# Uradni list L 244/2015

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 244 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5819. september 2015 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 244

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5819. september 2015

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/1555 z dne 28. maja 2015 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta glede regulativnih tehničnih standardov za razkritje informacij v zvezi s skladnostjo institucij z zahtevo za proticikličen kapitalski blažilnik v skladu s členom 440 (
  1
  ) | 1 |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/1556 z dne 11. junija 2015 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi za prehodno obravnavo izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov v skladu s pristopom IRB (
  1
  ) | 9 |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/1557 z dne 13. julija 2015 o spremembi Uredbe (ES) št. 543/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o statistiki rastlinske pridelave (
  1
  ) | 11 |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/1558 z dne 22. julija 2015 o dopolnitvi Uredbe (EU) 2015/1017 Evropskega parlamenta in Sveta s preglednico kazalnikov za uporabo jamstva EU | 20 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/1559 z dne 18. septembra 2015 o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz cevi iz nodularnega litega železa (imenovanega tudi sferoidno grafitno lito železo) s poreklom iz Indije | 25 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/1560 z dne 18. septembra 2015 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 45 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/1561 z dne 18. septembra 2015 o določitvi količin, ki se bodo dodale količini, določeni za podobdobje od 1. januarja do 31. marca 2016 v okviru tarifne kvote, odprte z Uredbo (ES) št. 536/2007 za perutninsko meso s poreklom iz Združenih držav Amerike | 47 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/1562 z dne 18. septembra 2015 o določitvi količin, ki se bodo dodale količini, določeni za podobdobje od 1. januarja do 31. marca 2016 v okviru tarifnih kvot, ki so z Uredbo (ES) št. 539/2007 odprte v sektorju za jajca in jajčni albumin | 49 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/1563 z dne 18. septembra 2015 o določitvi koeficienta dodelitve, ki se bo uporabil za količine v zahtevkih za uvozna dovoljenja, vloženih od 1. do 7. septembra 2015 v okviru tarifnih kvot, ki so z Izvedbeno uredbo (EU) št. 413/2014 odprte za perutninsko meso s poreklom iz Ukrajine | 51 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/1564 z dne 18. septembra 2015 o določitvi količin, ki jih je treba dodati količini, določeni za podobdobje od 1. januarja do 31. marca 2016 v okviru tarifnih kvot, ki so z Uredbo (ES) št. 442/2009 odprte v sektorju prašičjega mesa | 53 |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep Sveta (EU) 2015/1565 z dne 14. septembra 2015 o odobritvi, v imenu Evropske unije, Izjave o odobritvi ribolovnih možnosti v vodah EU za ribiška plovila, ki plujejo pod zastavo Bolivarske republike Venezuele v izključni ekonomski coni ob obali Francoske Gvajane | 55 |
| | * | Sklep (EU, Euratom) 2015/1566 predstavnikov vlad držav članic z dne 16. septembra 2015 o imenovanju štirih sodnikov in generalnega pravobranilca Sodišča | 58 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/1555 z dne 28. maja 2015 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta glede regulativnih tehničnih standardov za razkritje informacij v zvezi s skladnostjo institucij z zahtevo za proticikličen kapitalski blažilnik v skladu s členom 440 (
  1
  )

1

1

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/1556 z dne 11. junija 2015 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi za prehodno obravnavo izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov v skladu s pristopom IRB (
  1
  )

1

9

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/1557 z dne 13. julija 2015 o spremembi Uredbe (ES) št. 543/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o statistiki rastlinske pridelave (
  1
  )

1

11

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/1558 z dne 22. julija 2015 o dopolnitvi Uredbe (EU) 2015/1017 Evropskega parlamenta in Sveta s preglednico kazalnikov za uporabo jamstva EU

20

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/1559 z dne 18. septembra 2015 o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz cevi iz nodularnega litega železa (imenovanega tudi sferoidno grafitno lito železo) s poreklom iz Indije

25

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/1560 z dne 18. septembra 2015 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

45

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/1561 z dne 18. septembra 2015 o določitvi količin, ki se bodo dodale količini, določeni za podobdobje od 1. januarja do 31. marca 2016 v okviru tarifne kvote, odprte z Uredbo (ES) št. 536/2007 za perutninsko meso s poreklom iz Združenih držav Amerike

47

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/1562 z dne 18. septembra 2015 o določitvi količin, ki se bodo dodale količini, določeni za podobdobje od 1. januarja do 31. marca 2016 v okviru tarifnih kvot, ki so z Uredbo (ES) št. 539/2007 odprte v sektorju za jajca in jajčni albumin

49

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/1563 z dne 18. septembra 2015 o določitvi koeficienta dodelitve, ki se bo uporabil za količine v zahtevkih za uvozna dovoljenja, vloženih od 1. do 7. septembra 2015 v okviru tarifnih kvot, ki so z Izvedbeno uredbo (EU) št. 413/2014 odprte za perutninsko meso s poreklom iz Ukrajine

51

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/1564 z dne 18. septembra 2015 o določitvi količin, ki jih je treba dodati količini, določeni za podobdobje od 1. januarja do 31. marca 2016 v okviru tarifnih kvot, ki so z Uredbo (ES) št. 442/2009 odprte v sektorju prašičjega mesa

53

SKLEPI

*

Sklep Sveta (EU) 2015/1565 z dne 14. septembra 2015 o odobritvi, v imenu Evropske unije, Izjave o odobritvi ribolovnih možnosti v vodah EU za ribiška plovila, ki plujejo pod zastavo Bolivarske republike Venezuele v izključni ekonomski coni ob obali Francoske Gvajane

