

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  Paliek spēkā ar Padomes Lēmumu 2014/322/ES (2014. gada 6. maijs) par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm 2014. gadam (OV L 165, 4.6.2014., 49. lpp.).

2

(3)  Padomes Ieteikums (2014. gada 8. jūlijs) par Maltas 2014. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Maltas 2014. gada stabilitātes programmu (OV C 247, 29.7.2014., 83. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 473/2013 (2013. gada 21. maijs) par kopīgiem noteikumiem budžeta plānu projektu uzraudzībai un novērtēšanai un pārmērīga budžeta deficīta novēršanai eurozonas dalībvalstīs (OV L 140, 27.5.2013., 11. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.).

5

(6)  Padomes Lēmums (ES) 2015/1025 (2015. gada 19. jūnijs), ar kuru atceļ Lēmumu 2013/319/ES par pārmērīgu budžeta deficītu Maltā (OV L 163, 30.6.2015., 35. lpp.).

6

(7)  Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 2. punktu.

7

(8)  OV C 272, 18.8.2015., 98. lpp.

8

---

| 18.8.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 272/83 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 272/83

---

PADOMES IETEIKUMS

(2015. gada 14. jūlijs)

par Nīderlandes 2015. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Nīderlandes 2015. gada stabilitātes programmu

(2015/C 272/22)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. novembra Regulu (ES) Nr. 1176/2011 par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (2), un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,

ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam sākt jaunu izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju “Eiropa 2020”, kam pamatā ir ciešāka ekonomikas politikas koordinācija. Šajā stratēģijā galvenā uzmanība ir pievērsta svarīgākajām jomām, kurās nepieciešama rīcība, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju. |
| --- | --- |

(1)

Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam sākt jaunu izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju “Eiropa 2020”, kam pamatā ir ciešāka ekonomikas politikas koordinācija. Šajā stratēģijā galvenā uzmanība ir pievērsta svarīgākajām jomām, kurās nepieciešama rīcība, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju.

| (2) | Padome 2015. gada 14. jūlijā, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumiem, pieņēma Ieteikumu par dalībvalstu un Savienības ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm, un 2010. gada 21. oktobrī tā pieņēma Lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (3). Kopā tie veido “integrētās pamatnostādnes”, ko dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā savā ekonomikas un nodarbinātības politikā. |
| --- | --- |

(2)

Padome 2015. gada 14. jūlijā, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumiem, pieņēma Ieteikumu par dalībvalstu un Savienības ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm, un 2010. gada 21. oktobrī tā pieņēma Lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (3). Kopā tie veido “integrētās pamatnostādnes”, ko dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā savā ekonomikas un nodarbinātības politikā.

| (3) | Padome 2014. gada 8. jūlijā pieņēma Ieteikumu (4) par Nīderlandes 2014. gada valsts reformu programmu un sniedza atzinumu par Nīderlandes atjaunināto stabilitātes programmu 2014. gadam. Komisija 2014. gada 28. novembrī saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 473/2013 (5) sniedza atzinumu par Nīderlandes budžeta plāna projektu 2015. gadam. |
| --- | --- |

(3)

Padome 2014. gada 8. jūlijā pieņēma Ieteikumu (4) par Nīderlandes 2014. gada valsts reformu programmu un sniedza atzinumu par Nīderlandes atjaunināto stabilitātes programmu 2014. gadam. Komisija 2014. gada 28. novembrī saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 473/2013 (5) sniedza atzinumu par Nīderlandes budžeta plāna projektu 2015. gadam.

| (4) | Komisija 2014. gada 28. novembrī pieņēma gada izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot 2015. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Tajā pašā dienā Komisija, balstoties uz Regulu (ES) Nr. 1176/2011, pieņēma brīdinājuma mehānisma ziņojumu, kurā tā noteica Nīderlandi kā vienu no dalībvalstīm, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats. |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2014. gada 28. novembrī pieņēma gada izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot 2015. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Tajā pašā dienā Komisija, balstoties uz Regulu (ES) Nr. 1176/2011, pieņēma brīdinājuma mehānisma ziņojumu, kurā tā noteica Nīderlandi kā vienu no dalībvalstīm, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats.

| (5) | Eiropadome 2014. gada 18. decembrī apstiprināja prioritātes, lai veicinātu investīcijas, pastiprinātu strukturālās reformas un īstenotu atbildīgu, izaugsmi veicinošu fiskālo konsolidāciju. |
| --- | --- |

(5)

Eiropadome 2014. gada 18. decembrī apstiprināja prioritātes, lai veicinātu investīcijas, pastiprinātu strukturālās reformas un īstenotu atbildīgu, izaugsmi veicinošu fiskālo konsolidāciju.

| (6) | Komisija 2015. gada 26. februārī publicēja 2015. gada valsts ziņojumu par Nīderlandi. Tajā tika novērtēts Nīderlandes progress, īstenojot valstij adresētos ieteikumus, kas pieņemti 2014. gada 8. jūlijā. Valsts ziņojumā ietverti arī padziļinātā pārskata rezultāti atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantam. Komisijas veiktā analīze ļauj secināt, ka Nīderlandē pastāv makroekonomiskā nelīdzsvarotība, kurai nepieciešama politiska rīcība un uzraudzība. Uzmanība joprojām jāpievērš esošajiem riskiem, kurus rada privātā parāda augstais līmenis, lai arī nesen veiktie pasākumi sekmē atveseļošanos mājokļu tirgū un hipotekāro kredītu apjoma ierobežošanu. Lai gan augstais tekošā konta pārpalikums ir daļēji skaidrojams ar ekonomikas strukturālajām iezīmēm, pensiju un nodokļu sistēmu struktūra, iespējams, var izraisīt neefektīvu kapitāla sadali. |
| --- | --- |

(6)

Komisija 2015. gada 26. februārī publicēja 2015. gada valsts ziņojumu par Nīderlandi. Tajā tika novērtēts Nīderlandes progress, īstenojot valstij adresētos ieteikumus, kas pieņemti 2014. gada 8. jūlijā. Valsts ziņojumā ietverti arī padziļinātā pārskata rezultāti atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantam. Komisijas veiktā analīze ļauj secināt, ka Nīderlandē pastāv makroekonomiskā nelīdzsvarotība, kurai nepieciešama politiska rīcība un uzraudzība. Uzmanība joprojām jāpievērš esošajiem riskiem, kurus rada privātā parāda augstais līmenis, lai arī nesen veiktie pasākumi sekmē atveseļošanos mājokļu tirgū un hipotekāro kredītu apjoma ierobežošanu. Lai gan augstais tekošā konta pārpalikums ir daļēji skaidrojams ar ekonomikas strukturālajām iezīmēm, pensiju un nodokļu sistēmu struktūra, iespējams, var izraisīt neefektīvu kapitāla sadali.

| (7) | Nīderlande 2015. gada 30. aprīlī iesniedza savu 2015. gada valsts reformu programmu un 2015. gada stabilitātes programmu. Abas programmas tika izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību. |
| --- | --- |

(7)

Nīderlande 2015. gada 30. aprīlī iesniedza savu 2015. gada valsts reformu programmu un 2015. gada stabilitātes programmu. Abas programmas tika izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību.

| (8) | Pašlaik Nīderlandei piemēro Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvo daļu un uz to attiecas pārejas noteikumi par parādsaistībām. Savā 2015. gada stabilitātes programmā valdība plāno pakāpeniski samazināt nominālo deficītu līdz 1,8 % no IKP 2015. gadā un līdz 0,7 % no IKP 2018. gadā. Valdība plāno visā programmas periodā sasniegt vidējā termiņa mērķi – strukturālo deficītu 0,5 % apmērā no IKP. Saskaņā ar stabilitātes programmu sagaidāms, ka valdības parāda attiecība pret IKP sasniegs maksimumu, proti, 68,8 %, 2015. gadā un pakāpeniski samazināsies līdz 66,1 % 2018. gadā. Makroekonomikas scenārijs, uz kuru pamatojas šīs budžeta prognozes, ir ticams. Saskaņā ar Komisijas 2015. gada pavasara prognozi paredzams, ka strukturālā bilance atbildīs vidējā termiņa mērķim un sasniegs –0,3 % no IKP 2015. gadā un –0,4 % no IKP 2016. gadā. Pamatojoties uz stabilitātes programmas novērtējumu un ņemot vērā Komisijas 2015. gada pavasara prognozi, Padome uzskata, ka Nīderlande panāks atbilstību Stabilitātes un izaugsmes paktam. Valsts izdevumi pētniecībai un izstrādei, kas 2013. gadā bija 0,84 % no IKP, ir zems rādītājs, ņemot vērā izglītības līmeni, akadēmiskos sasniegumus un ekonomikas attīstības līmeni. Kopš 2014. gada valdības izdevumiem šajā jomā ir tendence samazināties, savukārt privātā sektora izdevumi pētniecības un izstrādes jomā joprojām ir zemi. Publiskā sektora izdevumu novirzīšana uz inovāciju un pētniecību, jo īpaši uz fundamentālajiem pētījumiem, un politikas pamatvirzienu īstenošana, lai stimulētu privātā sektora investīcijas pētniecībā uz izstrādē, palīdzētu vairot Nīderlandes ekonomikas izaugsmes potenciālu ilgtermiņā. |
| --- | --- |

(8)

Pašlaik Nīderlandei piemēro Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvo daļu un uz to attiecas pārejas noteikumi par parādsaistībām. Savā 2015. gada stabilitātes programmā valdība plāno pakāpeniski samazināt nominālo deficītu līdz 1,8 % no IKP 2015. gadā un līdz 0,7 % no IKP 2018. gadā. Valdība plāno visā programmas periodā sasniegt vidējā termiņa mērķi – strukturālo deficītu 0,5 % apmērā no IKP. Saskaņā ar stabilitātes programmu sagaidāms, ka valdības parāda attiecība pret IKP sasniegs maksimumu, proti, 68,8 %, 2015. gadā un pakāpeniski samazināsies līdz 66,1 % 2018. gadā. Makroekonomikas scenārijs, uz kuru pamatojas šīs budžeta prognozes, ir ticams. Saskaņā ar Komisijas 2015. gada pavasara prognozi paredzams, ka strukturālā bilance atbildīs vidējā termiņa mērķim un sasniegs –0,3 % no IKP 2015. gadā un –0,4 % no IKP 2016. gadā. Pamatojoties uz stabilitātes programmas novērtējumu un ņemot vērā Komisijas 2015. gada pavasara prognozi, Padome uzskata, ka Nīderlande panāks atbilstību Stabilitātes un izaugsmes paktam. Valsts izdevumi pētniecībai un izstrādei, kas 2013. gadā bija 0,84 % no IKP, ir zems rādītājs, ņemot vērā izglītības līmeni, akadēmiskos sasniegumus un ekonomikas attīstības līmeni. Kopš 2014. gada valdības izdevumiem šajā jomā ir tendence samazināties, savukārt privātā sektora izdevumi pētniecības un izstrādes jomā joprojām ir zemi. Publiskā sektora izdevumu novirzīšana uz inovāciju un pētniecību, jo īpaši uz fundamentālajiem pētījumiem, un politikas pamatvirzienu īstenošana, lai stimulētu privātā sektora investīcijas pētniecībā uz izstrādē, palīdzētu vairot Nīderlandes ekonomikas izaugsmes potenciālu ilgtermiņā.

| (9) | Būtiskas grūtības pastāv mājokļu tirgū, kur desmitu gadu laikā ir izveidojusies neelastība un kropļojoši stimuli, kas veido mājokļu finansēšanas un sektorālu ietaupījumu modeļus. Mājsaimniecību tendenci hipotekāro kredītu bruto parādu nodrošināt ar mājokļu līdzekļiem lielā mērā izskaidro ilgu laiku pastāvošie fiskālie stimuli, jo īpaši nodokļu atskaitījumi par hipotekāro kredītu procentu maksājumiem pilnā apmērā. Kopš 2012. gada aprīļa ir īstenota virkne pasākumu, lai daļēji novērstu šos stimulus. Daži no šiem pasākumiem ir saistīti ar mājokļu finansējuma fiskālā režīma pielāgojumiem. Pakāpeniskā pāreja uz nodokļu atskaitījumu ierobežošanu par hipotekāro kredītu procentu maksājumiem un amortizēšanas stimulu palielināšanu ir pamatota. Tomēr šo pasākumu varētu ieviest ātrāk, lai lielākā mērā ietekmētu amortizēšanas kārtību. Saglabāsies ievērojams nodokļu stimuls ieguldīt neproduktīvos aktīvos. Joprojām ir augsta aizdevuma summas attiecība pret īpašuma vērtību, un paredzams, ka 2018. gadā tā sasniegs 100 %. Īres tirgu apgrūtina tā regulējums un ļoti lielais sociālo mājokļu segments, kurā arī jāatrisina jautājums saistībā ar ļoti garām rindām. Sociālo mājokļu segmentā ieviešot īres maksas diferenciāciju, pamatojoties vairāk uz ieņēmumiem, ir sperts solis pareizajā virzienā, bet tā ietekme ir ierobežota. Saskaņā ar jaunu likumu mājokļu uzņēmumiem būs jānošķir darbības ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi (piemēram, sociālie mājokļi) un citas darbības. Laiks rādīs, vai tas ļaus īstenot iecerēto sociālo mājokļu novirzīšanu grūtībās nonākušiem iedzīvotājiem un nodrošinās, ka sociālie mājokļi ir pieejami nelabvēlīgā situācijā esošiem cilvēkiem, kuri nespēj iegūt mājokli atbilstoši tirgus nosacījumiem. |
| --- | --- |

(9)

Būtiskas grūtības pastāv mājokļu tirgū, kur desmitu gadu laikā ir izveidojusies neelastība un kropļojoši stimuli, kas veido mājokļu finansēšanas un sektorālu ietaupījumu modeļus. Mājsaimniecību tendenci hipotekāro kredītu bruto parādu nodrošināt ar mājokļu līdzekļiem lielā mērā izskaidro ilgu laiku pastāvošie fiskālie stimuli, jo īpaši nodokļu atskaitījumi par hipotekāro kredītu procentu maksājumiem pilnā apmērā. Kopš 2012. gada aprīļa ir īstenota virkne pasākumu, lai daļēji novērstu šos stimulus. Daži no šiem pasākumiem ir saistīti ar mājokļu finansējuma fiskālā režīma pielāgojumiem. Pakāpeniskā pāreja uz nodokļu atskaitījumu ierobežošanu par hipotekāro kredītu procentu maksājumiem un amortizēšanas stimulu palielināšanu ir pamatota. Tomēr šo pasākumu varētu ieviest ātrāk, lai lielākā mērā ietekmētu amortizēšanas kārtību. Saglabāsies ievērojams nodokļu stimuls ieguldīt neproduktīvos aktīvos. Joprojām ir augsta aizdevuma summas attiecība pret īpašuma vērtību, un paredzams, ka 2018. gadā tā sasniegs 100 %. Īres tirgu apgrūtina tā regulējums un ļoti lielais sociālo mājokļu segments, kurā arī jāatrisina jautājums saistībā ar ļoti garām rindām. Sociālo mājokļu segmentā ieviešot īres maksas diferenciāciju, pamatojoties vairāk uz ieņēmumiem, ir sperts solis pareizajā virzienā, bet tā ietekme ir ierobežota. Saskaņā ar jaunu likumu mājokļu uzņēmumiem būs jānošķir darbības ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi (piemēram, sociālie mājokļi) un citas darbības. Laiks rādīs, vai tas ļaus īstenot iecerēto sociālo mājokļu novirzīšanu grūtībās nonākušiem iedzīvotājiem un nodrošinās, ka sociālie mājokļi ir pieejami nelabvēlīgā situācijā esošiem cilvēkiem, kuri nespēj iegūt mājokli atbilstoši tirgus nosacījumiem.

| (10) | Ir uzlabota pensiju sistēmas ilgtspēja ilgtermiņā. Papildus likumā noteiktā pirmā līmeņa pensionēšanās vecuma pakāpeniskai palielināšanai no 65 gadiem 2012. gadā līdz 67 gadiem 2021. gadā un tā turpmākai piesaistei paredzamajam dzīves ilgumam Nīderlande ir pieņēmusi visaptverošas reformas attiecībā uz pensiju sistēmas privāti finansēto pīlāru un ilgtermiņa aprūpes sistēmu. Ir uzlabota pensiju fondu finanšu uzraudzība un sistēma padarīta izturīgāka pret finanšu satricinājumiem. Papildus tam ir sekmīgi īstenotas reformas, kas mudina vecāka gadagājuma darba ņēmējus strādāt ilgāk. Reformas ilgtermiņa aprūpes jomā ir pārnesušas atbildību uz pašvaldībām, samazinot kopējos izdevumus un pievēršot uzmanību efektivitātes pieaugumam. Ir jāuzrauga ilgtermiņa aprūpes kvalitāte un pieejamība. |
| --- | --- |

(10)

Ir uzlabota pensiju sistēmas ilgtspēja ilgtermiņā. Papildus likumā noteiktā pirmā līmeņa pensionēšanās vecuma pakāpeniskai palielināšanai no 65 gadiem 2012. gadā līdz 67 gadiem 2021. gadā un tā turpmākai piesaistei paredzamajam dzīves ilgumam Nīderlande ir pieņēmusi visaptverošas reformas attiecībā uz pensiju sistēmas privāti finansēto pīlāru un ilgtermiņa aprūpes sistēmu. Ir uzlabota pensiju fondu finanšu uzraudzība un sistēma padarīta izturīgāka pret finanšu satricinājumiem. Papildus tam ir sekmīgi īstenotas reformas, kas mudina vecāka gadagājuma darba ņēmējus strādāt ilgāk. Reformas ilgtermiņa aprūpes jomā ir pārnesušas atbildību uz pašvaldībām, samazinot kopējos izdevumus un pievēršot uzmanību efektivitātes pieaugumam. Ir jāuzrauga ilgtermiņa aprūpes kvalitāte un pieejamība.

| (11) | Citi risināmi uzdevumi ir izmaksu un risku piemērots sadalījums katrā paaudzē un starp paaudzēm ārpus pieņemtajiem noteikumiem par indeksāciju un finanšu rezervēm (finanšu novērtējuma sistēma), jo īpaši samazinot to iedzīvotāju iemaksas, kuriem rit darba dzīves pirmie gadi. Otrajā pensiju līmenī veicamo iemaksu “statistiskā godīguma” uzlabošana palīdzētu mājsaimniecībām piešķirt to finanšu līdzekļus vairāk uz izaugsmi vērstos veidos. |
| --- | --- |