55

*

Sklep (EU, Euratom) 2015/1566 predstavnikov vlad držav članic z dne 16. septembra 2015 o imenovanju štirih sodnikov in generalnega pravobranilca Sodišča

58

| | | Popravki |
| --- | --- | --- |
| | * | Popravek Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 518/2014 z dne 5. marca 2014 o spremembi delegiranih uredb Komisije (EU) št. 1059/2010, (EU) št. 1060/2010, (EU) št. 1061/2010, (EU) št. 1062/2010, (EU) št. 626/2011, (EU) št. 392/2012, (EU) št. 874/2012, (EU) št. 665/2013, (EU) št. 811/2013 in (EU) št. 812/2013 v zvezi z označevanjem izdelkov, povezanih z energijo, na internetu ( UL L 147, 17.5.2014 ) | 60 |
| | * | Popravek Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2015/880 z dne 4. junija 2015 o podaljšanju prehodnih obdobij iz uredb (EU) št. 575/2013 in (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s kapitalskimi zahtevami za izpostavljenosti do centralnih nasprotnih strank ( UL L 143, 9.6.2015 ) | 60 |

Popravki

*

Popravek Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 518/2014 z dne 5. marca 2014 o spremembi delegiranih uredb Komisije (EU) št. 1059/2010, (EU) št. 1060/2010, (EU) št. 1061/2010, (EU) št. 1062/2010, (EU) št. 626/2011, (EU) št. 392/2012, (EU) št. 874/2012, (EU) št. 665/2013, (EU) št. 811/2013 in (EU) št. 812/2013 v zvezi z označevanjem izdelkov, povezanih z energijo, na internetu ( UL L 147, 17.5.2014 )

( UL L 147, 17.5.2014 )

60

*

Popravek Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2015/880 z dne 4. junija 2015 o podaljšanju prehodnih obdobij iz uredb (EU) št. 575/2013 in (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s kapitalskimi zahtevami za izpostavljenosti do centralnih nasprotnih strank ( UL L 143, 9.6.2015 )

( UL L 143, 9.6.2015 )

60

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 19.9.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 244/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 244/1

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/1555

z dne 28. maja 2015

o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta glede regulativnih tehničnih standardov za razkritje informacij v zvezi s skladnostjo institucij z zahtevo za proticikličen kapitalski blažilnik v skladu s členom 440

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja ter o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (1) in zlasti člena 440(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 130(1) Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (2) morajo države članice od institucij zahtevati vzdrževanje posamezni instituciji lastnega proticikličnega kapitalskega blažilnika. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 130(1) Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (2) morajo države članice od institucij zahtevati vzdrževanje posamezni instituciji lastnega proticikličnega kapitalskega blažilnika.

| (2) | Da se zagotovita preglednost in primerljivost institucij, Uredba (EU) št. 575/2013 od institucij zahteva razkritje ključnih elementov izračuna njihovega proticikličnega kapitalskega blažilnika, ki vključujejo geografsko razporeditev njihovih ustreznih kreditnih izpostavljenosti in končni znesek njihovega posamezni instituciji lastnega proticikličnega kapitalskega blažilnika. |
| --- | --- |

(2)

Da se zagotovita preglednost in primerljivost institucij, Uredba (EU) št. 575/2013 od institucij zahteva razkritje ključnih elementov izračuna njihovega proticikličnega kapitalskega blažilnika, ki vključujejo geografsko razporeditev njihovih ustreznih kreditnih izpostavljenosti in končni znesek njihovega posamezni instituciji lastnega proticikličnega kapitalskega blažilnika.

| (3) | V skladu s členom 130(1) Direktive 2013/36/EU se posamezni instituciji lasten proticikličen blažilnik izračuna kot zmnožek zneska njene skupne izpostavljenosti tveganju v skladu s členom 92(3) Uredbe (EU) št. 575/2013 in stopnje posamezni instituciji lastnega proticikličnega blažilnika. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 130(1) Direktive 2013/36/EU se posamezni instituciji lasten proticikličen blažilnik izračuna kot zmnožek zneska njene skupne izpostavljenosti tveganju v skladu s členom 92(3) Uredbe (EU) št. 575/2013 in stopnje posamezni instituciji lastnega proticikličnega blažilnika.

| (4) | V skladu s členom 140(1) Direktive 2013/36/EU je stopnja posamezni instituciji lastnega proticikličnega kapitalskega blažilnika sestavljena iz tehtanega povprečja stopenj proticikličnega blažilnika, ki se uporabljajo v državah, v katerih so ustrezne kreditne izpostavljenosti te institucije. Razporeditev ustreznih kreditnih izpostavljenosti po državah bi bilo treba razkriti v standardni obliki v skladu z določbami Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1152/2014 (3). Za izpolnitev zahtev iz člena 440(1)(a) Uredbe (EU) št. 575/2013, ki ne določa minimalne stopnje blažilnika, bi bilo treba geografsko razčlenitev ustreznih kreditnih izpostavljenosti razkriti tudi, če je stopnja proticikličnega kapitalskega blažilnika, ki se uporablja, za posamezno državo enaka nič. |
| --- | --- |

(4)