(11)

Citi risināmi uzdevumi ir izmaksu un risku piemērots sadalījums katrā paaudzē un starp paaudzēm ārpus pieņemtajiem noteikumiem par indeksāciju un finanšu rezervēm (finanšu novērtējuma sistēma), jo īpaši samazinot to iedzīvotāju iemaksas, kuriem rit darba dzīves pirmie gadi. Otrajā pensiju līmenī veicamo iemaksu “statistiskā godīguma” uzlabošana palīdzētu mājsaimniecībām piešķirt to finanšu līdzekļus vairāk uz izaugsmi vērstos veidos.

| (12) | 2014. gadā sāktās nodarbinātības aizsardzības tiesiskā regulējuma visaptverošās reformas mērķis ir palielināt līdzdalību un mobilitāti darba tirgū. Ir samazināti nodarbinātības fiskālie šķēršļi. Parlamenta pieņemtajos tiesību aktos ir ieviesta iespēja aktivizēt kvotu, ja darba ņēmēji nepilda apņemšanos nodrošināt papildu darbvietas cilvēkiem ar invaliditāti. Šo pasākumu ietekmi pilnībā varēs novērtēt tikai pēc to īstenošanas. Ir vajadzīgi turpmāki pasākumi, lai uzlabotu to cilvēku integrāciju, kas ir izstumti no darba tirgus, tostarp jauniešu no migrantu ģimenēm integrāciju. |
| --- | --- |

(12)

2014. gadā sāktās nodarbinātības aizsardzības tiesiskā regulējuma visaptverošās reformas mērķis ir palielināt līdzdalību un mobilitāti darba tirgū. Ir samazināti nodarbinātības fiskālie šķēršļi. Parlamenta pieņemtajos tiesību aktos ir ieviesta iespēja aktivizēt kvotu, ja darba ņēmēji nepilda apņemšanos nodrošināt papildu darbvietas cilvēkiem ar invaliditāti. Šo pasākumu ietekmi pilnībā varēs novērtēt tikai pēc to īstenošanas. Ir vajadzīgi turpmāki pasākumi, lai uzlabotu to cilvēku integrāciju, kas ir izstumti no darba tirgus, tostarp jauniešu no migrantu ģimenēm integrāciju.

| (13) | Ņemot vērā obligātos maksājumus, kas nav nodokļu maksājumi, nodokļu īpatsvars Nīderlandē ir ievērojami lielāks nekā vidēji ES, un ir iespējams nodokļu slogu novirzīt uz faktoriem ar mazāku negatīvo ietekmi uz izaugsmi. Paredzētā nodokļu reforma palīdzētu palielināt līdzdalību darba tirgū. Pēc šīs reformas pieņemšanas ir cieši jāuzrauga tās ietekme. |
| --- | --- |

(13)

Ņemot vērā obligātos maksājumus, kas nav nodokļu maksājumi, nodokļu īpatsvars Nīderlandē ir ievērojami lielāks nekā vidēji ES, un ir iespējams nodokļu slogu novirzīt uz faktoriem ar mazāku negatīvo ietekmi uz izaugsmi. Paredzētā nodokļu reforma palīdzētu palielināt līdzdalību darba tirgū. Pēc šīs reformas pieņemšanas ir cieši jāuzrauga tās ietekme.

| (14) | Eiropas pusgada ietvaros Komisija ir veikusi Nīderlandes ekonomikas politikas visaptverošu analīzi un publicējusi to 2015. gada valsts ziņojumā. Tā ir izvērtējusi arī stabilitātes programmu un valsts reformu programmu, kā arī pasākumus, kas veikti kā atbilde uz ieteikumiem, kas Nīderlandei sniegti iepriekšējos gados. Komisija ir ņēmusi vērā ne tikai to lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Nīderlandē, bet arī to atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā to, ka jānostiprina Savienības vispārējā ekonomiskā pārvaldība, kas panākams, turpmākajos valstu lēmumos ievērojot ES līmeņa norādes. Komisijas ieteikumi saskaņā ar Eiropas pusgadu ir atspoguļoti 1. līdz 3. ieteikumā. |
| --- | --- |

(14)

Eiropas pusgada ietvaros Komisija ir veikusi Nīderlandes ekonomikas politikas visaptverošu analīzi un publicējusi to 2015. gada valsts ziņojumā. Tā ir izvērtējusi arī stabilitātes programmu un valsts reformu programmu, kā arī pasākumus, kas veikti kā atbilde uz ieteikumiem, kas Nīderlandei sniegti iepriekšējos gados. Komisija ir ņēmusi vērā ne tikai to lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Nīderlandē, bet arī to atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā to, ka jānostiprina Savienības vispārējā ekonomiskā pārvaldība, kas panākams, turpmākajos valstu lēmumos ievērojot ES līmeņa norādes. Komisijas ieteikumi saskaņā ar Eiropas pusgadu ir atspoguļoti 1. līdz 3. ieteikumā.

| (15) | Ņemot vērā šo novērtējumu, Padome ir izskatījusi stabilitātes programmu un uzskata (6), ka Nīderlande ir panākusi atbilstību Stabilitātes un izaugsmes paktam. |
| --- | --- |

(15)

Ņemot vērā šo novērtējumu, Padome ir izskatījusi stabilitātes programmu un uzskata (6), ka Nīderlande ir panākusi atbilstību Stabilitātes un izaugsmes paktam.

| (16) | Ņemot vērā Komisijas padziļināto pārskatu un šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi valsts reformu programmu un stabilitātes programmu. Tās ieteikumi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu ir atspoguļoti 1. līdz 3. ieteikumā. |
| --- | --- |

(16)

Ņemot vērā Komisijas padziļināto pārskatu un šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi valsts reformu programmu un stabilitātes programmu. Tās ieteikumi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu ir atspoguļoti 1. līdz 3. ieteikumā.

| (17) | Turklāt Eiropas pusgada ietvaros Komisija ir veikusi ekonomikas politikas izvērtējumu visai eurozonai. Pamatojoties uz šo analīzi, Padome ir izdevusi konkrētus ieteikumus, kas adresēti dalībvalstīm, kuru valūta ir euro (7). Nīderlandei kā valstij, kuras valūta ir euro, būtu arī jānodrošina pilnīga un savlaicīga minēto ieteikumu īstenošana, |
| --- | --- |

(17)

Turklāt Eiropas pusgada ietvaros Komisija ir veikusi ekonomikas politikas izvērtējumu visai eurozonai. Pamatojoties uz šo analīzi, Padome ir izdevusi konkrētus ieteikumus, kas adresēti dalībvalstīm, kuru valūta ir euro (7). Nīderlandei kā valstij, kuras valūta ir euro, būtu arī jānodrošina pilnīga un savlaicīga minēto ieteikumu īstenošana,

AR ŠO IESAKA Nīderlandei 2015. un 2016. gadā rīkoties šādi.

| 1. | Novirzīt publiskā sektora izdevumus investīciju atbalstam pētniecības un izstrādes jomā, kā arī izstrādāt pamatnosacījumus privāto izdevumu palielināšanai pētniecības un izstrādes jomā, lai novērstu pētniecības un izstrādes izdevumu samazināšanās tendenci un palielinātu ekonomiskās izaugsmes potenciālu. |
| --- | --- |

1.

Novirzīt publiskā sektora izdevumus investīciju atbalstam pētniecības un izstrādes jomā, kā arī izstrādāt pamatnosacījumus privāto izdevumu palielināšanai pētniecības un izstrādes jomā, lai novērstu pētniecības un izstrādes izdevumu samazināšanās tendenci un palielinātu ekonomiskās izaugsmes potenciālu.

| 2. | Pastiprinoties atveseļošanās procesam, ātrāk samazināt nodokļu atskaitījumus par hipotekāro kredītu procentu maksājumiem, lai samazinātu stimulus ieguldīt neproduktīvos aktīvos. Nodrošināt vairāk uz tirgu orientētu mehānismu cenu noteikšanai īres tirgū un turpināt īres maksas sociālo mājokļu tirgū piesaistīt mājsaimniecību ieņēmumiem. |
| --- | --- |

2.

Pastiprinoties atveseļošanās procesam, ātrāk samazināt nodokļu atskaitījumus par hipotekāro kredītu procentu maksājumiem, lai samazinātu stimulus ieguldīt neproduktīvos aktīvos. Nodrošināt vairāk uz tirgu orientētu mehānismu cenu noteikšanai īres tirgū un turpināt īres maksas sociālo mājokļu tirgū piesaistīt mājsaimniecību ieņēmumiem.

| 3. | Samazināt iemaksas pensiju sistēmas otrajā līmenī tiem iedzīvotājiem, kuriem rit darba dzīves pirmie gadi. |
| --- | --- |

3.

Samazināt iemaksas pensiju sistēmas otrajā līmenī tiem iedzīvotājiem, kuriem rit darba dzīves pirmie gadi.

Briselē, 2015. gada 14. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

P. GRAMEGNA

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.

2

(3)  Paliek spēkā ar Padomes Lēmumu 2014/322/ES (2014. gada 6. maijs) par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm 2014. gadam (OV L 165, 4.6.2014., 49. lpp.).

3

(4)  Padomes Ieteikums (2014. gada 8. jūlijs) par Nīderlandes 2014. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Nīderlandes 2014. gada stabilitātes programmu (OV C 247, 29.7.2014., 88. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 473/2013 (2013. gada 21. maijs) par kopīgiem noteikumiem budžeta plānu projektu uzraudzībai un novērtēšanai un pārmērīga budžeta deficīta novēršanai eurozonas dalībvalstīs (OV L 140, 27.5.2013., 11. lpp.).

5

(6)  Atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 2. punktam.

6

(7)  OV C 272, 18.8.2015., 98. lpp.

7

---

| 18.8.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 272/87 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 272/87

---

PADOMES IETEIKUMS

(2015. gada 14. jūlijs)

par Austrijas 2015. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Austrijas 2015. gada stabilitātes programmu

(2015/C 272/23)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,

ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam sākt jaunu izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju “Eiropa 2020”, kam pamatā ir ciešāka ekonomikas politikas koordinācija. Šajā stratēģijā lielākoties tiek pievērsta uzmanība galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju. |
| --- | --- |

(1)

Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam sākt jaunu izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju “Eiropa 2020”, kam pamatā ir ciešāka ekonomikas politikas koordinācija. Šajā stratēģijā lielākoties tiek pievērsta uzmanība galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju.

| (2) | Padome 2015. gada 14. jūlijā, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumiem, pieņēma Ieteikumu par dalībvalstu un Savienības ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm, un 2010. gada 21. oktobrī tā pieņēma Lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (2). Kopā tie veido “integrētās pamatnostādnes”, ko dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā savā ekonomikas un nodarbinātības politikā. |
| --- | --- |

(2)

Padome 2015. gada 14. jūlijā, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumiem, pieņēma Ieteikumu par dalībvalstu un Savienības ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm, un 2010. gada 21. oktobrī tā pieņēma Lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (2). Kopā tie veido “integrētās pamatnostādnes”, ko dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā savā ekonomikas un nodarbinātības politikā.

| (3) | Padome 2014. gada 8. jūlijā pieņēma Ieteikumu (3) par Austrijas 2014. gada valsts reformu programmu un sniedza savu atzinumu par atjaunināto Austrijas stabilitātes programmu 2014. gadam. 2014. gada 28. novembrī Komisija saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 473/2013 (4) sniedza savu atzinumu par Austrijas budžeta plāna projektu 2015. gadam. |
| --- | --- |

(3)

Padome 2014. gada 8. jūlijā pieņēma Ieteikumu (3) par Austrijas 2014. gada valsts reformu programmu un sniedza savu atzinumu par atjaunināto Austrijas stabilitātes programmu 2014. gadam. 2014. gada 28. novembrī Komisija saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 473/2013 (4) sniedza savu atzinumu par Austrijas budžeta plāna projektu 2015. gadam.

| (4) | Komisija 2014. gada 28. novembrī pieņēma gada izaugsmes pētījumu, iezīmējot 2015. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada sākumu. Tajā pašā dienā Komisija, pamatojoties uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011 (5), pieņēma brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Austrija nebija noteikta kā viena no dalībvalstīm, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats. |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2014. gada 28. novembrī pieņēma gada izaugsmes pētījumu, iezīmējot 2015. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada sākumu. Tajā pašā dienā Komisija, pamatojoties uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011 (5), pieņēma brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Austrija nebija noteikta kā viena no dalībvalstīm, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats.

| (5) | Eiropadome 2014. gada 18. decembrī apstiprināja prioritātes, lai veicinātu investīcijas, pastiprinātu strukturālās reformas un īstenotu atbildīgu, izaugsmi veicinošu fiskālo konsolidāciju. |
| --- | --- |

(5)

Eiropadome 2014. gada 18. decembrī apstiprināja prioritātes, lai veicinātu investīcijas, pastiprinātu strukturālās reformas un īstenotu atbildīgu, izaugsmi veicinošu fiskālo konsolidāciju.

| (6) | Komisija 2015. gada 26. februārī publicēja savu 2015. gada ziņojumu par Austriju. Tajā tika novērtēts Austrijas gūtais progress, izpildot konkrētai valstij adresētos ieteikumus, kas pieņemti 2014. gada 8. jūlijā. |
| --- | --- |

(6)

Komisija 2015. gada 26. februārī publicēja savu 2015. gada ziņojumu par Austriju. Tajā tika novērtēts Austrijas gūtais progress, izpildot konkrētai valstij adresētos ieteikumus, kas pieņemti 2014. gada 8. jūlijā.

| (7) | Austrija 2015. gada 21. aprīlī iesniedza savu 2015. gada valsts reformu programmu un 2015. gada stabilitātes programmu. Abas programmas tika izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību. |
| --- | --- |

(7)

Austrija 2015. gada 21. aprīlī iesniedza savu 2015. gada valsts reformu programmu un 2015. gada stabilitātes programmu. Abas programmas tika izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību.

| (8) | Uz Austriju pašlaik attiecas Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa, un 2014.–2016. gadā tai piemēro pārejas noteikumus par valsts parādu. Savā 2015. gada stabilitātes programmā valdība plāno pakāpeniski samazināt nominālo deficītu – 2015. gadā līdz 2,2 % no IKP un 2019. gadā vēl līdz 0,5 % no IKP. Saskaņā ar stabilitātes programmu vidēja termiņa mērķis, proti, strukturālais deficīts, kas nepārsniedz 0,45 % no IKP, tika sasniegts 2014. gadā, un valdība plāno sasniegt vidēja termiņa mērķi visā programmas periodā. Tomēr pārrēķinātā strukturālā bilance liecina par novirzīšanos no vidēja termiņa mērķa, sākot ar 2015. gadu. Paredzams, ka valdības parāda/IKP attiecība 2015. gadā sasniegs 86,8 % un pēc tam pakāpeniski samazināsies līdz 79,7 % 2019. gadā. Stabilitātes programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomiskais scenārijs ir ticams. Tomēr nav pietiekamā mērā precizēti pasākumi, kuru mērķis ir veicināt plānoto deficīta mērķu sasniegšanu, sākot ar 2016. gadu. Balstoties uz Komisijas 2015. gada pavasara prognozi, tiek paredzēts, ka strukturālā bilance 2015. gadā novirzīsies no vidēja termiņa mērķa par 0,4 % no IKP. Paredzams, ka 2016. gadā novirze kļūs būtiska, ņemot vērā prognozēto strukturālās bilances pasliktināšanos par 0,6 % no IKP salīdzinājumā ar strukturālo korekciju 0,3 % apmērā no IKP, kas ir nepieciešama, lai sasniegtu vidējā termiņa mērķi. Tas nozīmētu, ka novirze no Stabilitātes un izaugsmes pakta prasībām būtu aptuveni 0,9 % no IKP. Tāpēc būs vajadzīgi papildu pasākumi. Vienlaikus saskaņā ar stabilitātes programmu un Komisijas 2015. gada pavasara prognozi bruto parādam 2015. un 2016. gadā būs tendence samazināties atbilstoši pārejas noteikumiem par valsts parādu. Pamatojoties uz savu stabilitātes programmas novērtējumu un ņemot vērā Komisijas 2015. gada pavasara prognozi, Padome uzskata, ka pastāv risks, ka Austrija neievēros Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumus. |
| --- | --- |

(8)

Uz Austriju pašlaik attiecas Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa, un 2014.–2016. gadā tai piemēro pārejas noteikumus par valsts parādu. Savā 2015. gada stabilitātes programmā valdība plāno pakāpeniski samazināt nominālo deficītu – 2015. gadā līdz 2,2 % no IKP un 2019. gadā vēl līdz 0,5 % no IKP. Saskaņā ar stabilitātes programmu vidēja termiņa mērķis, proti, strukturālais deficīts, kas nepārsniedz 0,45 % no IKP, tika sasniegts 2014. gadā, un valdība plāno sasniegt vidēja termiņa mērķi visā programmas periodā. Tomēr pārrēķinātā strukturālā bilance liecina par novirzīšanos no vidēja termiņa mērķa, sākot ar 2015. gadu. Paredzams, ka valdības parāda/IKP attiecība 2015. gadā sasniegs 86,8 % un pēc tam pakāpeniski samazināsies līdz 79,7 % 2019. gadā. Stabilitātes programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomiskais scenārijs ir ticams. Tomēr nav pietiekamā mērā precizēti pasākumi, kuru mērķis ir veicināt plānoto deficīta mērķu sasniegšanu, sākot ar 2016. gadu. Balstoties uz Komisijas 2015. gada pavasara prognozi, tiek paredzēts, ka strukturālā bilance 2015. gadā novirzīsies no vidēja termiņa mērķa par 0,4 % no IKP. Paredzams, ka 2016. gadā novirze kļūs būtiska, ņemot vērā prognozēto strukturālās bilances pasliktināšanos par 0,6 % no IKP salīdzinājumā ar strukturālo korekciju 0,3 % apmērā no IKP, kas ir nepieciešama, lai sasniegtu vidējā termiņa mērķi. Tas nozīmētu, ka novirze no Stabilitātes un izaugsmes pakta prasībām būtu aptuveni 0,9 % no IKP. Tāpēc būs vajadzīgi papildu pasākumi. Vienlaikus saskaņā ar stabilitātes programmu un Komisijas 2015. gada pavasara prognozi bruto parādam 2015. un 2016. gadā būs tendence samazināties atbilstoši pārejas noteikumiem par valsts parādu. Pamatojoties uz savu stabilitātes programmas novērtējumu un ņemot vērā Komisijas 2015. gada pavasara prognozi, Padome uzskata, ka pastāv risks, ka Austrija neievēros Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumus.