V skladu s členom 140(1) Direktive 2013/36/EU je stopnja posamezni instituciji lastnega proticikličnega kapitalskega blažilnika sestavljena iz tehtanega povprečja stopenj proticikličnega blažilnika, ki se uporabljajo v državah, v katerih so ustrezne kreditne izpostavljenosti te institucije. Razporeditev ustreznih kreditnih izpostavljenosti po državah bi bilo treba razkriti v standardni obliki v skladu z določbami Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1152/2014 (3). Za izpolnitev zahtev iz člena 440(1)(a) Uredbe (EU) št. 575/2013, ki ne določa minimalne stopnje blažilnika, bi bilo treba geografsko razčlenitev ustreznih kreditnih izpostavljenosti razkriti tudi, če je stopnja proticikličnega kapitalskega blažilnika, ki se uporablja, za posamezno državo enaka nič.

| (5) | Za namene izračuna zneska posamezni instituciji lastnega proticikličnega blažilnika bi morale biti uteži, ki se uporabijo za stopnje proticikličnega blažilnika, sorazmerne glede na skupne kapitalske zahteve za kreditno tveganje, ki se nanaša na ustrezne kreditne izpostavljenosti v vsaki državi članici in v jurisdikciji tretje države, kjer ima institucija izpostavljenosti. Zato bi morale institucije razkriti kapitalske zahteve za vse ustrezne kreditne izpostavljenosti. |
| --- | --- |

(5)

Za namene izračuna zneska posamezni instituciji lastnega proticikličnega blažilnika bi morale biti uteži, ki se uporabijo za stopnje proticikličnega blažilnika, sorazmerne glede na skupne kapitalske zahteve za kreditno tveganje, ki se nanaša na ustrezne kreditne izpostavljenosti v vsaki državi članici in v jurisdikciji tretje države, kjer ima institucija izpostavljenosti. Zato bi morale institucije razkriti kapitalske zahteve za vse ustrezne kreditne izpostavljenosti.

| (6) | V skladu s členom 433 Uredbe (EU) št. 575/2013 institucije objavijo razkritja v zvezi zahtevami za proticikličen blažilnik vsaj enkrat letno, in sicer glede na datum objave računovodskih izkazov. Ker v skladu s členom 136(7) Direktive 2013/36/EU stopnjo proticikličnega kapitalskega blažilnika določijo imenovani organi četrtletno, bi se moralo razkritje informacij o skladnosti institucij z zahtevo za posamezni instituciji lasten proticikličen kapitalski blažilnik nanašati na informacije o stopnji proticikličnega kapitalskega blažilnika iz zadnjega razpoložljivega četrtletja. Razkritje informacij v zvezi s proticikličnim kapitalskim blažilnikom bi moralo temeljiti na stopnjah proticikličnega kapitalskega blažilnika, ki se uporabljajo v času izračuna posamezni instituciji lastnega proticikličnega kapitalskega blažilnika, na katerega se razkritje nanaša. |
| --- | --- |

(6)

V skladu s členom 433 Uredbe (EU) št. 575/2013 institucije objavijo razkritja v zvezi zahtevami za proticikličen blažilnik vsaj enkrat letno, in sicer glede na datum objave računovodskih izkazov. Ker v skladu s členom 136(7) Direktive 2013/36/EU stopnjo proticikličnega kapitalskega blažilnika določijo imenovani organi četrtletno, bi se moralo razkritje informacij o skladnosti institucij z zahtevo za posamezni instituciji lasten proticikličen kapitalski blažilnik nanašati na informacije o stopnji proticikličnega kapitalskega blažilnika iz zadnjega razpoložljivega četrtletja. Razkritje informacij v zvezi s proticikličnim kapitalskim blažilnikom bi moralo temeljiti na stopnjah proticikličnega kapitalskega blažilnika, ki se uporabljajo v času izračuna posamezni instituciji lastnega proticikličnega kapitalskega blažilnika, na katerega se razkritje nanaša.

| (7) | V skladu s členom 6(1) v povezavi s členom 440(1) Uredbe (EU) št. 575/2013 bi morale institucije razkriti informacije v zvezi s proticikličnim kapitalskim blažilnikom na posamični podlagi. Vendar se od institucije, ki je nadrejena oseba ali podrejena družba, in institucije, ki je vključena v konsolidacijo na podlagi člena 18 Uredbe (EU) št. 575/2013, ne bi smelo zahtevati, da izpolnjujeta zahteve glede razkritja iz dela 8 navedene uredbe na posamični podlagi, kot je določeno v členu 6(3) navedene uredbe. EU nadrejene institucije in institucije, ki jih obvladuje EU nadrejeni finančni holding ali EU nadrejeni mešani finančni holding, bi morale te informacije razkriti na konsolidirani podlagi, medtem ko bi morale pomembne podrejene družbe EU nadrejenih institucij ali EU nadrejenega finančnega holdinga ali EU nadrejenega mešanega finančnega holdinga in podrejene družbe, ki so bistvenega pomena za njihove lokalne trge, razkriti te informacije na posamični ali subkonsolidirani podlagi, kot je določeno v členu 13 Uredbe (EU) št. 575/2013. |
| --- | --- |

(7)

V skladu s členom 6(1) v povezavi s členom 440(1) Uredbe (EU) št. 575/2013 bi morale institucije razkriti informacije v zvezi s proticikličnim kapitalskim blažilnikom na posamični podlagi. Vendar se od institucije, ki je nadrejena oseba ali podrejena družba, in institucije, ki je vključena v konsolidacijo na podlagi člena 18 Uredbe (EU) št. 575/2013, ne bi smelo zahtevati, da izpolnjujeta zahteve glede razkritja iz dela 8 navedene uredbe na posamični podlagi, kot je določeno v členu 6(3) navedene uredbe. EU nadrejene institucije in institucije, ki jih obvladuje EU nadrejeni finančni holding ali EU nadrejeni mešani finančni holding, bi morale te informacije razkriti na konsolidirani podlagi, medtem ko bi morale pomembne podrejene družbe EU nadrejenih institucij ali EU nadrejenega finančnega holdinga ali EU nadrejenega mešanega finančnega holdinga in podrejene družbe, ki so bistvenega pomena za njihove lokalne trge, razkriti te informacije na posamični ali subkonsolidirani podlagi, kot je določeno v členu 13 Uredbe (EU) št. 575/2013.

| (8) | Zahteva po vzdrževanju posamezni instituciji lastnega proticikličnega kapitalskega blažilnika iz člena 130 Direktive 2013/36/EU se bo uporabljala in postopoma uvajala od 1. januarja 2016, razen če države članice uvedejo krajše prehodno obdobje v skladu s členom 160(6) navedene direktive. Da se institucijam zagotovi dovolj časa za pripravo na razkritje informacij, bi se morala ta uredba uporabljati od 1. januarja 2016. |
| --- | --- |

(8)

Zahteva po vzdrževanju posamezni instituciji lastnega proticikličnega kapitalskega blažilnika iz člena 130 Direktive 2013/36/EU se bo uporabljala in postopoma uvajala od 1. januarja 2016, razen če države članice uvedejo krajše prehodno obdobje v skladu s členom 160(6) navedene direktive. Da se institucijam zagotovi dovolj časa za pripravo na razkritje informacij, bi se morala ta uredba uporabljati od 1. januarja 2016.

| (9) | Ta uredba temelji na osnutkih regulativnih tehničnih standardov, ki jih je Evropski nadzorni organ (Evropski bančni organ) predložil Evropski komisiji. |
| --- | --- |

(9)

Ta uredba temelji na osnutkih regulativnih tehničnih standardov, ki jih je Evropski nadzorni organ (Evropski bančni organ) predložil Evropski komisiji.

| (10) | Evropski bančni organ je opravil javna posvetovanja o osnutkih regulativnih tehničnih standardov, na katerih temelji ta uredba, analiziral morebitne povezane stroške in koristi ter zaprosil za mnenje interesno skupino za bančništvo, ustanovljeno v skladu s členom 37 Uredbe (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (4) – |
| --- | --- |

(10)

Evropski bančni organ je opravil javna posvetovanja o osnutkih regulativnih tehničnih standardov, na katerih temelji ta uredba, analiziral morebitne povezane stroške in koristi ter zaprosil za mnenje interesno skupino za bančništvo, ustanovljeno v skladu s členom 37 Uredbe (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (4) –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Predmet urejanja

V skladu s členom 440 Uredbe (EU) št. 575/2013 ta uredba določa zahteve glede razkritja za institucije v zvezi z njihovim izpolnjevanjem zahteve za proticikličen kapitalski blažilnik iz poglavja 4 naslova VII Direktive 2013/36/EU.

Člen 2

Razkritje geografske razporeditve kreditnih izpostavljenosti

Geografsko razporeditev kreditnih izpostavljenosti institucije, ustreznih za izračun proticikličnega blažilnika iz člena 440(1)(a) Uredbe (EU) št. 575/2013, se razkrije v standardni obliki, kakor je določeno v razpredelnici 1 Priloge I, v skladu z navodili iz delov I in II Priloge II ter določbami iz Delegirane uredbe (EU) št. 1152/2014.

Člen 3

Razkritje zneska posamezni instituciji lastnega proticikličnega blažilnika

Znesek posamezni instituciji lastnega proticikličnega blažilnika iz člena 440(1)(b) Uredbe (EU) št. 575/2013 se razkrije v standardni obliki, kakor je določeno v razpredelnici 2 Priloge I, v skladu z navodili iz delov I in III Priloge II.

Člen 4

Začetek veljavnosti in uporaba

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2016.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 28. maja 2015

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  UL L 176, 27.6.2013, str. 1.

1

(2)  Direktiva 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij in investicijskih podjetij, spremembi Direktive 2002/87/ES in razveljavitvi direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES (UL L 176, 27.6.2013, str. 338).

2

(3)  Delegirana uredba Komisije (EU) št. 1152/2014 z dne 4. junija 2014 o dopolnitvi Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi za določitev geografske lokacije ustreznih kreditnih izpostavljenosti za izračun stopenj posamezni instituciji lastnega proticikličnega kapitalskega blažilnika (UL L 309, 30.10.2014, str. 5).

3

(4)  Uredba (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski bančni organ) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/78/ES (UL L 331, 15.12.2010, str. 12).