| (9) | Dažādu valdības līmeņu attiecības joprojām ir sarežģītas un kaitē efektivitātei svarīgos valsts pārvaldes sektoros. Austrija vēl aizvien ir viena no valstīm, kurās ir zemākais vietējo pašvaldību pašu nodokļu līmenis procentos no IKP. Neraugoties uz šo nodokļu autonomijas zemo līmeni, pašvaldības ir atbildīgas par vairākām izdevumu un administratīvajām jomām. Lielā sarežģītība un neatbilstība starp atbildību par ieņēmumu un izdevumu jomām neveicina vērienīgu politikas reformu īstenošanu. |
| --- | --- |

(9)

Dažādu valdības līmeņu attiecības joprojām ir sarežģītas un kaitē efektivitātei svarīgos valsts pārvaldes sektoros. Austrija vēl aizvien ir viena no valstīm, kurās ir zemākais vietējo pašvaldību pašu nodokļu līmenis procentos no IKP. Neraugoties uz šo nodokļu autonomijas zemo līmeni, pašvaldības ir atbildīgas par vairākām izdevumu un administratīvajām jomām. Lielā sarežģītība un neatbilstība starp atbildību par ieņēmumu un izdevumu jomām neveicina vērienīgu politikas reformu īstenošanu.

| (10) | Austrijas pensiju sistēmas ilgtermiņa fiskālajai ilgtspējai joprojām kaitē strukturāli trūkumi. Šķiet, ka Austrijas līdz šim veiktās reformas nepietiekami nodrošina sistēmas ilgtermiņa fiskālo ilgtspēju. Pirmkārt, faktiskais pensionēšanās vecums vēl aizvien ir ievērojami mazāks par likumā noteikto pensionēšanās vecumu. Otrkārt, likumā noteiktais sieviešu pensionēšanās vecums ir krietni mazāks par likumā noteikto pensionēšanās vecumu vīriešiem un netiks palielināts līdz 2024. gadam. Treškārt, likumā noteiktais pensionēšanās vecums joprojām nav sasaistīts ar pieaugošo paredzamo mūža ilgumu. Austrija ir veikusi dažus pasākumus, lai palielinātu faktisko pensionēšanās vecumu, kas tagad ir 59,7 gadi (2014. gadā), taču vēl aizvien ir mazāks par vidējo ES rādītāju, proti, 63,1 gadu (2013. gadā). Ir ieviesti pasākumi, lai slēgtu pieeju priekšlaicīgas pensionēšanās un invaliditātes shēmām, tādējādi pagarinot darba mūža ilgumu. Ir arī palielinātas sankcijas par katru priekšlaicīgas pensionēšanās gadu un palielināta izdiena, kas ir nepieciešama, lai varētu izmantot šādas shēmas. Paliek neskaidrs, vai īstenosies šo pasākumu gaidāmā pozitīvā ietekme uz budžetu. |
| --- | --- |

(10)

Austrijas pensiju sistēmas ilgtermiņa fiskālajai ilgtspējai joprojām kaitē strukturāli trūkumi. Šķiet, ka Austrijas līdz šim veiktās reformas nepietiekami nodrošina sistēmas ilgtermiņa fiskālo ilgtspēju. Pirmkārt, faktiskais pensionēšanās vecums vēl aizvien ir ievērojami mazāks par likumā noteikto pensionēšanās vecumu. Otrkārt, likumā noteiktais sieviešu pensionēšanās vecums ir krietni mazāks par likumā noteikto pensionēšanās vecumu vīriešiem un netiks palielināts līdz 2024. gadam. Treškārt, likumā noteiktais pensionēšanās vecums joprojām nav sasaistīts ar pieaugošo paredzamo mūža ilgumu. Austrija ir veikusi dažus pasākumus, lai palielinātu faktisko pensionēšanās vecumu, kas tagad ir 59,7 gadi (2014. gadā), taču vēl aizvien ir mazāks par vidējo ES rādītāju, proti, 63,1 gadu (2013. gadā). Ir ieviesti pasākumi, lai slēgtu pieeju priekšlaicīgas pensionēšanās un invaliditātes shēmām, tādējādi pagarinot darba mūža ilgumu. Ir arī palielinātas sankcijas par katru priekšlaicīgas pensionēšanās gadu un palielināta izdiena, kas ir nepieciešama, lai varētu izmantot šādas shēmas. Paliek neskaidrs, vai īstenosies šo pasākumu gaidāmā pozitīvā ietekme uz budžetu.

| (11) | Austrijas izdevumi veselības aprūpes jomā ir vieni no lielākajiem Savienībā. Šobrīd īstenotās veselības aprūpes reformas (2013.–2016. g.) mērķis ir stabilizēt šo izdevumu īpatsvaru IKP, sākot ar 2016. gadu. Tomēr pat tad, ja reformas būs sekmīgas, veselības aprūpes sistēmas fiskālā ilgtspēja un efektivitāte joprojām saskarsies ar strukturālām problēmām. Tagad būtu jāveic pasākumi attiecībā uz laikposmu pēc 2016. gada. Piemēram, vairāk pacientu būtu jāārstē daudzdisciplinārās primārās ambulatorās aprūpes iestādēs un būtu vēl vairāk jāsamazina vidējais uzturēšanās ilgums stacionārās pacientu aprūpes iestādēs. |
| --- | --- |

(11)

Austrijas izdevumi veselības aprūpes jomā ir vieni no lielākajiem Savienībā. Šobrīd īstenotās veselības aprūpes reformas (2013.–2016. g.) mērķis ir stabilizēt šo izdevumu īpatsvaru IKP, sākot ar 2016. gadu. Tomēr pat tad, ja reformas būs sekmīgas, veselības aprūpes sistēmas fiskālā ilgtspēja un efektivitāte joprojām saskarsies ar strukturālām problēmām. Tagad būtu jāveic pasākumi attiecībā uz laikposmu pēc 2016. gada. Piemēram, vairāk pacientu būtu jāārstē daudzdisciplinārās primārās ambulatorās aprūpes iestādēs un būtu vēl vairāk jāsamazina vidējais uzturēšanās ilgums stacionārās pacientu aprūpes iestādēs.

| (12) | Austrijai joprojām ir grūtības nodrošināt pienācīgi kvalificēta darbaspēka pieejamību ilgtermiņā. Bezdarba līmenis (aptuveni 5,6 %) ir viens no zemākajiem Savienībā, taču darba tirgū netiek pilnībā izmantots atsevišķu darbaspēka daļu potenciāls. Austrija ir veikusi dažus pasākumus, lai pagarinātu darba mūža ilgumu, vēl vairāk atvieglinātu sieviešu līdzdalību darba tirgū un pilnīgāk izmantotu personu ar migrantu izcelsmi darbaspēka potenciālu, tostarp uzlabojot viņu kvalifikācijas atzīšanu. Tomēr nesenās reformas ir cieši jāuzrauga, un ir nepieciešami papildu pasākumi, lai pilnībā izmantotu šo personu grupu potenciālu darba tirgū. |
| --- | --- |

(12)

Austrijai joprojām ir grūtības nodrošināt pienācīgi kvalificēta darbaspēka pieejamību ilgtermiņā. Bezdarba līmenis (aptuveni 5,6 %) ir viens no zemākajiem Savienībā, taču darba tirgū netiek pilnībā izmantots atsevišķu darbaspēka daļu potenciāls. Austrija ir veikusi dažus pasākumus, lai pagarinātu darba mūža ilgumu, vēl vairāk atvieglinātu sieviešu līdzdalību darba tirgū un pilnīgāk izmantotu personu ar migrantu izcelsmi darbaspēka potenciālu, tostarp uzlabojot viņu kvalifikācijas atzīšanu. Tomēr nesenās reformas ir cieši jāuzrauga, un ir nepieciešami papildu pasākumi, lai pilnībā izmantotu šo personu grupu potenciālu darba tirgū.

| (13) | Austrija 2015. gada 13. martā nāca klajā ar visaptverošu reformu nodokļu jomā, kuras mērķis ir pārskatīt iedzīvotāju ienākuma nodokļa kategorijas un likmes, jo īpaši samazinot iedzīvotāju ienākuma nodokļa sākotnējo likmi no 36,5 % līdz 25 %. Saskaņā ar aplēsēm šis nodokļu samazinājums sasniegs 4,9 miljardus euro, savukārt līdztekus ir paredzēti papildu izdevumi 300 miljonu euro apmērā, lai atbalstītu ģimenes politiku un pētniecības darbības. Saskaņā ar priekšlikumu nodokļu sloga pārvirzīšana daļēji tiks finansēta, apkarojot izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, samazinot publiskos izdevumus, dažās jomās palielinot samazinātās PVN likmes līdz 13 % un paaugstinot kapitāla ienākuma nodokli no 25 % līdz 27,5 %. Šie reformu plāni kopumā atbilst Padomes 2014. gada ieteikumiem. Tie, visticamāk, palielinās personu ar nelielu izpeļņas potenciālu, kā arī otro pelnītāju motivāciju strādāt un veicinās izmantojamo ienākumu pieaugumu. Tomēr reforma būtu jāīsteno, neietekmējot budžetu. |
| --- | --- |

(13)

Austrija 2015. gada 13. martā nāca klajā ar visaptverošu reformu nodokļu jomā, kuras mērķis ir pārskatīt iedzīvotāju ienākuma nodokļa kategorijas un likmes, jo īpaši samazinot iedzīvotāju ienākuma nodokļa sākotnējo likmi no 36,5 % līdz 25 %. Saskaņā ar aplēsēm šis nodokļu samazinājums sasniegs 4,9 miljardus euro, savukārt līdztekus ir paredzēti papildu izdevumi 300 miljonu euro apmērā, lai atbalstītu ģimenes politiku un pētniecības darbības. Saskaņā ar priekšlikumu nodokļu sloga pārvirzīšana daļēji tiks finansēta, apkarojot izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, samazinot publiskos izdevumus, dažās jomās palielinot samazinātās PVN likmes līdz 13 % un paaugstinot kapitāla ienākuma nodokli no 25 % līdz 27,5 %. Šie reformu plāni kopumā atbilst Padomes 2014. gada ieteikumiem. Tie, visticamāk, palielinās personu ar nelielu izpeļņas potenciālu, kā arī otro pelnītāju motivāciju strādāt un veicinās izmantojamo ienākumu pieaugumu. Tomēr reforma būtu jāīsteno, neietekmējot budžetu.

| (14) | Austrijas skolu sistēmai ir raksturīgs neliels mācības priekšlaicīgi pārtraukušo skolēnu skaits, kas ir krietni mazāks par vidējo ES rādītāju. Spēcīga un labi funkcionējoša profesionālās izglītības un apmācības sistēma nodrošina daudz augsti kvalificētu darba ņēmēju. Tomēr joprojām ir grūtības uzlabot izglītības rezultātus un tādējādi nodarbināmību jauniešiem ar zemu sociālekonomisko statusu; jo īpaši tas attiecas uz migrantu izcelsmes jauniešiem. Jaunas vidusskolas sistēmas (Neue Mittelschule) īstenošanas izvērtējums ir atklājis nepilnības, kas vēl ir jānovērš. |
| --- | --- |

(14)

Austrijas skolu sistēmai ir raksturīgs neliels mācības priekšlaicīgi pārtraukušo skolēnu skaits, kas ir krietni mazāks par vidējo ES rādītāju. Spēcīga un labi funkcionējoša profesionālās izglītības un apmācības sistēma nodrošina daudz augsti kvalificētu darba ņēmēju. Tomēr joprojām ir grūtības uzlabot izglītības rezultātus un tādējādi nodarbināmību jauniešiem ar zemu sociālekonomisko statusu; jo īpaši tas attiecas uz migrantu izcelsmes jauniešiem. Jaunas vidusskolas sistēmas (Neue Mittelschule) īstenošanas izvērtējums ir atklājis nepilnības, kas vēl ir jānovērš.

| (15) | Eiropas pusgada kontekstā Padome ir konsekventi ieteikusi Austrijai uzlabot un veicināt konkurenci pakalpojumu jomā, taču politiskā reakcija līdz šim ir bijusi ierobežota. Vairākās profesijās joprojām pastāv prasības attiecībā uz juridisko formu, kapitāla turējumu un tarifiem, tādējādi radot regulatīvus šķēršļus tirgus pieejamībai un neļaujot individuāliem saimnieciskās darbības veicējiem vai uzņēmumiem no citām dalībvalstīm sākt uzņēmējdarbību Austrijā. Savstarpējās izvērtēšanas pasākumu ietvaros Austrija pārskata savus noteikumus par pieeju profesijām un profesionālās darbības veikšanu, lai novērtētu, vai tie ir samērīgi un atbilstoši vispārējām interesēm. Salīdzinājumā ar konkurences iestādēm citās dalībvalstīs federālajai konkurences iestādei trūkst resursu, un tas kavē efektīvāku rīcību. |
| --- | --- |

(15)

Eiropas pusgada kontekstā Padome ir konsekventi ieteikusi Austrijai uzlabot un veicināt konkurenci pakalpojumu jomā, taču politiskā reakcija līdz šim ir bijusi ierobežota. Vairākās profesijās joprojām pastāv prasības attiecībā uz juridisko formu, kapitāla turējumu un tarifiem, tādējādi radot regulatīvus šķēršļus tirgus pieejamībai un neļaujot individuāliem saimnieciskās darbības veicējiem vai uzņēmumiem no citām dalībvalstīm sākt uzņēmējdarbību Austrijā. Savstarpējās izvērtēšanas pasākumu ietvaros Austrija pārskata savus noteikumus par pieeju profesijām un profesionālās darbības veikšanu, lai novērtētu, vai tie ir samērīgi un atbilstoši vispārējām interesēm. Salīdzinājumā ar konkurences iestādēm citās dalībvalstīs federālajai konkurences iestādei trūkst resursu, un tas kavē efektīvāku rīcību.

| (16) | Austrijas banku nozare ir saglabājusi stabilitāti, taču tā joprojām saskaras ar vairākām problēmām gan iekšzemē, gan saistībā ar riskantiem darījumiem ārvalstīs. Banku nozares kapitalizācija 2014. gadā turpināja uzlaboties, taču Austrijas banku rentabilitāte joprojām bija pakļauta spiedienam. Piecas no sešām lielākajām Austrijas kredītiestādēm 2014. gadā sekmīgi izturēja ECB visaptverošo novērtējumu; izņēmums bija Österreichische Volksbanken (ÖVAG). Austrija guva ievērojamus panākumus ÖVAG un Hypo Group Alpe Adria (HGAA) pārstrukturēšanā. |
| --- | --- |

(16)

Austrijas banku nozare ir saglabājusi stabilitāti, taču tā joprojām saskaras ar vairākām problēmām gan iekšzemē, gan saistībā ar riskantiem darījumiem ārvalstīs. Banku nozares kapitalizācija 2014. gadā turpināja uzlaboties, taču Austrijas banku rentabilitāte joprojām bija pakļauta spiedienam. Piecas no sešām lielākajām Austrijas kredītiestādēm 2014. gadā sekmīgi izturēja ECB visaptverošo novērtējumu; izņēmums bija Österreichische Volksbanken (ÖVAG). Austrija guva ievērojamus panākumus ÖVAG un Hypo Group Alpe Adria (HGAA) pārstrukturēšanā.

| (17) | Eiropas pusgada kontekstā Komisija ir veikusi visaptverošu analīzi par Austrijas ekonomikas politiku un publicēja to 2015. gada ziņojumā par valsti. Tā ir arī izvērtējusi stabilitātes programmu un valsts reformu programmu, kā arī turpmāko rīcību saistībā ar iepriekšējos gados Austrijai adresētajiem ieteikumiem. Vērtējumā Komisija ņēma vērā ne tikai programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Austrijā, bet arī atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jāstiprina Savienības vispārējā ekonomikas pārvaldība, turpmākajos valsts lēmumos nodrošinot ES līmeņa ieguldījumu. Ieteikumi saskaņā ar Eiropas pusgadu ir atspoguļoti 1. līdz 4. ieteikumā. |
| --- | --- |

(17)

Eiropas pusgada kontekstā Komisija ir veikusi visaptverošu analīzi par Austrijas ekonomikas politiku un publicēja to 2015. gada ziņojumā par valsti. Tā ir arī izvērtējusi stabilitātes programmu un valsts reformu programmu, kā arī turpmāko rīcību saistībā ar iepriekšējos gados Austrijai adresētajiem ieteikumiem. Vērtējumā Komisija ņēma vērā ne tikai programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Austrijā, bet arī atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jāstiprina Savienības vispārējā ekonomikas pārvaldība, turpmākajos valsts lēmumos nodrošinot ES līmeņa ieguldījumu. Ieteikumi saskaņā ar Eiropas pusgadu ir atspoguļoti 1. līdz 4. ieteikumā.

| (18) | Ņemot vērā šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi stabilitātes programmu, un tās atzinums (6) ir atspoguļots jo īpaši 1. ieteikumā. |
| --- | --- |

(18)

Ņemot vērā šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi stabilitātes programmu, un tās atzinums (6) ir atspoguļots jo īpaši 1. ieteikumā.

| (19) | Eiropas pusgada kontekstā Komisija ir arī veikusi analīzi par visas eurozonas ekonomikas politiku. Pamatojoties uz to, Padome ir sniegusi konkrētus ieteikumus, kas adresēti dalībvalstīm, kuru naudas vienība ir euro (7). Austrijai kā valstij, kuras valūta ir euro, būtu arī jānodrošina pilnīga un savlaicīga minēto ieteikumu īstenošana, |
| --- | --- |

(19)

Eiropas pusgada kontekstā Komisija ir arī veikusi analīzi par visas eurozonas ekonomikas politiku. Pamatojoties uz to, Padome ir sniegusi konkrētus ieteikumus, kas adresēti dalībvalstīm, kuru naudas vienība ir euro (7). Austrijai kā valstij, kuras valūta ir euro, būtu arī jānodrošina pilnīga un savlaicīga minēto ieteikumu īstenošana,

AR ŠO IESAKA Austrijai 2015. un 2016. gadā rīkoties šādi.

| 1. | Nepieļaut 2015. un 2016. gadā novirzi no budžeta vidēja termiņa mērķa. Nodrošināt to, ka nodokļu reforma, kuras mērķis ir samazināt nodokļu slogu darbaspēkam, neietekmē budžetu. Koriģēt nesaskaņotību starp dažādu valdības līmeņu atbildību par finansējumu un izdevumiem. Veikt pasākumus, lai nodrošinātu pensiju sistēmas ilgtermiņa ilgtspēju, tostarp agrāk veicot likumā noteiktā vīriešu un sieviešu pensionēšanās vecuma saskaņošanu un sasaistot likumā noteikto pensionēšanās vecumu ar paredzamo mūža ilgumu. |
| --- | --- |

1.

Nepieļaut 2015. un 2016. gadā novirzi no budžeta vidēja termiņa mērķa. Nodrošināt to, ka nodokļu reforma, kuras mērķis ir samazināt nodokļu slogu darbaspēkam, neietekmē budžetu. Koriģēt nesaskaņotību starp dažādu valdības līmeņu atbildību par finansējumu un izdevumiem. Veikt pasākumus, lai nodrošinātu pensiju sistēmas ilgtermiņa ilgtspēju, tostarp agrāk veicot likumā noteiktā vīriešu un sieviešu pensionēšanās vecuma saskaņošanu un sasaistot likumā noteikto pensionēšanās vecumu ar paredzamo mūža ilgumu.

| 2. | Pastiprināt pasākumus, kuru mērķis ir palielināt gados vecāku darba ņēmēju un sieviešu līdzdalību darba tirgū, tostarp uzlabojot bērnu aprūpes un ilgtermiņa aprūpes pakalpojumu sniegšanu. Veikt pasākumus, lai uzlabotu nelabvēlīgā situācijā esošu jauniešu sasniegumus izglītības jomā. |
| --- | --- |

2.

Pastiprināt pasākumus, kuru mērķis ir palielināt gados vecāku darba ņēmēju un sieviešu līdzdalību darba tirgū, tostarp uzlabojot bērnu aprūpes un ilgtermiņa aprūpes pakalpojumu sniegšanu. Veikt pasākumus, lai uzlabotu nelabvēlīgā situācijā esošu jauniešu sasniegumus izglītības jomā.

| 3. | Atcelt nesamērīgus šķēršļus pakalpojumu sniedzējiem un kavēkļus starpnozaru uzņēmumu izveidei. |
| --- | --- |

3.

Atcelt nesamērīgus šķēršļus pakalpojumu sniedzējiem un kavēkļus starpnozaru uzņēmumu izveidei.

| 4. | Novērst iespējamās problēmas finanšu nozarē attiecībā uz riskantiem darījumiem ārvalstīs un aktīvu nepietiekamu kvalitāti. |
| --- | --- |

4.

Novērst iespējamās problēmas finanšu nozarē attiecībā uz riskantiem darījumiem ārvalstīs un aktīvu nepietiekamu kvalitāti.

Briselē, 2015. gada 14. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

P. GRAMEGNA

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  Paliek spēkā ar Padomes Lēmumu 2014/322/ES (2014. gada 6. maijs) par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm 2014. gadam (OV L 165, 4.6.2014., 49. lpp.).

2

(3)  Padomes Ieteikums (2014. gada 8. jūlijs) par Austrijas 2014. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Austrijas 2014. gada stabilitātes programmu (OV C 247, 29.7.2014., 92. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 473/2013 (2013. gada 21. maijs) par kopīgiem noteikumiem budžeta plānu projektu uzraudzībai un novērtēšanai un pārmērīga budžeta deficīta novēršanai eurozonas dalībvalstīs (OV L 140, 27.5.2013., 11. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.).

5

(6)  Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 2. punktu.

6

(7)  OV C 272, 18.8.2015., 98. lpp.

7

---

| 18.8.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 272/91 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 272/91

---

PADOMES IETEIKUMS

(2015. gada 14. jūlijs)

par Polijas 2015. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Polijas 2015. gada konverģences programmu

(2015/C 272/24)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,

ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam sākt jaunu izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju – “Eiropa 2020” –, kam pamatā ir ciešāka ekonomikas politikas koordinācija. Stratēģijā lielākoties pievērsta uzmanība galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju. |
| --- | --- |

(1)

Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam sākt jaunu izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju – “Eiropa 2020” –, kam pamatā ir ciešāka ekonomikas politikas koordinācija. Stratēģijā lielākoties pievērsta uzmanība galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju.

| (2) | Padome 2015. gada 14. jūlijā, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumiem, pieņēma Ieteikumu par dalībvalstu un Savienības vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm, un 2010. gada 21. oktobrī tā pieņēma lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (2). Tie kopā veido “integrētās pamatnostādnes”, kuras dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā savā ekonomikas un nodarbinātības politikā. |
| --- | --- |

(2)

Padome 2015. gada 14. jūlijā, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumiem, pieņēma Ieteikumu par dalībvalstu un Savienības vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm, un 2010. gada 21. oktobrī tā pieņēma lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (2). Tie kopā veido “integrētās pamatnostādnes”, kuras dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā savā ekonomikas un nodarbinātības politikā.

| (3) | Padome 2014. gada 8. jūlijā pieņēma Ieteikumu (3) par Polijas 2014. gada valsts reformu programmu un sniedza atzinumu par atjaunināto Polijas 2014. gada konverģences programmu. |
| --- | --- |

(3)

Padome 2014. gada 8. jūlijā pieņēma Ieteikumu (3) par Polijas 2014. gada valsts reformu programmu un sniedza atzinumu par atjaunināto Polijas 2014. gada konverģences programmu.

| (4) | Komisija 2014. gada 28. novembrī pieņēma gada izaugsmes pētījumu, iezīmējot 2015. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada sākumu. Tajā pašā dienā Komisija, pamatojoties uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011 (4), pieņēma brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Polija nebija noteikta kā viena no dalībvalstīm, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats. |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2014. gada 28. novembrī pieņēma gada izaugsmes pētījumu, iezīmējot 2015. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada sākumu. Tajā pašā dienā Komisija, pamatojoties uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011 (4), pieņēma brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Polija nebija noteikta kā viena no dalībvalstīm, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats.

| (5) | Eiropadome 2014. gada 18. decembrī apstiprināja prioritātes, lai veicinātu investīcijas, pastiprinātu strukturālās reformas un īstenotu atbildīgu, izaugsmi veicinošu fiskālo konsolidāciju. |
| --- | --- |

(5)

Eiropadome 2014. gada 18. decembrī apstiprināja prioritātes, lai veicinātu investīcijas, pastiprinātu strukturālās reformas un īstenotu atbildīgu, izaugsmi veicinošu fiskālo konsolidāciju.

| (6) | Komisija 2015. gada 26. februārī publicēja 2015. gada ziņojumu par Poliju. Tajā tika izvērtēti Polijas panākumi attiecībā uz to, kā tiek īstenoti 2014. gada 8. jūlijā pieņemtie konkrētai valstij adresētie ieteikumi. |
| --- | --- |

(6)

Komisija 2015. gada 26. februārī publicēja 2015. gada ziņojumu par Poliju. Tajā tika izvērtēti Polijas panākumi attiecībā uz to, kā tiek īstenoti 2014. gada 8. jūlijā pieņemtie konkrētai valstij adresētie ieteikumi.

| (7) | Polija 2015. gada 29. aprīlī iesniedza savu 2015. gada valsts reformu programmu un 2015. gada 30. aprīlī – savu 2015. gada konverģences programmu. Abas programmas tika izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību. |
| --- | --- |

(7)

Polija 2015. gada 29. aprīlī iesniedza savu 2015. gada valsts reformu programmu un 2015. gada 30. aprīlī – savu 2015. gada konverģences programmu. Abas programmas tika izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību.

| (8) | Polija patlaban atrodas Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvajā daļā – pēc tam, kad 2015. gada jūnijā tika atcelta pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūra (5). Savā 2015. gada konverģences programmā valdība plāno pakāpeniski samazināt nominālo deficītu no 3,2 % no IKP līdz 2,7 % no IKP 2015. gadā un līdz 1,2 % no IKP 2018. gadā. Pamatojoties uz Komisijas 2015. gada pavasara prognozi, var uzskatīt, ka pārmērīgs deficīts jau tika novērsts 2014. gadā, kas ir gadu pirms termiņa, ņemot vērā to, ka sistēmiskās pensiju reformas neto budžeta izmaksas izskaidro, kāpēc ir pārsniegta Līgumā noteiktā atsauces vērtība, proti, 3 % no IKP. Saskaņā ar konverģences programmu valdība plāno sasniegt vidēja termiņa mērķi, proti, strukturālo deficītu 1 % apmērā no IKP, līdz 2019. gadam. Pēc tam, kad 2015. gadā valdības parāda attiecība pret IKP sasniedza maksimumu (51,7 %), valdība plāno to samazināt līdz 49,1 % 2018. gadā. Budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs ir ticams attiecībā uz 2015. gadu un labvēlīgs attiecībā uz 2016. gadu. Pamatojoties uz vispārējo novērtējumu, tiek prognozēts, ka Polija izpildīs nepieciešamās korekcijas vidēja termiņa mērķa sasniegšanai 2015. gadā, jo neto izdevumu pieaugums ir zem robežvērtības. Pasākumi plānotā deficīta mērķa sasniegšanai, sākot no 2016. gada, nav pietiekami konkretizēti. Ņemot vērā Komisijas 2015. gada pavasara prognozi, pastāv risks, ka 2016. gadā radīsies neliela novirze no nepieciešamajām korekcijām, jo strukturālā korekcija neatbilst prasībām. Tādēļ 2016. gadā būs nepieciešami turpmāki pasākumi. Pamatojoties uz savu konverģences programmas novērtējumu un ņemot vērā Komisijas 2015. gada pavasara prognozi, Padome uzskata – sagaidāms, ka Polija kopumā ievēros Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumus. Nodokļu ieņēmumus varētu palielināt, mazāk izmantojot pašreiz plaši piemērotās samazinātās PVN likmes un uzlabojot nodokļu administrēšanas efektivitāti. |
| --- | --- |

(8)

Polija patlaban atrodas Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvajā daļā – pēc tam, kad 2015. gada jūnijā tika atcelta pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūra (5). Savā 2015. gada konverģences programmā valdība plāno pakāpeniski samazināt nominālo deficītu no 3,2 % no IKP līdz 2,7 % no IKP 2015. gadā un līdz 1,2 % no IKP 2018. gadā. Pamatojoties uz Komisijas 2015. gada pavasara prognozi, var uzskatīt, ka pārmērīgs deficīts jau tika novērsts 2014. gadā, kas ir gadu pirms termiņa, ņemot vērā to, ka sistēmiskās pensiju reformas neto budžeta izmaksas izskaidro, kāpēc ir pārsniegta Līgumā noteiktā atsauces vērtība, proti, 3 % no IKP. Saskaņā ar konverģences programmu valdība plāno sasniegt vidēja termiņa mērķi, proti, strukturālo deficītu 1 % apmērā no IKP, līdz 2019. gadam. Pēc tam, kad 2015. gadā valdības parāda attiecība pret IKP sasniedza maksimumu (51,7 %), valdība plāno to samazināt līdz 49,1 % 2018. gadā. Budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs ir ticams attiecībā uz 2015. gadu un labvēlīgs attiecībā uz 2016. gadu. Pamatojoties uz vispārējo novērtējumu, tiek prognozēts, ka Polija izpildīs nepieciešamās korekcijas vidēja termiņa mērķa sasniegšanai 2015. gadā, jo neto izdevumu pieaugums ir zem robežvērtības. Pasākumi plānotā deficīta mērķa sasniegšanai, sākot no 2016. gada, nav pietiekami konkretizēti. Ņemot vērā Komisijas 2015. gada pavasara prognozi, pastāv risks, ka 2016. gadā radīsies neliela novirze no nepieciešamajām korekcijām, jo strukturālā korekcija neatbilst prasībām. Tādēļ 2016. gadā būs nepieciešami turpmāki pasākumi. Pamatojoties uz savu konverģences programmas novērtējumu un ņemot vērā Komisijas 2015. gada pavasara prognozi, Padome uzskata – sagaidāms, ka Polija kopumā ievēros Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumus. Nodokļu ieņēmumus varētu palielināt, mazāk izmantojot pašreiz plaši piemērotās samazinātās PVN likmes un uzlabojot nodokļu administrēšanas efektivitāti.

| (9) | Polijas fiskālajam regulējumam nāktu par labu, ja tiktu izveidota neatkarīga struktūra – vai nu atsevišķa institūcija vai kādas eksistējošas institūcijas ietvaros –, kas būtu atbildīga par fiskālo noteikumu ievērošanas ex ante un ex post pārbaudēm, makroekonomisko un budžeta prognožu novērtējumu un publisko finanšu ilgtermiņa ilgtspējas analīzi. |
| --- | --- |

(9)

Polijas fiskālajam regulējumam nāktu par labu, ja tiktu izveidota neatkarīga struktūra – vai nu atsevišķa institūcija vai kādas eksistējošas institūcijas ietvaros –, kas būtu atbildīga par fiskālo noteikumu ievērošanas ex ante un ex post pārbaudēm, makroekonomisko un budžeta prognožu novērtējumu un publisko finanšu ilgtermiņa ilgtspējas analīzi.

| (10) | Polija 2013. gada beigās apturēja 1999. gada sistēmisko pensiju reformu. Lai gan tas īstermiņā atviegloja budžetu, 1999. gada sistēmiskās pensiju reformas apturēšana neuzlabo publisko finanšu ilgtermiņa ilgtspēju, jo īslaicīgo atvieglojumu, ko rada augstākas sociālās iemaksas un zemāki procentu maksājumi, atsvērs lielāki pensiju maksājumi no valsts pensiju pīlāra nākotnē. Kopumā 1999. gada sistēmiskās pensiju reformas apturēšana rada riskus Polijas publiskajām finansēm ilgtermiņā. |
| --- | --- |

(10)

Polija 2013. gada beigās apturēja 1999. gada sistēmisko pensiju reformu. Lai gan tas īstermiņā atviegloja budžetu, 1999. gada sistēmiskās pensiju reformas apturēšana neuzlabo publisko finanšu ilgtermiņa ilgtspēju, jo īslaicīgo atvieglojumu, ko rada augstākas sociālās iemaksas un zemāki procentu maksājumi, atsvērs lielāki pensiju maksājumi no valsts pensiju pīlāra nākotnē. Kopumā 1999. gada sistēmiskās pensiju reformas apturēšana rada riskus Polijas publiskajām finansēm ilgtermiņā.

| (11) | Lauksaimniekiem un kalnračiem piešķirtās sociālā nodrošinājuma priekšrocības joprojām apgrūtina profesionālo mobilitāti un rada ievērojamas izmaksas publiskajām finansēm. Šīs preferenču sistēmas attur cilvēkus no pāriešanas uz produktīvākām nozarēm, rada slēpto bezdarbu, un zemo iemaksu dēļ tās lielākoties subsidē nodokļu maksātāji. 2014. gadā Polijas lauksaimniecības nozarē bija nodarbināti 11,5 % darbaspēka, kas vairāk nekā divas reizes pārsniedz vidējo rādītāju ES, bet tajā tiek radīti tikai 3,3 % no valsts bruto pievienotās vērtības. Valsts subsīdijas sociālā nodrošinājuma sistēmās lauksaimniekiem sasniedz gandrīz 1 % no IKP un kalnraču pensijās – 0,5 % no IKP. Saikne starp iemaksām un pabalstiem ir vāja, un iemaksas parasti balstās uz vienotu likmi. Lauksaimniekus ar lieliem ienākumiem nevar sistemātiski izslēgt no sistēmas, un tādēļ sistēma var tikt izmantota ļaunprātīgi. Sistēmas ieviešana lauksaimnieku ienākumu reģistrēšanai un novērtēšanai būtu neaizstājams pirmais solis ceļā uz lauksaimnieku sociālā nodrošinājuma sistēmas reformu. |
| --- | --- |

(11)

Lauksaimniekiem un kalnračiem piešķirtās sociālā nodrošinājuma priekšrocības joprojām apgrūtina profesionālo mobilitāti un rada ievērojamas izmaksas publiskajām finansēm. Šīs preferenču sistēmas attur cilvēkus no pāriešanas uz produktīvākām nozarēm, rada slēpto bezdarbu, un zemo iemaksu dēļ tās lielākoties subsidē nodokļu maksātāji. 2014. gadā Polijas lauksaimniecības nozarē bija nodarbināti 11,5 % darbaspēka, kas vairāk nekā divas reizes pārsniedz vidējo rādītāju ES, bet tajā tiek radīti tikai 3,3 % no valsts bruto pievienotās vērtības. Valsts subsīdijas sociālā nodrošinājuma sistēmās lauksaimniekiem sasniedz gandrīz 1 % no IKP un kalnraču pensijās – 0,5 % no IKP. Saikne starp iemaksām un pabalstiem ir vāja, un iemaksas parasti balstās uz vienotu likmi. Lauksaimniekus ar lieliem ienākumiem nevar sistemātiski izslēgt no sistēmas, un tādēļ sistēma var tikt izmantota ļaunprātīgi. Sistēmas ieviešana lauksaimnieku ienākumu reģistrēšanai un novērtēšanai būtu neaizstājams pirmais solis ceļā uz lauksaimnieku sociālā nodrošinājuma sistēmas reformu.