4

---

PRILOGA I

STANDARDNA OBLIKA ZA RAZKRITJE INFORMACIJ V ZVEZI S SKLADNOSTJO INSTITUCIJ Z ZAHTEVO ZA PROTICIKLIČEN KAPITALSKI BLAŽILNIK

Razpredelnica 1

Geografska razporeditev kreditnih izpostavljenosti, ustreznih za izračun proticikličnega kapitalskega blažilnika

| Vrstica | | Splošne kreditne izpostavljenosti | Izpostavljenost v trgovalni knjigi | Izpostavljenost v listinjenju | Kapitalske zahteve | Uteži kapitalske zahteve | Stopnja proticikličnega kapitalskega blažilnika |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vrednost izpostavljenosti za standardizirani pristop (SA) | Vrednost izpostavljenosti za pristop na osnovi notranjih bonitetnih ocen (IRB) | Vsota dolge in kratke pozicije v trgovalni knjigi | Vrednost izpostavljenosti v trgovalni knjigi za notranje modele | Vrednost izpostavljenosti za standardizirani pristop (SA) | Vrednost izpostavljenosti za pristop na osnovi notranjih bonitetnih ocen (IRB) | Od tega: splošne kreditne izpostavljenosti | Od tega: izpostavljenosti v trgovalni knjigi | Od tega: izpostavljenosti v listinjenju | Skupaj |
| | | 010 | 020 | 030 | 040 | 050 | 060 | 070 | 080 | 090 | 100 | 110 | 120 |
| 010 | Razčlenitev po državah | | | | | | | | | | | | |
| | Država: 001 | | | | | | | | | | | | |
| | 002 | | | | | | | | | | | | |
| | ... | | | | | | | | | | | | |
| | ŠŠŠ | | | | | | | | | | | | |
| 020 | | | | | | | | | | | | | |

Vrstica

Splošne kreditne izpostavljenosti

Izpostavljenost v trgovalni knjigi

Izpostavljenost v listinjenju

Kapitalske zahteve

Uteži kapitalske zahteve

Stopnja proticikličnega kapitalskega blažilnika

Vrednost izpostavljenosti za standardizirani pristop (SA)

Vrednost izpostavljenosti za pristop na osnovi notranjih bonitetnih ocen (IRB)

Vsota dolge in kratke pozicije v trgovalni knjigi

Vrednost izpostavljenosti v trgovalni knjigi za notranje modele

Vrednost izpostavljenosti za standardizirani pristop (SA)

Vrednost izpostavljenosti za pristop na osnovi notranjih bonitetnih ocen (IRB)

Od tega: splošne kreditne izpostavljenosti

Od tega: izpostavljenosti v trgovalni knjigi

Od tega: izpostavljenosti v listinjenju

Skupaj

010

020

030

040

050

060

070

080

090

100

110

120

010

Razčlenitev po državah

Država: 001

002

...

ŠŠŠ

020

Razpredelnica 2

Znesek posamezni instituciji lastnega proticikličnega kapitalskega blažilnika

| Vrstica | | Stolpec |
| --- | --- | --- |
| | | 010 |
| 010 | Znesek skupne izpostavljenosti tveganjem | |
| 020 | Stopnja posamezni instituciji lastnega proticikličnega blažilnika | |
| 030 | Zahteva za posamezni instituciji lasten proticikličen blažilnik | |

Vrstica

Stolpec

010

010

Znesek skupne izpostavljenosti tveganjem

020

Stopnja posamezni instituciji lastnega proticikličnega blažilnika

030

Zahteva za posamezni instituciji lasten proticikličen blažilnik

---

PRILOGA II

NAVODILA ZA STANDARDNI OBLIKI ZA RAZKRITJE

DEL I

SPLOŠNA NAVODILA

Referenčni podatki

| (1) | V polju „Stopnja uporabe“ institucije navedejo stopnjo uporabe, ki je podlaga za podatke, navedene v razpredelnicah 1 in 2. Pri izpolnjevanju tega polja institucije izberejo eno od naslednjih možnosti v skladu s členoma 6 in 13 Uredbe (EU) št. 575/2013:






  (a) | konsolidirana; |
| --- | --- | --- |

(1)

V polju „Stopnja uporabe“ institucije navedejo stopnjo uporabe, ki je podlaga za podatke, navedene v razpredelnicah 1 in 2. Pri izpolnjevanju tega polja institucije izberejo eno od naslednjih možnosti v skladu s členoma 6 in 13 Uredbe (EU) št. 575/2013:

(a)

konsolidirana;

| (b) | posamična; |
| --- | --- |

(b)

posamična;

| (c) | subkonsolidirana. |
| --- | --- |

(c)

subkonsolidirana.

| (2) | Za razkritje na posamični podlagi v skladu z naslovom II dela 1 Uredbe (EU) št. 575/2013 institucije izpolnijo razpredelnici 1 in 2 iz teh navodil na posamični podlagi v skladu s poglavjem 1 naslova II dela 1 Uredbe (EU) št. 575/2013. |
| --- | --- |

(2)

Za razkritje na posamični podlagi v skladu z naslovom II dela 1 Uredbe (EU) št. 575/2013 institucije izpolnijo razpredelnici 1 in 2 iz teh navodil na posamični podlagi v skladu s poglavjem 1 naslova II dela 1 Uredbe (EU) št. 575/2013.

| (3) | Za razkritje na konsolidirani ali subkonsolidirani podlagi v skladu z naslovom II dela 1 Uredbe (EU) št. 575/2013 institucije izpolnijo razpredelnici 1 in 2 iz teh navodil na konsolidirani podlagi v skladu s poglavjem 2 naslova II dela 1 Uredbe (EU) št. 575/2013. |
| --- | --- |

(3)

Za razkritje na konsolidirani ali subkonsolidirani podlagi v skladu z naslovom II dela 1 Uredbe (EU) št. 575/2013 institucije izpolnijo razpredelnici 1 in 2 iz teh navodil na konsolidirani podlagi v skladu s poglavjem 2 naslova II dela 1 Uredbe (EU) št. 575/2013.