| (12) | Polijā joprojām pastāv darba tirgus segmentācija. Pagaidu darba līgumu īpatsvars ir visaugstākais Savienībā, bet pārejas no pagaidu nodarbinātības uz nodarbinātību uz nenoteiktu laiku īpatsvars ir zems, un darba samaksas atšķirība ir visaugstākā Savienībā. Neelastīgā atlaišanas kārtība, ilgā tiesvedība un citi šķēršļi darba devējiem veicina darba līgumu uz noteiktu laiku un nestandarta darba līgumu slēgšanu. Turklāt tā rezultātā, ka izmaksas saistībā ar līgumiem, uz kuriem attiecas Darba kodekss, tiek uzskatītas par augstām, pārmērīgi tiek izmantoti civiltiesību līgumi (umowy cywilnoprawne), kas darba devējiem ir izdevīgi mazāku sociālā nodrošinājuma iemaksu dēļ. Taču lielais tāda veida līgumu īpatsvars, kas saistīti ar mazākām iemaksām, var samazināt pieejamās nodarbinātības kvalitāti, jo īpaši gados jauniem darba ņēmējiem. Jauniešu bezdarba līmenis ir augsts, kas daļēji ir tādēļ, ka potenciālo darba ņēmēju kvalifikācija un prasmes neatbilst darba tirgus vajadzībām. Tādēļ ir nepieciešami turpmāki centieni reformēt profesionālās izglītības un apmācības sistēmu un palielināt līdzdalību mūžizglītībā, kuras līmenis pašlaik ir zems. Sieviešu līdzdalība darba tirgū joprojām ir zema. Lai risinātu šo problēmu, Polija ir uzlabojusi pirmsskolas izglītības pieejamību, taču tā joprojām ir to dalībvalstu vidū, kurās ir vissliktākie rādītāji attiecībā uz bērnu aprūpes pakalpojumu pieejamību. |
| --- | --- |

(12)

Polijā joprojām pastāv darba tirgus segmentācija. Pagaidu darba līgumu īpatsvars ir visaugstākais Savienībā, bet pārejas no pagaidu nodarbinātības uz nodarbinātību uz nenoteiktu laiku īpatsvars ir zems, un darba samaksas atšķirība ir visaugstākā Savienībā. Neelastīgā atlaišanas kārtība, ilgā tiesvedība un citi šķēršļi darba devējiem veicina darba līgumu uz noteiktu laiku un nestandarta darba līgumu slēgšanu. Turklāt tā rezultātā, ka izmaksas saistībā ar līgumiem, uz kuriem attiecas Darba kodekss, tiek uzskatītas par augstām, pārmērīgi tiek izmantoti civiltiesību līgumi (umowy cywilnoprawne), kas darba devējiem ir izdevīgi mazāku sociālā nodrošinājuma iemaksu dēļ. Taču lielais tāda veida līgumu īpatsvars, kas saistīti ar mazākām iemaksām, var samazināt pieejamās nodarbinātības kvalitāti, jo īpaši gados jauniem darba ņēmējiem. Jauniešu bezdarba līmenis ir augsts, kas daļēji ir tādēļ, ka potenciālo darba ņēmēju kvalifikācija un prasmes neatbilst darba tirgus vajadzībām. Tādēļ ir nepieciešami turpmāki centieni reformēt profesionālās izglītības un apmācības sistēmu un palielināt līdzdalību mūžizglītībā, kuras līmenis pašlaik ir zems. Sieviešu līdzdalība darba tirgū joprojām ir zema. Lai risinātu šo problēmu, Polija ir uzlabojusi pirmsskolas izglītības pieejamību, taču tā joprojām ir to dalībvalstu vidū, kurās ir vissliktākie rādītāji attiecībā uz bērnu aprūpes pakalpojumu pieejamību.

| (13) | Dzelzceļa nozari negatīvi ietekmē augstā sliežu ceļu piekļuves maksa un nepietiekamais valsts finansējums. Regulatīvās un administratīvās vides dēļ projektu izstrādāšanas un īstenošanas procedūras parasti ir ilgas un sarežģītas. Lai gan nesen veiktās izmaiņas tiesību aktos var pozitīvi ietekmēt dzelzceļa pārvadājumus, tās, visticamāk, neietekmēs 2007.–2013. gada plānošanas periodā sāktos investīciju projektus. Tomēr paredzams, ka 2014.–2020. gadā ES finansējums dzelzceļa nozarei tiks ievērojami palielināts. |
| --- | --- |

(13)

Dzelzceļa nozari negatīvi ietekmē augstā sliežu ceļu piekļuves maksa un nepietiekamais valsts finansējums. Regulatīvās un administratīvās vides dēļ projektu izstrādāšanas un īstenošanas procedūras parasti ir ilgas un sarežģītas. Lai gan nesen veiktās izmaiņas tiesību aktos var pozitīvi ietekmēt dzelzceļa pārvadājumus, tās, visticamāk, neietekmēs 2007.–2013. gada plānošanas periodā sāktos investīciju projektus. Tomēr paredzams, ka 2014.–2020. gadā ES finansējums dzelzceļa nozarei tiks ievērojami palielināts.

| (14) | Eiropas pusgada kontekstā Komisija ir veikusi Polijas ekonomikas politikas visaptverošu analīzi un publicējusi to 2015. gada ziņojumā par valsti. Tā ir arī izvērtējusi konverģences programmu un valsts reformu programmu, kā arī pasākumus, kas veikti saistībā ar iepriekšējos gados Polijai adresētiem ieteikumiem. Vērtējumā Komisija ņēma vērā ne tikai programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Polijā, bet arī atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jāstiprina Savienības vispārējā ekonomikas pārvaldība, turpmākajos valsts lēmumos nodrošinot ES līmeņa ieguldījumu. Ieteikumi saskaņā ar Eiropas pusgadu ir atspoguļoti 1. līdz 4. ieteikumā. |
| --- | --- |

(14)

Eiropas pusgada kontekstā Komisija ir veikusi Polijas ekonomikas politikas visaptverošu analīzi un publicējusi to 2015. gada ziņojumā par valsti. Tā ir arī izvērtējusi konverģences programmu un valsts reformu programmu, kā arī pasākumus, kas veikti saistībā ar iepriekšējos gados Polijai adresētiem ieteikumiem. Vērtējumā Komisija ņēma vērā ne tikai programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Polijā, bet arī atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jāstiprina Savienības vispārējā ekonomikas pārvaldība, turpmākajos valsts lēmumos nodrošinot ES līmeņa ieguldījumu. Ieteikumi saskaņā ar Eiropas pusgadu ir atspoguļoti 1. līdz 4. ieteikumā.

| (15) | Ņemot vērā šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi konverģences programmu, un tās atzinums (6) ir atspoguļots jo īpaši 1. ieteikumā, |
| --- | --- |

(15)

Ņemot vērā šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi konverģences programmu, un tās atzinums (6) ir atspoguļots jo īpaši 1. ieteikumā,

AR ŠO IESAKA Polijai 2015. un 2016. gadā rīkoties šādi.

| 1. | Pēc pārmērīgā budžeta deficīta novēršanas panākt fiskālo korekciju 0,5 % apmērā no IKP virzībā uz vidēja termiņa budžeta mērķi gan 2015., gan 2016. gadā. Izveidot neatkarīgu fiskālo padomi. Paplašināt nodokļu bāzi, jo īpaši ierobežojot plašās samazināto PVN likmju sistēmas izmantošanu. |
| --- | --- |

1.

Pēc pārmērīgā budžeta deficīta novēršanas panākt fiskālo korekciju 0,5 % apmērā no IKP virzībā uz vidēja termiņa budžeta mērķi gan 2015., gan 2016. gadā. Izveidot neatkarīgu fiskālo padomi. Paplašināt nodokļu bāzi, jo īpaši ierobežojot plašās samazināto PVN likmju sistēmas izmantošanu.

| 2. | Sākt procesu lauksaimniekiem un kalnračiem piemērojamās pensiju sistēmas saskaņošanai ar citiem darbiniekiem piemērojamo pensiju sistēmu un pieņemt laika grafiku pakāpeniskai pilnīgai saskaņošanai; ieviest lauksaimnieku ienākumu novērtēšanas un reģistrēšanas sistēmu. |
| --- | --- |

2.

Sākt procesu lauksaimniekiem un kalnračiem piemērojamās pensiju sistēmas saskaņošanai ar citiem darbiniekiem piemērojamo pensiju sistēmu un pieņemt laika grafiku pakāpeniskai pilnīgai saskaņošanai; ieviest lauksaimnieku ienākumu novērtēšanas un reģistrēšanas sistēmu.

| 3. | Veikt pasākumus, lai samazinātu pagaidu darba un civiltiesisko līgumu pārmērīgo izmantošanu darba tirgū. |
| --- | --- |

3.

Veikt pasākumus, lai samazinātu pagaidu darba un civiltiesisko līgumu pārmērīgo izmantošanu darba tirgū.

| 4. | Novērst šķēršļus investīcijām dzelzceļa projektos. |
| --- | --- |

4.

Novērst šķēršļus investīcijām dzelzceļa projektos.

Briselē, 2015. gada 14. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

P. GRAMEGNA

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  Paliek spēkā ar Padomes Lēmumu 2014/322/ES (2014. gada 6. maijs) par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm 2014. gadam (OV L 165, 4.6.2014., 49. lpp.).

2

(3)  Padomes Ieteikums (2014. gada 8. jūlijs) par Polijas 2014. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Polijas 2014. gada konverģences programmu (OV C 247, 29.7.2014., 97. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.).

4

(5)  Padomes Lēmums (ES) 2015/1026 (2015. gada 19. jūnijs), ar kuru atceļ Lēmumu 2009/589/EK par pārmērīgu budžeta deficītu Polijā (OV L 163, 30.6.2015., 37. lpp.).

5

(6)  Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 9. panta 2. punktu.

6

---

| 18.8.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 272/94 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 272/94

---

PADOMES IETEIKUMS

(2015. gada 14. jūlijs)

par Portugāles 2015. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Portugāles 2015. gada stabilitātes programmu

(2015/C 272/25)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (2), un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,

ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam sākt jaunu izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju – “Eiropa 2020” –, kam pamatā ir ciešāka ekonomikas politikas koordinācija. Stratēģijā pievērsta uzmanība galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju. |
| --- | --- |

(1)

Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam sākt jaunu izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju – “Eiropa 2020” –, kam pamatā ir ciešāka ekonomikas politikas koordinācija. Stratēģijā pievērsta uzmanība galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju.

| (2) | Padome 2015. gada 14. jūlijā, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumiem, pieņēma Ieteikumu par dalībvalstu un Savienības ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm, un 2010. gada 21. oktobrī tā pieņēma lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (3). Tie kopā veido “integrētās pamatnostādnes”, kuras dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā savā ekonomikas un nodarbinātības politikā. |
| --- | --- |

(2)

Padome 2015. gada 14. jūlijā, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumiem, pieņēma Ieteikumu par dalībvalstu un Savienības ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm, un 2010. gada 21. oktobrī tā pieņēma lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (3). Tie kopā veido “integrētās pamatnostādnes”, kuras dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā savā ekonomikas un nodarbinātības politikā.

| (3) | Padome 2014. gada 8. jūlijā pieņēma Ieteikumu (4) par Portugāles 2014. gada valsts reformu programmu un sniedza atzinumu par atjaunināto Portugāles 2014. gada stabilitātes programmu. Komisija 2014. gada 28. novembrī saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 473/2013 (5) sniedza savu atzinumu par Portugāles budžeta plāna projektu 2015. gadam. |
| --- | --- |

(3)

Padome 2014. gada 8. jūlijā pieņēma Ieteikumu (4) par Portugāles 2014. gada valsts reformu programmu un sniedza atzinumu par atjaunināto Portugāles 2014. gada stabilitātes programmu. Komisija 2014. gada 28. novembrī saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 473/2013 (5) sniedza savu atzinumu par Portugāles budžeta plāna projektu 2015. gadam.

| (4) | Komisija 2014. gada 28. novembrī pieņēma gada izaugsmes pētījumu, iezīmējot 2015. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada sākumu. Tajā pašā dienā Komisija, pamatojoties uz Regulu (ES) Nr. 1176/2011, pieņēma brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā tā Portugāli norādīja kā vienu no dalībvalstīm, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats. |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2014. gada 28. novembrī pieņēma gada izaugsmes pētījumu, iezīmējot 2015. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada sākumu. Tajā pašā dienā Komisija, pamatojoties uz Regulu (ES) Nr. 1176/2011, pieņēma brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā tā Portugāli norādīja kā vienu no dalībvalstīm, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats.

| (5) | Eiropadome 2014. gada 18. decembrī apstiprināja prioritātes, lai veicinātu investīcijas, pastiprinātu strukturālās reformas un īstenotu atbildīgu, izaugsmi veicinošu fiskālo konsolidāciju. |
| --- | --- |

(5)

Eiropadome 2014. gada 18. decembrī apstiprināja prioritātes, lai veicinātu investīcijas, pastiprinātu strukturālās reformas un īstenotu atbildīgu, izaugsmi veicinošu fiskālo konsolidāciju.

| (6) | Komisija 2015. gada 26. februārī publicēja 2015. gada ziņojumu par Portugāli. Tajā tika izvērtēti Portugāles panākumi attiecībā uz to, kā tiek īstenoti 2014. gada 8. jūlijā pieņemtie konkrētai valstij adresētie ieteikumi. Ziņojumā par Portugāli ir ietverti arī saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu sagatavotā padziļinātā pārskata rezultāti. Balstoties uz Komisijas vērtējumu, var secināt, ka Portugālē pašlaik pastāv pārmērīga makroekonomikas nelīdzsvarotība, kurai nepieciešama izlēmīga politikas rīcība un īpaša uzraudzība. Ir gan gūti ievērojami panākumi, īstenojot korekciju programmu, gan attiecībā uz ekonomikas korekciju, gan politiku. Neraugoties uz centieniem samazināt aizņemto līdzekļu īpatsvaru mājsaimniecībās un nefinansiālos sabiedrību sektoros, joprojām pastāv ievērojams risks saistībā ar lielām iekšējām un ārējām parādsaistībām dažādās nozarēs; šim jautājumam ir jāpievērš pastiprināta uzmanība. Nelielas izaugsmes, zemas inflācijas un augsta bezdarba līmeņa apstākļos ir izveidojusies arī spriedze saistībā ar nepieciešamību samazināt aizņemto līdzekļu lielo īpatsvaru. |
| --- | --- |

(6)

Komisija 2015. gada 26. februārī publicēja 2015. gada ziņojumu par Portugāli. Tajā tika izvērtēti Portugāles panākumi attiecībā uz to, kā tiek īstenoti 2014. gada 8. jūlijā pieņemtie konkrētai valstij adresētie ieteikumi. Ziņojumā par Portugāli ir ietverti arī saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu sagatavotā padziļinātā pārskata rezultāti. Balstoties uz Komisijas vērtējumu, var secināt, ka Portugālē pašlaik pastāv pārmērīga makroekonomikas nelīdzsvarotība, kurai nepieciešama izlēmīga politikas rīcība un īpaša uzraudzība. Ir gan gūti ievērojami panākumi, īstenojot korekciju programmu, gan attiecībā uz ekonomikas korekciju, gan politiku. Neraugoties uz centieniem samazināt aizņemto līdzekļu īpatsvaru mājsaimniecībās un nefinansiālos sabiedrību sektoros, joprojām pastāv ievērojams risks saistībā ar lielām iekšējām un ārējām parādsaistībām dažādās nozarēs; šim jautājumam ir jāpievērš pastiprināta uzmanība. Nelielas izaugsmes, zemas inflācijas un augsta bezdarba līmeņa apstākļos ir izveidojusies arī spriedze saistībā ar nepieciešamību samazināt aizņemto līdzekļu lielo īpatsvaru.

| (7) | Portugāle 2015. gada 28. aprīlī iesniedza savu 2015. gada valsts reformu programmu un 2015. gada stabilitātes programmu. Abas programmas tika izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību. |
| --- | --- |

(7)

Portugāle 2015. gada 28. aprīlī iesniedza savu 2015. gada valsts reformu programmu un 2015. gada stabilitātes programmu. Abas programmas tika izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību.

| (8) | Portugāle patlaban atrodas Stabilitātes un izaugsmes pakta korektīvajā daļā. Tās valdība savā 2015. gada stabilitātes programmā norāda, ka pārmērīgo deficītu tā plāno novērst līdz 2015. gadam, kas atbilst Padomes noteiktajam termiņam. Tajā ir paredzēts samazināt nominālo deficītu līdz 2,7 % no IKP (2015. gadā) un pakāpeniski līdz pat 0,6 % no IKP (2018. gadā). Kā teikts stabilitātes programmā, valdība plāno 2016. gadā sasniegt vidēja termiņa mērķi – strukturālo deficītu 0,5 % apmērā no IKP. Ir sagaidāms, ka 2015. gadā valsts parādsaistību attiecība pret IKP samazināsies līdz 124,2 % un turpinās samazināties līdz apmēram 112,1 % (2018. gadā). Makroekonomikas scenārijs, uz kura balstītas šīs budžeta prognozes, attiecībā uz 2015. un 2016. gadu ir ticams, bet attiecībā uz 2017. un 2018. gadu – drīzāk optimistisks, turklāt Portugāles Valsts finanšu padome attiecībā uz pēdējiem minētajiem gadiem ir konstatējusi arī dažus riskus. Balstoties uz Komisijas sagatavoto 2015. gada pavasara prognozi, var konstatēt, ka vēl nav nodrošināti apstākļi tam, lai laikus (līdz 2015. gadam) un noturīgi novērstu pārmērīgo budžeta deficītu, tomēr to ir iespējams sasniegt. Vienlaikus fiskālā stimula apjoms ir mazāks par to, ko ir ieteikusi Padome. Pieņemot, ka pārmērīgais deficīts tiks novērsts, sākot ar 2016. gadu uz Portugāli būtu attiecināma pakta preventīvā daļa. Nav pietiekami konkretizēti un kvantitatīvi nepietiekami šķiet līdzsvara uzlabošanas pasākumi, ar kuriem paredzēts atbalstīt plānotos budžeta deficīta mērķus 2016. gadam un nākamajiem gadiem. Tādēļ, šķiet, pastāv risks ievērojami novirzīties no nepieciešamās korekcijas virzībā uz vidēja termiņa mērķi 2016. gadā, un būs nepieciešami papildu strukturālie pasākumi. Balstoties uz savu stabilitātes programmas novērtējumu un ņemot vērā Komisijas sagatavoto 2015. gada pavasara prognozi, Padome uzskata, ka pastāv risks, ka Portugāle neievēros Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumus. |
| --- | --- |

(8)

Portugāle patlaban atrodas Stabilitātes un izaugsmes pakta korektīvajā daļā. Tās valdība savā 2015. gada stabilitātes programmā norāda, ka pārmērīgo deficītu tā plāno novērst līdz 2015. gadam, kas atbilst Padomes noteiktajam termiņam. Tajā ir paredzēts samazināt nominālo deficītu līdz 2,7 % no IKP (2015. gadā) un pakāpeniski līdz pat 0,6 % no IKP (2018. gadā). Kā teikts stabilitātes programmā, valdība plāno 2016. gadā sasniegt vidēja termiņa mērķi – strukturālo deficītu 0,5 % apmērā no IKP. Ir sagaidāms, ka 2015. gadā valsts parādsaistību attiecība pret IKP samazināsies līdz 124,2 % un turpinās samazināties līdz apmēram 112,1 % (2018. gadā). Makroekonomikas scenārijs, uz kura balstītas šīs budžeta prognozes, attiecībā uz 2015. un 2016. gadu ir ticams, bet attiecībā uz 2017. un 2018. gadu – drīzāk optimistisks, turklāt Portugāles Valsts finanšu padome attiecībā uz pēdējiem minētajiem gadiem ir konstatējusi arī dažus riskus. Balstoties uz Komisijas sagatavoto 2015. gada pavasara prognozi, var konstatēt, ka vēl nav nodrošināti apstākļi tam, lai laikus (līdz 2015. gadam) un noturīgi novērstu pārmērīgo budžeta deficītu, tomēr to ir iespējams sasniegt. Vienlaikus fiskālā stimula apjoms ir mazāks par to, ko ir ieteikusi Padome. Pieņemot, ka pārmērīgais deficīts tiks novērsts, sākot ar 2016. gadu uz Portugāli būtu attiecināma pakta preventīvā daļa. Nav pietiekami konkretizēti un kvantitatīvi nepietiekami šķiet līdzsvara uzlabošanas pasākumi, ar kuriem paredzēts atbalstīt plānotos budžeta deficīta mērķus 2016. gadam un nākamajiem gadiem. Tādēļ, šķiet, pastāv risks ievērojami novirzīties no nepieciešamās korekcijas virzībā uz vidēja termiņa mērķi 2016. gadā, un būs nepieciešami papildu strukturālie pasākumi. Balstoties uz savu stabilitātes programmas novērtējumu un ņemot vērā Komisijas sagatavoto 2015. gada pavasara prognozi, Padome uzskata, ka pastāv risks, ka Portugāle neievēros Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumus.

| (9) | Fiskālā konsolidācija ir jāatbalsta ar palielinātu publiskā sektora izdevumu efektivitāti un kvalitāti visos valsts pārvaldes līmeņos un papildu reformām attiecībā uz publisko finanšu pārvaldības sistēmu. Konkrētāk, ir nepieciešami papildu centieni, lai nodrošinātu stingru kontroli pār izdevumiem, kas panākams, nodrošinot uzņemto saistību kontroles likuma izpildi un stiprinot pārskatatbildību. Likums par vienotu algu skalu tika publicēts 2014. gada septembrī, un to piemēro kopš 2015. gada janvāra; pašlaik notiek priekšdarbi, kas nepieciešami, lai īstenotu Dekrētlikumu par vienoto piemaksu skalu. Valstij piederošo uzņēmumu pārstrukturēšana vēl nav pabeigta. Gandrīz uz priekšu nav virzījusies jaunu vispusīgu pasākumu izstrāde, ko, reaģējot uz Konstitucionālās tiesas 2014. gada augusta spriedumiem, veic saistībā ar pašlaik notiekošo pensiju reformu. Portugālē pēdējos divos gados ir notikusi vispusīga nodokļu sistēmas reforma attiecībā uz uzņēmumu ienākuma nodokli, iedzīvotāju ienākuma nodokli un vides nodokļiem. Būtu jāizvērtē šīs reformas ietekme kopumā. Vēl ir nepieciešams īstenot vairākas papildu reformas, lai modernizētu ieņēmumu pārvaldību un turpinātu uzlabot nodokļu maksātāju atbilstību noteiktajām prasībām. |
| --- | --- |

(9)

Fiskālā konsolidācija ir jāatbalsta ar palielinātu publiskā sektora izdevumu efektivitāti un kvalitāti visos valsts pārvaldes līmeņos un papildu reformām attiecībā uz publisko finanšu pārvaldības sistēmu. Konkrētāk, ir nepieciešami papildu centieni, lai nodrošinātu stingru kontroli pār izdevumiem, kas panākams, nodrošinot uzņemto saistību kontroles likuma izpildi un stiprinot pārskatatbildību. Likums par vienotu algu skalu tika publicēts 2014. gada septembrī, un to piemēro kopš 2015. gada janvāra; pašlaik notiek priekšdarbi, kas nepieciešami, lai īstenotu Dekrētlikumu par vienoto piemaksu skalu. Valstij piederošo uzņēmumu pārstrukturēšana vēl nav pabeigta. Gandrīz uz priekšu nav virzījusies jaunu vispusīgu pasākumu izstrāde, ko, reaģējot uz Konstitucionālās tiesas 2014. gada augusta spriedumiem, veic saistībā ar pašlaik notiekošo pensiju reformu. Portugālē pēdējos divos gados ir notikusi vispusīga nodokļu sistēmas reforma attiecībā uz uzņēmumu ienākuma nodokli, iedzīvotāju ienākuma nodokli un vides nodokļiem. Būtu jāizvērtē šīs reformas ietekme kopumā. Vēl ir nepieciešams īstenot vairākas papildu reformas, lai modernizētu ieņēmumu pārvaldību un turpinātu uzlabot nodokļu maksātāju atbilstību noteiktajām prasībām.

| (10) | Darba koplīgumu sistēmā nesen ir veiktas vairākas reformas, tomēr ne visas no tām veicina algu pielāgošanu ražīgumam nozarē kopumā un konkrētā uzņēmumā. Sistēma saskaras ar problēmu – kā ļaut uzņēmumiem pielāgoties īpašiem apstākļiem. Citstarp runa ir par spēkā esošo noteikumu iedarbīgu izmantošanu, īpašos apstākļos dodot uzņēmumiem iespēju atkāpties no nozares koplīgumiem. Lai gan pēdējos gados ir notikusi algu iesaldēšana, kopš 2008. gada minimālā alga ir augusi ievērojami straujāk nekā vidējā alga (nominālā izteiksmē), bet to darbinieku īpatsvars, uz kuriem attiecas minimālā alga, ir palielinājies no 5 % 2005. gadā līdz 12,9 % 2014. gadā. |
| --- | --- |

(10)

Darba koplīgumu sistēmā nesen ir veiktas vairākas reformas, tomēr ne visas no tām veicina algu pielāgošanu ražīgumam nozarē kopumā un konkrētā uzņēmumā. Sistēma saskaras ar problēmu – kā ļaut uzņēmumiem pielāgoties īpašiem apstākļiem. Citstarp runa ir par spēkā esošo noteikumu iedarbīgu izmantošanu, īpašos apstākļos dodot uzņēmumiem iespēju atkāpties no nozares koplīgumiem. Lai gan pēdējos gados ir notikusi algu iesaldēšana, kopš 2008. gada minimālā alga ir augusi ievērojami straujāk nekā vidējā alga (nominālā izteiksmē), bet to darbinieku īpatsvars, uz kuriem attiecas minimālā alga, ir palielinājies no 5 % 2005. gadā līdz 12,9 % 2014. gadā.

| (11) | Ievērojami panākumi ir gūti attiecībā uz aktīvas darba tirgus politikas ieviešanu un valsts nodarbinātības dienestu reformu. Tomēr joprojām pastāv problēmas attiecībā uz to, kā aizsniegt jauniešus, kas nav iesaistīti nedz darba tirgū, nedz izglītībā, nedz apmācībā. Ir nepieciešams palielināt digitalizācijas pakāpi dienestos, kas atbild par atbilstību starp piedāvājumu un pieprasījumu darba tirgū. Viena no galvenajām problēmām ir tā, kā nodrošināt adekvātu sociālās palīdzības segumu, jo īpaši ienākumu minimuma shēmu. Nelieli panākumi ir gūti, uzlabojot izglītības kvalitāti un nozīmīgumu darba tirgū. Nolūkā uzlabot izglītības kvalitāti Portugāle ir reformējusi mācību programmas un skolotāju darbību reglamentējošos noteikumus. Ar uzraudzības instrumentu izmantošanu un karjeras virzienu dažādošanu (ar jaunām profesionālās izglītības un apmācības programmām) ir paredzēts risināt problēmu, ka priekšlaikus tiek pārtrauktas mācības, un palīdzēt uzlabot snieguma rādītājus. Ar nesenajām reformām ir paredzēts pilnveidot profesionālās izglītības un apmācības sistēmu, tomēr joprojām pastāv problēma – kā to padarīt pievilcīgāku (studentu skatījumā). Problemātiska ir arī zināšanu nodošanas veicināšana starp augstākās izglītības iestādēm, privātā sektora uzņēmumiem un pētniecības organizācijām. |
| --- | --- |

(11)

Ievērojami panākumi ir gūti attiecībā uz aktīvas darba tirgus politikas ieviešanu un valsts nodarbinātības dienestu reformu. Tomēr joprojām pastāv problēmas attiecībā uz to, kā aizsniegt jauniešus, kas nav iesaistīti nedz darba tirgū, nedz izglītībā, nedz apmācībā. Ir nepieciešams palielināt digitalizācijas pakāpi dienestos, kas atbild par atbilstību starp piedāvājumu un pieprasījumu darba tirgū. Viena no galvenajām problēmām ir tā, kā nodrošināt adekvātu sociālās palīdzības segumu, jo īpaši ienākumu minimuma shēmu. Nelieli panākumi ir gūti, uzlabojot izglītības kvalitāti un nozīmīgumu darba tirgū. Nolūkā uzlabot izglītības kvalitāti Portugāle ir reformējusi mācību programmas un skolotāju darbību reglamentējošos noteikumus. Ar uzraudzības instrumentu izmantošanu un karjeras virzienu dažādošanu (ar jaunām profesionālās izglītības un apmācības programmām) ir paredzēts risināt problēmu, ka priekšlaikus tiek pārtrauktas mācības, un palīdzēt uzlabot snieguma rādītājus. Ar nesenajām reformām ir paredzēts pilnveidot profesionālās izglītības un apmācības sistēmu, tomēr joprojām pastāv problēma – kā to padarīt pievilcīgāku (studentu skatījumā). Problemātiska ir arī zināšanu nodošanas veicināšana starp augstākās izglītības iestādēm, privātā sektora uzņēmumiem un pētniecības organizācijām.

| (12) | Portugāles uzņēmumu lielais parādsaistību apjoms joprojām ietekmē to darbības rezultātus un kavē jaunus ieguldījumus, savukārt mājsaimniecību parādsaistību apjoms ir ievērojami samazinājies. Pēc visaptverošā novērtējuma veicot turpmākus pasākumus, Centrālā banka ir aktīvāk īstenojusi savu uzraudzību pār banku likviditātes un kapitāla pozīcijām, kā arī ir izvērtējusi banku sanācijas plānus. Komercsabiedrībām izsniegto, ieņēmumus nenesošu aizdevumu attiecība pret aizdevumu kopsummu joprojām ir augsta (virs 18 %); tas ir slogs banku bilancēm. Uzņēmumu ienākuma nodokļa reforma, kas tika sākta 2014. gadā, vēl vairāk ierobežo neto finanšu izdevumu atskaitāmību, tomēr papildus vajadzētu risināt jautājumu par uzņēmumiem piemērojamās nodokļu tiesību normās pastāvošo pārmērīgo stimulu uzņemties parādsaistības. Tiek pārstrādātas komercsabiedrību pārstrukturizācijas platformas/procesi PER un SIREVE, pastiprinātu uzmanību pievēršot tam, kā palīdzēt dzīvotspējīgiem uzņēmumiem turpināt komercdarbību, nevis sākt likvidācijas procesu. Skaitļi par aizņemto līdzekļu īpatsvara samazināšanu 2014. gadā liecina, ka panākts būtisks progress, īstenojot komercsabiedrību pārmērīgo parādsaistību samazināšanas pasākumus. Komercsabiedrību parādsaistību pārstrukturizācijas stratēģiskais plāns, kas publicēts 2014. gada maijā, pakāpeniski īstenojas likumdošanā – dažādu tiesību aktu formā. Panākumi ir gūti arī paplašinot nefinanšu uzņēmumiem pieejamo finansējuma alternatīvu loku, proti, veicinot ieguldījumus pamatkapitālā. Attīstības finansēšanas iestāde, kas formāli tika izveidota 2014. gada septembrī, paredz risināt tirgus nepilnības, kas kavē MVU piekļuvi finansējumam. |
| --- | --- |

(12)

Portugāles uzņēmumu lielais parādsaistību apjoms joprojām ietekmē to darbības rezultātus un kavē jaunus ieguldījumus, savukārt mājsaimniecību parādsaistību apjoms ir ievērojami samazinājies. Pēc visaptverošā novērtējuma veicot turpmākus pasākumus, Centrālā banka ir aktīvāk īstenojusi savu uzraudzību pār banku likviditātes un kapitāla pozīcijām, kā arī ir izvērtējusi banku sanācijas plānus. Komercsabiedrībām izsniegto, ieņēmumus nenesošu aizdevumu attiecība pret aizdevumu kopsummu joprojām ir augsta (virs 18 %); tas ir slogs banku bilancēm. Uzņēmumu ienākuma nodokļa reforma, kas tika sākta 2014. gadā, vēl vairāk ierobežo neto finanšu izdevumu atskaitāmību, tomēr papildus vajadzētu risināt jautājumu par uzņēmumiem piemērojamās nodokļu tiesību normās pastāvošo pārmērīgo stimulu uzņemties parādsaistības. Tiek pārstrādātas komercsabiedrību pārstrukturizācijas platformas/procesi PER un SIREVE, pastiprinātu uzmanību pievēršot tam, kā palīdzēt dzīvotspējīgiem uzņēmumiem turpināt komercdarbību, nevis sākt likvidācijas procesu. Skaitļi par aizņemto līdzekļu īpatsvara samazināšanu 2014. gadā liecina, ka panākts būtisks progress, īstenojot komercsabiedrību pārmērīgo parādsaistību samazināšanas pasākumus. Komercsabiedrību parādsaistību pārstrukturizācijas stratēģiskais plāns, kas publicēts 2014. gada maijā, pakāpeniski īstenojas likumdošanā – dažādu tiesību aktu formā. Panākumi ir gūti arī paplašinot nefinanšu uzņēmumiem pieejamo finansējuma alternatīvu loku, proti, veicinot ieguldījumus pamatkapitālā. Attīstības finansēšanas iestāde, kas formāli tika izveidota 2014. gada septembrī, paredz risināt tirgus nepilnības, kas kavē MVU piekļuvi finansējumam.

| (13) | Vēl būtu jāpastiprina pasākumi tiesu sistēmas efektivitātes un kvalitātes palielināšanai (piemēram, attiecībā uz tiesu darbības novērtējumu un tiešsaistes rīku izmantošanu) un jāapzina tiesu pakalpojumu izmantotāju vai juridisko profesiju pārstāvju viedokļi. Kā teikts ES 2015. gada rezultātu apkopojumā tiesiskuma jomā, tiesvedība civillietās un komerclietās joprojām ir ilga (386 dienas). Parādu piedziņas lietu skaits joprojām nedaudz samazinās, savukārt izskatīšanā esošo lietu aprites laiks (disposition time) joprojām ir ilgs (2014. gadā tās bija 1 045 dienas). Reformas attiecībā uz administratīvajām (t. sk. nodokļu) tiesām norit lēnāk nekā reformas attiecībā uz citām tiesu iestādēm. Maksātnespējas lietu skaita pieaugums liecina par nepieciešamību palielināt resursus un apmācību, kas pieejami pirmās instances tiesām, kurām ir piekritīgas šādas lietas. Komercsabiedrību likviditāti joprojām pasliktina ilgi maksājumu kavējumi, it īpaši no publiskā sektora puses. Nav bijuši nedz jauni pasākumi, nedz apņemšanās risināt šo kavēto maksājumu problēmu. Nav pietiekamas pārredzamības attiecībā uz publiskās un privātās partnerības projektiem (nedz pašvaldību, nedz reģionālās valsts pārvaldes līmenī) un koncesijām (visos pārvaldes līmeņos). Korupcijas novēršanu kavē spēkā esošā tiesiskā regulējuma neiedarbīga piemērošana, ir arī vajadzīgi uzlabojumi uzraudzības, īstenošanas un sankciju izpildes jomā. |
| --- | --- |

(13)

Vēl būtu jāpastiprina pasākumi tiesu sistēmas efektivitātes un kvalitātes palielināšanai (piemēram, attiecībā uz tiesu darbības novērtējumu un tiešsaistes rīku izmantošanu) un jāapzina tiesu pakalpojumu izmantotāju vai juridisko profesiju pārstāvju viedokļi. Kā teikts ES 2015. gada rezultātu apkopojumā tiesiskuma jomā, tiesvedība civillietās un komerclietās joprojām ir ilga (386 dienas). Parādu piedziņas lietu skaits joprojām nedaudz samazinās, savukārt izskatīšanā esošo lietu aprites laiks (disposition time) joprojām ir ilgs (2014. gadā tās bija 1 045 dienas). Reformas attiecībā uz administratīvajām (t. sk. nodokļu) tiesām norit lēnāk nekā reformas attiecībā uz citām tiesu iestādēm. Maksātnespējas lietu skaita pieaugums liecina par nepieciešamību palielināt resursus un apmācību, kas pieejami pirmās instances tiesām, kurām ir piekritīgas šādas lietas. Komercsabiedrību likviditāti joprojām pasliktina ilgi maksājumu kavējumi, it īpaši no publiskā sektora puses. Nav bijuši nedz jauni pasākumi, nedz apņemšanās risināt šo kavēto maksājumu problēmu. Nav pietiekamas pārredzamības attiecībā uz publiskās un privātās partnerības projektiem (nedz pašvaldību, nedz reģionālās valsts pārvaldes līmenī) un koncesijām (visos pārvaldes līmeņos). Korupcijas novēršanu kavē spēkā esošā tiesiskā regulējuma neiedarbīga piemērošana, ir arī vajadzīgi uzlabojumi uzraudzības, īstenošanas un sankciju izpildes jomā.