DEL II

NAVODILA ZA STANDARDNO OBLIKO 1

Razpredelnica 1

Geografska razporeditev kreditnih izpostavljenosti, ustreznih za izračun proticikličnega kapitalskega blažilnika

Razpredelnica 1 zajema kreditne izpostavljenosti, ustrezne za izračun proticikličnega kapitalskega blažilnika v skladu s členom 140(4) Direktive 2013/36/EU.

| Pravna podlaga in navodila |
| --- |
| Številka vrstice | Razlaga |
| 010-01X | Razčlenitev ustreznih kreditnih izpostavljenosti po državah

  Seznam držav, v katerih ima institucija kreditne izpostavljenosti, ustrezne za izračun posamezni instituciji lastnega proticikličnega blažilnika v skladu z Delegirano uredbo (EU) št. 1152/2014.
  Število vrstic se lahko razlikuje glede na število držav, v katerih ima institucija kreditne izpostavljenosti, ustrezne za izračun proticikličnega blažilnika.
  V skladu z Delegirano uredbo (EU) št. 1152/2014 se lahko institucija, če izpostavljenosti v trgovalni knjigi ali tuje kreditne izpostavljenosti institucije predstavljajo manj kot 2 % njenih skupnih tveganju prilagojenih izpostavljenosti, odloči te izpostavljenosti razporediti na lokacijo institucije. Če izpostavljenosti, razkrite za lokacijo institucije, vključujejo izpostavljenosti iz drugih držav, morajo biti te jasno opredeljene v opombi ali sprotni opombi razpredelnice za razkritje. |
| 020 | Skupaj

  Vrednost, kot je opisana v skladu z razlago za stolpce 010 do 120 te razpredelnice. |

Pravna podlaga in navodila

Številka vrstice

Razlaga

010-01X

Razčlenitev ustreznih kreditnih izpostavljenosti po državah

Seznam držav, v katerih ima institucija kreditne izpostavljenosti, ustrezne za izračun posamezni instituciji lastnega proticikličnega blažilnika v skladu z Delegirano uredbo (EU) št. 1152/2014.

Število vrstic se lahko razlikuje glede na število držav, v katerih ima institucija kreditne izpostavljenosti, ustrezne za izračun proticikličnega blažilnika.

V skladu z Delegirano uredbo (EU) št. 1152/2014 se lahko institucija, če izpostavljenosti v trgovalni knjigi ali tuje kreditne izpostavljenosti institucije predstavljajo manj kot 2 % njenih skupnih tveganju prilagojenih izpostavljenosti, odloči te izpostavljenosti razporediti na lokacijo institucije. Če izpostavljenosti, razkrite za lokacijo institucije, vključujejo izpostavljenosti iz drugih držav, morajo biti te jasno opredeljene v opombi ali sprotni opombi razpredelnice za razkritje.

020

Skupaj

Vrednost, kot je opisana v skladu z razlago za stolpce 010 do 120 te razpredelnice.

| Pravna podlaga in navodila |
| --- |
| Številka stolpca | Razlaga |
| 010 | Vrednost izpostavljenosti iz naslova splošnih kreditnih izpostavljenosti za standardizirani pristop (SA)

  Vrednost izpostavljenosti iz naslova ustreznih kreditnih izpostavljenosti, opredeljenih v skladu s členom 140(4)(a) Direktive 2013/36/EU, določena v skladu s členom 111 Uredbe (EU) št. 575/2013.
  Geografska razčlenitev se izvede v skladu z Delegirano uredbo (EU) št. 1152/2014.
  Vrstica 020 (skupaj): vsota vseh ustreznih kreditnih izpostavljenosti, opredeljenih v skladu s členom 140(4)(a) Direktive 2013/36/EU, določena v skladu s členom 111 Uredbe (EU) št. 575/2013. |
| 020 | Vrednost izpostavljenosti iz naslova splošnih kreditnih izpostavljenosti za pristop na osnovi notranjih bonitetnih ocen (IRB)

  Vrednost izpostavljenosti iz naslova ustreznih kreditnih izpostavljenosti, opredeljenih v skladu s členom 140(4)(a) Direktive 2013/36/EU, določena v skladu s členom 166 Uredbe (EU) št. 575/2013.
  Geografska razčlenitev se izvede v skladu z EBA/RTS/2013/15.
  Vrstica 020 (skupaj): vsota vseh ustreznih kreditnih izpostavljenosti, opredeljenih v skladu s členom 140(4)(a) Direktive 2013/36/EU, določena v skladu s členom 166 Uredbe (EU) št. 575/2013. |
| 030 | Vsota dolgih in kratkih pozicij izpostavljenosti v trgovalni knjigi

  Vsota dolgih in kratkih pozicij ustreznih kreditnih izpostavljenosti, opredeljenih v skladu s členom 140(4)(b) Direktive 2013/36/EU, izračunana kot vsota dolgih in kratkih pozicij, določena v skladu s členom 327 Uredbe (EU) št. 575/2013.
  Geografska razčlenitev se izvede v skladu z Delegirano uredbo (EU) št. 1152/2014.
  Vrstica 020 (skupaj): vsota vseh dolgih in kratkih pozicij ustreznih kreditnih izpostavljenosti, opredeljenih v skladu s členom 140(4)(b) Direktive 2013/36/EU, izračunana kot vsota dolgih in kratkih pozicij, določena v skladu s členom 327 Uredbe (EU) št. 575/2013. |
| 040 | Vrednost izpostavljenosti v trgovalni knjigi za notranje modele

  Vsota:






  — | poštene vrednosti pozicij denarnih sredstev, ki predstavljajo ustrezne kreditne izpostavljenosti, kot so opredeljene v skladu s členom 140(4)(b) Direktive 2013/36/EU, določene v skladu s členom 104 Uredbe (EU) št. 575/2013; |

Pravna podlaga in navodila

Številka stolpca

Razlaga

010

Vrednost izpostavljenosti iz naslova splošnih kreditnih izpostavljenosti za standardizirani pristop (SA)

Vrednost izpostavljenosti iz naslova ustreznih kreditnih izpostavljenosti, opredeljenih v skladu s členom 140(4)(a) Direktive 2013/36/EU, določena v skladu s členom 111 Uredbe (EU) št. 575/2013.