| (14) | Jaunā transporta nozares regulēšanas iestāde vēl nav sākusi darbību. Liberalizācijas pasākumi ostu koncesiju, dzelzceļa un lielpilsētu sabiedriskā transporta jomā norit lēni, un līdz ar to netiek pienācīgi stimulēti attiecīgi ieguldījumi. Nelieli panākumi ir gūti transporta ilgtermiņa plāna un ostu nozares reformas grafika īstenošanā. Ir aizkavējusies koncesiju piešķiršana attiecībā uz transporta pakalpojumiem attiecīgi Lisabonas un Portu lielpilsētas teritorijā. Turklāt tikai neliels progress ir panākts ostu koncesiju pārskatīšanā un dzelzceļa nozarē. Joprojām norisinās dzelzceļa infrastruktūras un autoceļu infrastruktūras operatoru – REFER un EP – apvienošanās, ar ko ir paredzēts uzlabot jaunās autoceļu un dzelzceļa infrastruktūras iestādes finansiālo ilgtspējību. Valstij piederošajos transporta nozares uzņēmumos ir ticis samazināts darbinieku skaits. |
| --- | --- |

(14)

Jaunā transporta nozares regulēšanas iestāde vēl nav sākusi darbību. Liberalizācijas pasākumi ostu koncesiju, dzelzceļa un lielpilsētu sabiedriskā transporta jomā norit lēni, un līdz ar to netiek pienācīgi stimulēti attiecīgi ieguldījumi. Nelieli panākumi ir gūti transporta ilgtermiņa plāna un ostu nozares reformas grafika īstenošanā. Ir aizkavējusies koncesiju piešķiršana attiecībā uz transporta pakalpojumiem attiecīgi Lisabonas un Portu lielpilsētas teritorijā. Turklāt tikai neliels progress ir panākts ostu koncesiju pārskatīšanā un dzelzceļa nozarē. Joprojām norisinās dzelzceļa infrastruktūras un autoceļu infrastruktūras operatoru – REFER un EP – apvienošanās, ar ko ir paredzēts uzlabot jaunās autoceļu un dzelzceļa infrastruktūras iestādes finansiālo ilgtspējību. Valstij piederošajos transporta nozares uzņēmumos ir ticis samazināts darbinieku skaits.

| (15) | Eiropas pusgada ietvaros Komisija ir sagatavojusi vispusīgu analīzi par Portugāles ekonomikas politiku un publicējusi to savā 2015. gada ziņojumā par Portugāli. Tā ir arī izvērtējusi stabilitātes programmu un valsts reformu programmu un turpmākos pasākumus saistībā ar ieteikumiem, kuri Portugālei tika adresēti iepriekšējos gados. Savā vērtējumā Komisija ir ņēmusi vērā ne tikai to, cik tās ir nozīmīgas ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidei Portugālē, bet arī to atbilstību ES noteikumiem un vadlīnijām, ņemot vērā, ka ir jāstiprina Savienības vispārējā ekonomikas pārvaldība, kas panākams, sniedzot ES mēroga norādes turpmākos valsts mēroga lēmumos. Eiropas pusgada ietvaros sniegtie ieteikumi ir atspoguļoti tālāk izklāstītajā 1.–5. ieteikumā. |
| --- | --- |

(15)

Eiropas pusgada ietvaros Komisija ir sagatavojusi vispusīgu analīzi par Portugāles ekonomikas politiku un publicējusi to savā 2015. gada ziņojumā par Portugāli. Tā ir arī izvērtējusi stabilitātes programmu un valsts reformu programmu un turpmākos pasākumus saistībā ar ieteikumiem, kuri Portugālei tika adresēti iepriekšējos gados. Savā vērtējumā Komisija ir ņēmusi vērā ne tikai to, cik tās ir nozīmīgas ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidei Portugālē, bet arī to atbilstību ES noteikumiem un vadlīnijām, ņemot vērā, ka ir jāstiprina Savienības vispārējā ekonomikas pārvaldība, kas panākams, sniedzot ES mēroga norādes turpmākos valsts mēroga lēmumos. Eiropas pusgada ietvaros sniegtie ieteikumi ir atspoguļoti tālāk izklāstītajā 1.–5. ieteikumā.

| (16) | Ņemot vērā šo vērtējumu, Padome ir izskatījusi stabilitātes programmu, un tās atzinums (6) galvenokārt ir atspoguļots 1. ieteikumā. |
| --- | --- |

(16)

Ņemot vērā šo vērtējumu, Padome ir izskatījusi stabilitātes programmu, un tās atzinums (6) galvenokārt ir atspoguļots 1. ieteikumā.

| (17) | Ņemot vērā Komisijas padziļināto pārskatu un šo vērtējumu, Padome ir izskatījusi valsts reformu programmu un stabilitātes programmu. Tās ieteikumi, kas tiek sniegti, pamatojoties uz Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu, ir atspoguļoti 1.–4. ieteikumā. |
| --- | --- |

(17)

Ņemot vērā Komisijas padziļināto pārskatu un šo vērtējumu, Padome ir izskatījusi valsts reformu programmu un stabilitātes programmu. Tās ieteikumi, kas tiek sniegti, pamatojoties uz Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu, ir atspoguļoti 1.–4. ieteikumā.

| (18) | Turklāt Eiropas pusgada ietvaros Komisija ir izvērtējusi visas eurozonas ekonomikas politiku. Balstoties uz šo vērtējumu, Padome ir sniegusi konkrētus tām dalībvalstīm adresētus ieteikumus, kuru valūta ir euro (7). Portugālei kā valstij, kuras valūta ir euro, arī būtu jānodrošina pilnīga un laicīga minēto ieteikumu īstenošana, |
| --- | --- |

(18)

Turklāt Eiropas pusgada ietvaros Komisija ir izvērtējusi visas eurozonas ekonomikas politiku. Balstoties uz šo vērtējumu, Padome ir sniegusi konkrētus tām dalībvalstīm adresētus ieteikumus, kuru valūta ir euro (7). Portugālei kā valstij, kuras valūta ir euro, arī būtu jānodrošina pilnīga un laicīga minēto ieteikumu īstenošana,

AR ŠO IESAKA Portugālei 2015. un 2016. gadā rīkoties šādi.

| 1. | Nodrošināt, ka 2015. gadā ar atbilstošiem pasākumiem tiek panākta pārmērīgā deficīta noturīga novēršana. Panākt fiskālo korekciju 0,6 % apmērā no IKP virzībā uz vidēja termiņa budžeta mērķi 2016. gadā. Izmantot neplānotos ieņēmumus, lai paātrinātu deficīta un parādu samazināšanu. Nodrošināt uzņemto saistību kontroles likuma izpildi, lai varētu labāk kontrolēt izdevumus. Uzlabot pensiju sistēmas vidēja termiņa ilgtspējību. Nodrošināt valstij piederošo uzņēmumu finansiālo ilgtspēju. Nodrošināt, ka pilnīgāk tiek ievērotas nodokļu tiesību normas, un uzlabot nodokļu administrācijas efektivitāti. |
| --- | --- |

1.

Nodrošināt, ka 2015. gadā ar atbilstošiem pasākumiem tiek panākta pārmērīgā deficīta noturīga novēršana. Panākt fiskālo korekciju 0,6 % apmērā no IKP virzībā uz vidēja termiņa budžeta mērķi 2016. gadā. Izmantot neplānotos ieņēmumus, lai paātrinātu deficīta un parādu samazināšanu. Nodrošināt uzņemto saistību kontroles likuma izpildi, lai varētu labāk kontrolēt izdevumus. Uzlabot pensiju sistēmas vidēja termiņa ilgtspējību. Nodrošināt valstij piederošo uzņēmumu finansiālo ilgtspēju. Nodrošināt, ka pilnīgāk tiek ievērotas nodokļu tiesību normas, un uzlabot nodokļu administrācijas efektivitāti.

| 2. | Veicināt algu pielāgošanu darba ražīguma līmenim, apspriežoties ar sociālajiem partneriem un atbilstoši valstī pieņemtajai praksei, ņemot vērā prasmju atšķirības un vietējā darba tirgus apstākļus, kā arī darbības ekonomisko rādītāju atšķirības dažādos reģionos, nozarēs un starp atsevišķām komercsabiedrībām. Nodrošināt, ka minimālās algas izmaiņas atbilst mērķim – nodarbinātības un konkurētspējas veicināšanai. |
| --- | --- |

2.

Veicināt algu pielāgošanu darba ražīguma līmenim, apspriežoties ar sociālajiem partneriem un atbilstoši valstī pieņemtajai praksei, ņemot vērā prasmju atšķirības un vietējā darba tirgus apstākļus, kā arī darbības ekonomisko rādītāju atšķirības dažādos reģionos, nozarēs un starp atsevišķām komercsabiedrībām. Nodrošināt, ka minimālās algas izmaiņas atbilst mērķim – nodarbinātības un konkurētspējas veicināšanai.

| 3. | Uzlabot valsts nodarbinātības dienestu efektivitāti, piemēram, uzlabojot saikni ar nereģistrētiem jauniešiem. Nodrošināt, ka iedarbīgi tiek stimulēta pabalstu saņēmēju ekonomiskā aktivitāte, un nodrošināt pienācīgu sociālās palīdzības segumu, jo īpaši attiecībā uz ienākumu minimuma shēmu. |
| --- | --- |

3.

Uzlabot valsts nodarbinātības dienestu efektivitāti, piemēram, uzlabojot saikni ar nereģistrētiem jauniešiem. Nodrošināt, ka iedarbīgi tiek stimulēta pabalstu saņēmēju ekonomiskā aktivitāte, un nodrošināt pienācīgu sociālās palīdzības segumu, jo īpaši attiecībā uz ienākumu minimuma shēmu.

| 4. | Veikt turpmākus pasākumus, lai samazinātu komercsabiedrību pārmērīgo parādsaistību apjomu, risinātu banku problēmas saistībā ar komercsabiedrībām izsniegtu, ieņēmumus nenesošu aizdevumu lielo īpatsvaru un mazinātu uzņēmumiem piemērojamās nodokļu tiesību normās pastāvošo pārmērīgo stimulu uzņemties parādsaistības. Uzlabot parādsaistību pārstrukturizācijas instrumentu efektivitāti (attiecībā uz dzīvotspējīgām komercsabiedrībām), ieviešot stimulus bankām un debitoriem jau agrīnā stadijā iesaistīties pārstrukturēšanas procesā. |
| --- | --- |

4.

Veikt turpmākus pasākumus, lai samazinātu komercsabiedrību pārmērīgo parādsaistību apjomu, risinātu banku problēmas saistībā ar komercsabiedrībām izsniegtu, ieņēmumus nenesošu aizdevumu lielo īpatsvaru un mazinātu uzņēmumiem piemērojamās nodokļu tiesību normās pastāvošo pārmērīgo stimulu uzņemties parādsaistības. Uzlabot parādsaistību pārstrukturizācijas instrumentu efektivitāti (attiecībā uz dzīvotspējīgām komercsabiedrībām), ieviešot stimulus bankām un debitoriem jau agrīnā stadijā iesaistīties pārstrukturēšanas procesā.

| 5. | Paātrināt pasākumus un palielināt pārredzamību attiecībā uz koncesijām, tostarp transporta nozarē, kā arī pašvaldību un reģionāla mēroga publiskās un privātās partnerības projektiem. |
| --- | --- |

5.

Paātrināt pasākumus un palielināt pārredzamību attiecībā uz koncesijām, tostarp transporta nozarē, kā arī pašvaldību un reģionāla mēroga publiskās un privātās partnerības projektiem.

Briselē, 2015. gada 14. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

P. GRAMEGNA

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.

2

(3)  Paliek spēkā ar Padomes Lēmumu 2014/322/ES (2014. gada 6. maijs) par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm 2014. gadam (OV L 165, 4.6.2014., 49. lpp.).

3

(4)  Padomes Ieteikums (2014. gada 8. jūlijs) par Portugāles 2014. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Portugāles 2014. gada stabilitātes programmu (OV C 247, 29.7.2014., 102. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 473/2013 (2013. gada 21. maijs) par kopīgiem noteikumiem budžeta plānu projektu uzraudzībai un novērtēšanai un pārmērīga budžeta deficīta novēršanai eurozonas dalībvalstīs (OV L 140, 27.5.2013., 11. lpp.).

5

(6)  Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 2. punktu.

6

(7)  OV C 272, 18.8.2015., 98. lpp.

7

---

| 18.8.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 272/98 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 272/98

---

PADOMES IETEIKUMS

(2015. gada 14. jūlijs)

par to, kā īstenot to dalībvalstu, kuru valūta ir euro, ekonomikas politikas vispārējās pamatnostādnes

(2015/C 272/26)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 136. pantu kopsakarā ar 121. panta 2. punktu,

ņemot vērā Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. novembra Regulu (ES) Nr. 1176/2011 par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (2), un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Lai varētu nodrošināt ilgtspējīgu un stabilu eurozonas attīstību, ir nepieciešami pastāvīgi politikas centieni atbalstīt līdzsvarotas korekcijas privātajā sektorā un publiskajā sektorā un palielināt ekonomikas izaugsmes potenciālu vidējā termiņā un ilgtermiņā. Lai gan eurozonā turpinās ekonomikas atlabšana, to sarežģī nesenās ekonomikas un finanšu krīzes izraisītās sekas, tostarp joprojām notiekošā ārējā līdzsvarošana, augstais privāto un valsts parādsaistību apjoms un attiecīgs uzstādījums samazināt aizņemto līdzekļu īpatsvaru, ieilgusī strukturālā neelastība valstu darba tirgos un ražojumu tirgos, augsts bezdarba un zems uzticēšanās līmenis, un joprojām nepietiekamā ieguldīšanas aktivitāte. Līdz šim konkrētām valstīm adresētajos ieteikumos izklāstīto reformu īstenošana nav bijusi pietiekami vērienīga. |
| --- | --- |

(1)

Lai varētu nodrošināt ilgtspējīgu un stabilu eurozonas attīstību, ir nepieciešami pastāvīgi politikas centieni atbalstīt līdzsvarotas korekcijas privātajā sektorā un publiskajā sektorā un palielināt ekonomikas izaugsmes potenciālu vidējā termiņā un ilgtermiņā. Lai gan eurozonā turpinās ekonomikas atlabšana, to sarežģī nesenās ekonomikas un finanšu krīzes izraisītās sekas, tostarp joprojām notiekošā ārējā līdzsvarošana, augstais privāto un valsts parādsaistību apjoms un attiecīgs uzstādījums samazināt aizņemto līdzekļu īpatsvaru, ieilgusī strukturālā neelastība valstu darba tirgos un ražojumu tirgos, augsts bezdarba un zems uzticēšanās līmenis, un joprojām nepietiekamā ieguldīšanas aktivitāte. Līdz šim konkrētām valstīm adresētajos ieteikumos izklāstīto reformu īstenošana nav bijusi pietiekami vērienīga.

| (2) | Eurozona ir vairāk nekā tajā ietilpstošo valstu summa. Eurozonas valstu tautsaimniecības ir savstarpēji cieši saistītas; tieši tādēļ ir nepieciešams vairāk koordinēt fiskālo, finanšu un strukturālo politiku. Eurozonas mēroga politikas nostājai būtu jāveicina izaugsme un darbvietu radīšana, vienlaikus nodrošinot, ka līdzsvarošanas jomā sasniegtais progress ir ilgtspējīgs un tiek sekmēts. Eurozonas dalībvalstīm ir konkrēta atbildība par pēdējos gados ievērojami nostiprinātā pārvaldības regulējuma iedarbīgu īstenošanu. Tādēļ būtu nepieciešams kāpināt savstarpējo motivēšanu, lai palielinātu atbalstu valsts mēroga reformu īstenošanai un fiskālai piesardzībai. Tādēļ būtu nepieciešams arī paplašināt valsts mēroga reformu izvērtēšanu no eurozonas skatpunkta, internalizēt potenciālo pārrobežu ietekmi un stimulēt politikas jomas, kas ir īpaši svarīgas ekonomikas un monetārās savienības (EMS) pienācīgai funkcionēšanai. |
| --- | --- |

(2)

Eurozona ir vairāk nekā tajā ietilpstošo valstu summa. Eurozonas valstu tautsaimniecības ir savstarpēji cieši saistītas; tieši tādēļ ir nepieciešams vairāk koordinēt fiskālo, finanšu un strukturālo politiku. Eurozonas mēroga politikas nostājai būtu jāveicina izaugsme un darbvietu radīšana, vienlaikus nodrošinot, ka līdzsvarošanas jomā sasniegtais progress ir ilgtspējīgs un tiek sekmēts. Eurozonas dalībvalstīm ir konkrēta atbildība par pēdējos gados ievērojami nostiprinātā pārvaldības regulējuma iedarbīgu īstenošanu. Tādēļ būtu nepieciešams kāpināt savstarpējo motivēšanu, lai palielinātu atbalstu valsts mēroga reformu īstenošanai un fiskālai piesardzībai. Tādēļ būtu nepieciešams arī paplašināt valsts mēroga reformu izvērtēšanu no eurozonas skatpunkta, internalizēt potenciālo pārrobežu ietekmi un stimulēt politikas jomas, kas ir īpaši svarīgas ekonomikas un monetārās savienības (EMS) pienācīgai funkcionēšanai.

| (3) | Eurozonā vēl netiek pietiekamā apmērā īstenotas vērienīgas strukturālās reformas tautsaimniecības modernizēšanai, kā arī konkurētspējas un izaugsmes potenciāla stimulēšanai. Dalībvalstīs pastāv ievērojamas atšķirības pirmskrīzes nelīdzsvarotības, ekonomikas attīstības cikla sasniegtās stadijas un fiskālās manevrēšanas iespēju ziņā. Neatkarīgi no sasniegtajiem uzlabojumiem darba tirgū un nelielā progresa attiecībā uz reformām, ar kurām paredzēts uzlabot darba tirgus izturētspēju, bezdarba līmenis joprojām ir augsts, un pastāv risks, ka samazināt ilgtermiņa bezdarba līmeni kļūs arvien grūtāk, un līdz ar to vēl vairāk pasliktināsies sociālā situācija visneaizsargātākajās valstīs. Joprojām notiek ārējā līdzsvarošana, tomēr sasniegtie rezultāti ir bijuši asimetriski un dažās dalībvalstīs joprojām ir pārmērīgi tekošā konta pārpalikumi. Vērienīgas darba tirgus un ražojumu tirgus strukturālās reformas veicinātu nepieciešamo ekonomikas korekciju eurozonas ietvaros un stimulētu izaugsmi valstīs, kas īsteno šādas reformas. Apstākļos, kad palielinās nodarbinātības līmenis un samazinās patēriņa preču cenas, reformas var veicināt arī pilnīgāku sociālo iekļaušanu. Ja strukturālās reformas tiek īstenotas vienlaikus vairākās dalībvalstīs, no tā iegūst visa eurozona, jo pa tirdzniecības un finanšu kanāliem izplatās pozitīvā pārrobežu iedarbība. Tas arī iedrošinātu izdarīt atbilstošu politikas izvēli pārējās eurozonas valstīs. Eurogrupas tematiskās apspriedes šo procesu var atbalstīt tādējādi, ka tiek salīdzinoši izvērtētas reformas un to ietekme uz eurozonu kopumā. To var paveikt, mācoties no paraugprakses, vienojoties par kopīgiem reformu īstenošanas principiem un veicot savstarpēju motivēšanu. Ņemot vērā valsts mērogā īstenotās korekcijas procesus un to ietekmi uz eurozonas darbību, īpaši svarīgi ir regulāri uzraudzīt reformu īstenošanas progresu dalībvalstīs, kurās pastāv pārmērīga makroekonomikas nelīdzsvarotība un dalībvalstīs, kurās attiecībā uz nelīdzsvarotību ir nepieciešama izlēmīga rīcība. |
| --- | --- |

(3)

Eurozonā vēl netiek pietiekamā apmērā īstenotas vērienīgas strukturālās reformas tautsaimniecības modernizēšanai, kā arī konkurētspējas un izaugsmes potenciāla stimulēšanai. Dalībvalstīs pastāv ievērojamas atšķirības pirmskrīzes nelīdzsvarotības, ekonomikas attīstības cikla sasniegtās stadijas un fiskālās manevrēšanas iespēju ziņā. Neatkarīgi no sasniegtajiem uzlabojumiem darba tirgū un nelielā progresa attiecībā uz reformām, ar kurām paredzēts uzlabot darba tirgus izturētspēju, bezdarba līmenis joprojām ir augsts, un pastāv risks, ka samazināt ilgtermiņa bezdarba līmeni kļūs arvien grūtāk, un līdz ar to vēl vairāk pasliktināsies sociālā situācija visneaizsargātākajās valstīs. Joprojām notiek ārējā līdzsvarošana, tomēr sasniegtie rezultāti ir bijuši asimetriski un dažās dalībvalstīs joprojām ir pārmērīgi tekošā konta pārpalikumi. Vērienīgas darba tirgus un ražojumu tirgus strukturālās reformas veicinātu nepieciešamo ekonomikas korekciju eurozonas ietvaros un stimulētu izaugsmi valstīs, kas īsteno šādas reformas. Apstākļos, kad palielinās nodarbinātības līmenis un samazinās patēriņa preču cenas, reformas var veicināt arī pilnīgāku sociālo iekļaušanu. Ja strukturālās reformas tiek īstenotas vienlaikus vairākās dalībvalstīs, no tā iegūst visa eurozona, jo pa tirdzniecības un finanšu kanāliem izplatās pozitīvā pārrobežu iedarbība. Tas arī iedrošinātu izdarīt atbilstošu politikas izvēli pārējās eurozonas valstīs. Eurogrupas tematiskās apspriedes šo procesu var atbalstīt tādējādi, ka tiek salīdzinoši izvērtētas reformas un to ietekme uz eurozonu kopumā. To var paveikt, mācoties no paraugprakses, vienojoties par kopīgiem reformu īstenošanas principiem un veicot savstarpēju motivēšanu. Ņemot vērā valsts mērogā īstenotās korekcijas procesus un to ietekmi uz eurozonas darbību, īpaši svarīgi ir regulāri uzraudzīt reformu īstenošanas progresu dalībvalstīs, kurās pastāv pārmērīga makroekonomikas nelīdzsvarotība un dalībvalstīs, kurās attiecībā uz nelīdzsvarotību ir nepieciešama izlēmīga rīcība.

| (4) | Viena no galvenajām eurozonai aktuālajām politikas problēmām ir lielais valsts parādsaistību apjoms, kas jāsamazina, ievērojot fiskālo atbildību. Pateicoties pēdējo gadu konsolidācijas centieniem, eurozonas fiskālā situācija ir uzlabojusies, tomēr fiskālās politikas koordinācija joprojām ir nepietiekama. Vairākām eurozonas dalībvalstīm joprojām jāturpina fiskālā korekcija, lai tās varētu samazināt ļoti lielo parādsaistību apjomu. Citām valstīm ir lielākas manevrēšanas iespējas, kuras tās varētu izmantot, lai veicinātu iekšzemes pieprasījumu un it īpaši ieguldījumus; tas būtu atbalsts gan iekšzemes izaugsmei, gan eurozonai kopumā. Stabilitātes un izaugsmes paktā ietvertais elastības princips ļauj dalībvalstīm veicināt strukturālās reformas un ieguldījumus, vienlaikus ievērojot kopīgi saskaņotos principus. Fiskālās stratēģijas vēl nav pietiekami labvēlīgas izaugsmei. Lai gan Eurogrupā notiek pastiprināta koordinācija, ieņēmumu jomā vēl ir uzlabojama nodokļu sistēmu efektivitāte un samazināms nodokļu īpatsvars darbaspēka izmaksās. Savukārt izdevumu jomā lielāka uzmanība ir jāpievērš publiskā sektora ieguldījumiem (kas balstīti uz pienācīgu analīzi par izmaksām un ieguvumiem), kā arī citiem publiskā sektora izdevumiem, kas lielā mērā un pozitīvi ietekmē izaugsmi. Izdevumu pārskatīšanas gaitā ir tikusi uzsvērta nepieciešamība palielināt valsts pārvaldes efektivitāti. Šā procesa atbalstam tiks ieviests labi funkcionējošs valsts mēroga regulējums nodokļu jomā. |
| --- | --- |

(4)

Viena no galvenajām eurozonai aktuālajām politikas problēmām ir lielais valsts parādsaistību apjoms, kas jāsamazina, ievērojot fiskālo atbildību. Pateicoties pēdējo gadu konsolidācijas centieniem, eurozonas fiskālā situācija ir uzlabojusies, tomēr fiskālās politikas koordinācija joprojām ir nepietiekama. Vairākām eurozonas dalībvalstīm joprojām jāturpina fiskālā korekcija, lai tās varētu samazināt ļoti lielo parādsaistību apjomu. Citām valstīm ir lielākas manevrēšanas iespējas, kuras tās varētu izmantot, lai veicinātu iekšzemes pieprasījumu un it īpaši ieguldījumus; tas būtu atbalsts gan iekšzemes izaugsmei, gan eurozonai kopumā. Stabilitātes un izaugsmes paktā ietvertais elastības princips ļauj dalībvalstīm veicināt strukturālās reformas un ieguldījumus, vienlaikus ievērojot kopīgi saskaņotos principus. Fiskālās stratēģijas vēl nav pietiekami labvēlīgas izaugsmei. Lai gan Eurogrupā notiek pastiprināta koordinācija, ieņēmumu jomā vēl ir uzlabojama nodokļu sistēmu efektivitāte un samazināms nodokļu īpatsvars darbaspēka izmaksās. Savukārt izdevumu jomā lielāka uzmanība ir jāpievērš publiskā sektora ieguldījumiem (kas balstīti uz pienācīgu analīzi par izmaksām un ieguvumiem), kā arī citiem publiskā sektora izdevumiem, kas lielā mērā un pozitīvi ietekmē izaugsmi. Izdevumu pārskatīšanas gaitā ir tikusi uzsvērta nepieciešamība palielināt valsts pārvaldes efektivitāti. Šā procesa atbalstam tiks ieviests labi funkcionējošs valsts mēroga regulējums nodokļu jomā.

| (5) | Eurozonā uzlabojas stāvoklis finanšu tirgos, tomēr privātajam sektoram pieejamie kredītlīdzekļi joprojām ir nepietiekami, un finanšu tirgi joprojām ir sadrumstaloti. Tas kavē ieguldījumus eurozonā. Līdz ar to ir izveidojusies plaša ieguldījumu plaisa – laikā, kad ir nepieciešami gan materiālie, gan nemateriālie ieguldījumi. ES Investīciju plāns paredz iespējas mobilizēt ieguldījumus un izmantot tos produktīviem projektiem. Tomēr Investīciju plāna un ECB paplašinātās aktīvu iepirkuma programmas ietekme būtu lielāka, ja papildus tiktu veikti pasākumi finanšu sektorā (plašā nozīmē), lai atjaunotu kredītu plūsmas, padziļinātu kapitāla tirgus un stimulētu ekonomikas ilgtermiņa finansēšanu. Pašlaik tiek veidota banku savienība, kuras atbalstam tiks piemērots vienots noteikumu kopums un konsekventa reglamentējoša pieeja. Labāk integrēti un efektīvāki kapitāla tirgi mobilizētu papildu finansējumu ieguldījumiem, mazinātu Eiropas ekonomikas atkarību no bankām un padarītu tās finanšu struktūras līdzsvarotākas un stabilākas. |
| --- | --- |

(5)

Eurozonā uzlabojas stāvoklis finanšu tirgos, tomēr privātajam sektoram pieejamie kredītlīdzekļi joprojām ir nepietiekami, un finanšu tirgi joprojām ir sadrumstaloti. Tas kavē ieguldījumus eurozonā. Līdz ar to ir izveidojusies plaša ieguldījumu plaisa – laikā, kad ir nepieciešami gan materiālie, gan nemateriālie ieguldījumi. ES Investīciju plāns paredz iespējas mobilizēt ieguldījumus un izmantot tos produktīviem projektiem. Tomēr Investīciju plāna un ECB paplašinātās aktīvu iepirkuma programmas ietekme būtu lielāka, ja papildus tiktu veikti pasākumi finanšu sektorā (plašā nozīmē), lai atjaunotu kredītu plūsmas, padziļinātu kapitāla tirgus un stimulētu ekonomikas ilgtermiņa finansēšanu. Pašlaik tiek veidota banku savienība, kuras atbalstam tiks piemērots vienots noteikumu kopums un konsekventa reglamentējoša pieeja. Labāk integrēti un efektīvāki kapitāla tirgi mobilizētu papildu finansējumu ieguldījumiem, mazinātu Eiropas ekonomikas atkarību no bankām un padarītu tās finanšu struktūras līdzsvarotākas un stabilākas.

| (6) | Neatkarīgi no nesenajiem sasniegumiem EMS arhitektūras nostiprināšanā pašlaik aktuālās problēmas liek rīkoties, lai to pilnveidotu. Lai pilnveidotu EMS, būs nepieciešama pakāpeniska pieeja, kas apvieno disciplīnu un solidaritāti. Komisijas priekšsēdētājs kopā ar Eiropadomes priekšsēdētāju, Eiropas Parlamenta priekšsēdētāju, Eiropas Centrālās bankas prezidentu un Eurogrupas priekšsēdētāju sagatavos nākamos pasākumus labākai ekonomikas pārvaldībai eurozonā, |
| --- | --- |

(6)

Neatkarīgi no nesenajiem sasniegumiem EMS arhitektūras nostiprināšanā pašlaik aktuālās problēmas liek rīkoties, lai to pilnveidotu. Lai pilnveidotu EMS, būs nepieciešama pakāpeniska pieeja, kas apvieno disciplīnu un solidaritāti. Komisijas priekšsēdētājs kopā ar Eiropadomes priekšsēdētāju, Eiropas Parlamenta priekšsēdētāju, Eiropas Centrālās bankas prezidentu un Eurogrupas priekšsēdētāju sagatavos nākamos pasākumus labākai ekonomikas pārvaldībai eurozonā,

IESAKA eurozonas dalībvalstīm 2015.–2016. gadā Eurogrupas ietvaros veikt šādus pasākumus.

| 1. | Izmantot savstarpēju motivēšanu, lai veicinātu strukturālās reformas, kas atvieglo korekcijas attiecībā uz lielām iekšējām un ārējām parādsaistībām, un atbalsta ieguldīšanu. Regulāri izvērtēt reformu rezultātus dalībvalstīs, kurām nepieciešama īpaša uzraudzība saskaņā ar makroekonomikas nelīdzsvarotības novēršanas procedūru. Turpināt strukturālo reformu regulāro tematisko izvērtēšanu. Līdz 2016. gada pavasarim pieņemt lēmumus par sekojumdarbībām attiecībā uz koordinācijas pasākumu augsta nodokļu īpatsvara samazināšanai darbaspēka izmaksās un pakalpojumu tirgu reformēšanai. |
| --- | --- |

1.

Izmantot savstarpēju motivēšanu, lai veicinātu strukturālās reformas, kas atvieglo korekcijas attiecībā uz lielām iekšējām un ārējām parādsaistībām, un atbalsta ieguldīšanu. Regulāri izvērtēt reformu rezultātus dalībvalstīs, kurām nepieciešama īpaša uzraudzība saskaņā ar makroekonomikas nelīdzsvarotības novēršanas procedūru. Turpināt strukturālo reformu regulāro tematisko izvērtēšanu. Līdz 2016. gada pavasarim pieņemt lēmumus par sekojumdarbībām attiecībā uz koordinācijas pasākumu augsta nodokļu īpatsvara samazināšanai darbaspēka izmaksās un pakalpojumu tirgu reformēšanai.

| 2. | Koordinēt fiskālo politiku, lai nodrošinātu, ka eurozonas kopējā fiskālā nostāja atbilst ilgtspējas riskiem un cikliskajiem apstākļiem. Tas neskar Stabilitātes un izaugsmes pakta prasību izpildi. Līdz 2016. gada pavasarim rīkot tematiskas apspriedes par publisko finanšu kvalitātes un ilgtspējīguma uzlabošanu, uzmanību jo īpaši pievēršot materiālo un nemateriālo ieguldījumu prioritāšu noteikšanai valstu un ES mērogā un tam, lai nodokļu sistēmas padarītu labvēlīgākas izaugsmei. Uzraudzīt nesen pilnveidoto valsts mēroga fiskālo regulējumu darbības rezultātus. |
| --- | --- |

2.

Koordinēt fiskālo politiku, lai nodrošinātu, ka eurozonas kopējā fiskālā nostāja atbilst ilgtspējas riskiem un cikliskajiem apstākļiem. Tas neskar Stabilitātes un izaugsmes pakta prasību izpildi. Līdz 2016. gada pavasarim rīkot tematiskas apspriedes par publisko finanšu kvalitātes un ilgtspējīguma uzlabošanu, uzmanību jo īpaši pievēršot materiālo un nemateriālo ieguldījumu prioritāšu noteikšanai valstu un ES mērogā un tam, lai nodokļu sistēmas padarītu labvēlīgākas izaugsmei. Uzraudzīt nesen pilnveidoto valsts mēroga fiskālo regulējumu darbības rezultātus.

| 3. | Nodrošināt, ka laikus tiek pabeigtas Eiropas Centrālās bankas veiktā visaptverošā novērtējuma sekojumdarbības, tiek īstenota Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/59/ES (3) (Banku atveseļošanas un noregulējuma direktīva), tiek pabeigta starpvaldību nolīguma par vienoto banku noregulējuma fondu ratifikācija un 2016. gada janvārī pilnā apmērā tiek sākta šā fonda darbība. Veicināt pasākumus, ar kuriem padziļina uz tirgus mehānismiem balstītās finanses, uzlabot MVU iespējas saņemt finansējumu un izstrādāt alternatīvus finansējuma avotus. Iedrošināt papildu reformas attiecībā uz valsts mēroga regulējumu maksātnespējas jomā. |
| --- | --- |

3.

Nodrošināt, ka laikus tiek pabeigtas Eiropas Centrālās bankas veiktā visaptverošā novērtējuma sekojumdarbības, tiek īstenota Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/59/ES (3) (Banku atveseļošanas un noregulējuma direktīva), tiek pabeigta starpvaldību nolīguma par vienoto banku noregulējuma fondu ratifikācija un 2016. gada janvārī pilnā apmērā tiek sākta šā fonda darbība. Veicināt pasākumus, ar kuriem padziļina uz tirgus mehānismiem balstītās finanses, uzlabot MVU iespējas saņemt finansējumu un izstrādāt alternatīvus finansējuma avotus. Iedrošināt papildu reformas attiecībā uz valsts mēroga regulējumu maksātnespējas jomā.

| 4. | Ņemot vērā ziņojumu par nākamajiem pasākumiem labākai ekonomikas pārvaldībai eurozonā, kuru Eiropas Komisijas priekšsēdētājs Žans Klods Junkers (Jean-Claude Juncker) sagatavojis ciešā sadarbībā ar Eiropadomes priekšsēdētāju Donaldu Tusku (Donald Tusk), Eiropas Parlamenta priekšsēdētāju Martinu Šulcu (Martin Schulz), Eiropas Centrālās bankas priekšsēdētāju Mario Dragi (Mario Draghi) un Eurogrupas priekšsēdētāju Jerūnu Deiselblūmu (Jeroen Dijsselbloem), kā arī ņemot vērā šā ziņojuma sekojumdarbības, turpināt iesākto darbu pie ekonomikas un monetārās savienības padziļināšanas un sniegt savu pienesumu ekonomikas uzraudzības regulējuma pilnveidošanā. |
| --- | --- |

4.

Ņemot vērā ziņojumu par nākamajiem pasākumiem labākai ekonomikas pārvaldībai eurozonā, kuru Eiropas Komisijas priekšsēdētājs Žans Klods Junkers (Jean-Claude Juncker) sagatavojis ciešā sadarbībā ar Eiropadomes priekšsēdētāju Donaldu Tusku (Donald Tusk), Eiropas Parlamenta priekšsēdētāju Martinu Šulcu (Martin Schulz), Eiropas Centrālās bankas priekšsēdētāju Mario Dragi (Mario Draghi) un Eurogrupas priekšsēdētāju Jerūnu Deiselblūmu (Jeroen Dijsselbloem), kā arī ņemot vērā šā ziņojuma sekojumdarbības, turpināt iesākto darbu pie ekonomikas un monetārās savienības padziļināšanas un sniegt savu pienesumu ekonomikas uzraudzības regulējuma pilnveidošanā.

Briselē, 2015. gada 14. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

P. GRAMEGNA

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/59/ES (2014. gada 15. maijs), ar ko izveido kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību atveseļošanas un noregulējuma režīmu un groza Padomes Direktīvu 82/891/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK, 2011/35/ES, 2012/30/ES un 2013/36/ES, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 un (ES) Nr. 648/2012 (OV L 173, 12.6.2014., 190. lpp.).

3

---