Geografska razčlenitev se izvede v skladu z Delegirano uredbo (EU) št. 1152/2014.

Vrstica 020 (skupaj): vsota vseh ustreznih kreditnih izpostavljenosti, opredeljenih v skladu s členom 140(4)(a) Direktive 2013/36/EU, določena v skladu s členom 111 Uredbe (EU) št. 575/2013.

020

Vrednost izpostavljenosti iz naslova splošnih kreditnih izpostavljenosti za pristop na osnovi notranjih bonitetnih ocen (IRB)

Vrednost izpostavljenosti iz naslova ustreznih kreditnih izpostavljenosti, opredeljenih v skladu s členom 140(4)(a) Direktive 2013/36/EU, določena v skladu s členom 166 Uredbe (EU) št. 575/2013.

Geografska razčlenitev se izvede v skladu z EBA/RTS/2013/15.

Vrstica 020 (skupaj): vsota vseh ustreznih kreditnih izpostavljenosti, opredeljenih v skladu s členom 140(4)(a) Direktive 2013/36/EU, določena v skladu s členom 166 Uredbe (EU) št. 575/2013.

030

Vsota dolgih in kratkih pozicij izpostavljenosti v trgovalni knjigi

Vsota dolgih in kratkih pozicij ustreznih kreditnih izpostavljenosti, opredeljenih v skladu s členom 140(4)(b) Direktive 2013/36/EU, izračunana kot vsota dolgih in kratkih pozicij, določena v skladu s členom 327 Uredbe (EU) št. 575/2013.

Geografska razčlenitev se izvede v skladu z Delegirano uredbo (EU) št. 1152/2014.

Vrstica 020 (skupaj): vsota vseh dolgih in kratkih pozicij ustreznih kreditnih izpostavljenosti, opredeljenih v skladu s členom 140(4)(b) Direktive 2013/36/EU, izračunana kot vsota dolgih in kratkih pozicij, določena v skladu s členom 327 Uredbe (EU) št. 575/2013.

040

Vrednost izpostavljenosti v trgovalni knjigi za notranje modele

Vsota:

—

poštene vrednosti pozicij denarnih sredstev, ki predstavljajo ustrezne kreditne izpostavljenosti, kot so opredeljene v skladu s členom 140(4)(b) Direktive 2013/36/EU, določene v skladu s členom 104 Uredbe (EU) št. 575/2013;

| — | hipotetične vrednosti izvedenih finančnih instrumentov, ki predstavljajo ustrezne kreditne izpostavljenosti, kot so opredeljene v skladu s členom 140(4)(b) Direktive 2013/36/EU. |
| --- | --- |

—

hipotetične vrednosti izvedenih finančnih instrumentov, ki predstavljajo ustrezne kreditne izpostavljenosti, kot so opredeljene v skladu s členom 140(4)(b) Direktive 2013/36/EU.

Geografska razčlenitev se izvede v skladu z Delegirano uredbo (EU) št. 1152/2014.

Vrstica 020 (skupaj): vsota poštene vrednosti vseh pozicij denarnih sredstev, ki predstavljajo ustrezne kreditne izpostavljenosti, kot so opredeljene v členu 140(4)(b) Direktive 2013/36/EU, določene v skladu s členom 104 Uredbe (EU) št. 575/2013, in hipotetične vrednosti vseh izvedenih finančnih instrumentov, ki predstavljajo ustrezne kreditne izpostavljenosti, kot so opredeljene v skladu s členom 140(4)(b) Direktive 2013/36/EU.

050

Vrednost izpostavljenosti iz naslova izpostavljenosti v listinjenju za standardizirani pristop (SA)

Vrednost izpostavljenosti iz naslova ustreznih kreditnih izpostavljenosti, opredeljenih v skladu s členom 140(4)(c) Direktive 2013/36/EU, določena v skladu s členom 246(1)(a) in (c) Uredbe (EU) št. 575/2013.

Geografska razčlenitev se izvede v skladu z Delegirano uredbo Komisije (EU) št. 1152/2014.

Vrstica 020 (skupaj): vsota vseh ustreznih kreditnih izpostavljenosti, opredeljenih v skladu s členom 140(4)(c) Direktive 2013/36/EU, določena v skladu s členom 246(1)(a) in (c) Uredbe (EU) št. 575/2013.

060

Vrednost izpostavljenosti iz naslova izpostavljenosti v listinjenju za pristop na osnovi notranjih bonitetnih ocen (IRB)

Vrednost izpostavljenosti iz naslova ustreznih kreditnih izpostavljenosti, opredeljenih v skladu s členom 140(4)(c) Direktive 2013/36/EU, določena v skladu s členom 246(1)(b) in (d) Uredbe (EU) št. 575/2013.

Geografska razčlenitev se izvede v skladu z Delegirano uredbo (EU) št. 1152/2014.

Vrstica 020 (skupaj): vsota vseh ustreznih kreditnih izpostavljenosti, opredeljenih v skladu s členom 140(4)(c) Direktive 2013/36/EU, določena v skladu s členom 246(1)(b) in (d) Uredbe (EU) št. 575/2013.

070

Kapitalske zahteve: splošne kreditne izpostavljenosti

Kapitalske zahteve za ustrezne kreditne izpostavljenosti v zadevni državi, opredeljene v skladu s členom 140(4)(a) Direktive 2013/36/EU, določene v skladu z naslovom II dela 3 Uredbe (EU) št. 575/2013.

Vrstica 020 (skupaj): vsota vseh kapitalskih zahtev za ustrezne kreditne izpostavljenosti, opredeljene v skladu s členom 140(4)(a) Direktive 2013/36/EU, določena v skladu z naslovom II dela 3 Uredbe (EU) št. 575/2013.

080

Kapitalske zahteve: izpostavljenosti v trgovalni knjigi

Kapitalske zahteve za ustrezne kreditne izpostavljenosti v zadevni državi, opredeljene v skladu s členom 140(4)(b) Direktive 2013/36/EU, določene v skladu s poglavjem 2 naslova IV dela 3 Uredbe (EU) št. 575/2013 za posebno tveganje ali v skladu s poglavjem 5 naslova IV dela 3 Uredbe (EU) št. 575/2013 za presežno tveganje neplačila in migracije.

Vrstica 020 (skupaj): vsota vseh kapitalskih zahtev za ustrezne kreditne izpostavljenosti, opredeljene v skladu s členom 140(4)(b) Direktive 2013/36/EU, določena v skladu s poglavjem 2 naslova IV dela 3 Uredbe (EU) št. 575/2013 za posebno tveganje ali v skladu s poglavjem 5 naslova IV dela 3 Uredbe (EU) št. 575/2013 za presežno tveganje neplačila in migracije.

090

Kapitalske zahteve: izpostavljenosti v listinjenju

Kapitalske zahteve za ustrezne kreditne izpostavljenosti v zadevni državi, opredeljene v skladu s členom 140(4)(c) Direktive 2013/36/EU, določene v skladu s poglavjem 5 naslova II dela 3 Uredbe (EU) št. 575/2013.

Vrstica 020 (skupaj): vsota vseh kapitalskih zahtev za ustrezne kreditne izpostavljenosti, opredeljene v skladu s členom 140(4)(c) Direktive 2013/36/EU, določena v skladu s poglavjem 5 naslova II dela 3 Uredbe (EU) št. 575/2013.

100

Kapitalske zahteve – skupaj

Vsota stolpcev 070, 080 in 090.

Vrstica 020 (skupaj): vsota vseh kapitalskih zahtev za ustrezne kreditne izpostavljenosti, opredeljene v skladu s členom 140(4) Direktive 2013/36/EU.

110

Uteži kapitalskih zahtev

Utež, ki se uporablja za stopnjo proticikličnega blažilnika v posamezni državi, izračunana kot skupna kapitalska zahteva, ki se nanaša na ustrezne kreditne izpostavljenosti v zadevni državi (vrstica 01X, stolpec 100), deljena s skupno kapitalsko zahtevo, ki se nanaša na vse kreditne izpostavljenosti, ustrezne za izračun proticikličnega blažilnika v skladu s členom 140(4) Direktive 2013/36/EU (vrstica 020, stolpec 100).

Ta vrednost se razkrije kot absolutna številka, zaokrožena na dve decimalni mesti.

120

Stopnja proticikličnega kapitalskega blažilnika

Stopnja proticikličnega kapitalskega blažilnika, ki se uporablja v zadevni državi ter je določena v skladu s členi 136, 137, 138 in 139 Direktive 2013/36/EU. Ta stolpec ne vključuje stopenj proticikličnega kapitalskega blažilnika, ki so bile določene, vendar se še ne uporabljajo v času izračuna posamezni instituciji lastnega proticikličnega kapitalskega blažilnika, na katerega se razkritje nanaša.

Ta vrednost se razkrije kot odstotek, zaokrožen na enako število decimalnih mest, kakor je določeno v skladu s členi 136, 137, 138 in 139 Direktive 2013/36/EU.

DEL III

NAVODILA ZA STANDARDNO OBLIKO 2

Razpredelnica 2

Znesek posamezni instituciji lastnega proticikličnega kapitalskega blažilnika

Institucije uporabljajo navodila iz tega oddelka za izpolnjevanje razpredelnice 2 – Znesek posamezni instituciji lastnega proticikličnega kapitalskega blažilnika.

| Pravna podlaga in navodila |
| --- |
| Številka vrstice | Razlaga |
| 010 | Znesek skupne izpostavljenosti tveganjem

  Znesek skupne izpostavljenosti tveganjem, izračunan v skladu s členom 92(3) Uredbe (EU) št. 575/2013. |
| 020 | Stopnja posamezni instituciji lastnega proticikličnega kapitalskega blažilnika

  Stopnja posamezni instituciji lastnega proticikličnega kapitalskega blažilnika, določena v skladu s členom 140(1) Direktive 2013/36/EU.
  Stopnja posamezni instituciji lastnega proticikličnega kapitalskega blažilnika se izračuna kot tehtano povprečje stopenj proticikličnega blažilnika, ki se uporabljajo v državah, v katerih se nahajajo ustrezne kreditne izpostavljenosti institucije, in se navedejo v vrsticah 010 do 01X stolpca 120 razpredelnice 1.
  Utež, ki se uporablja za stopnjo proticikličnega blažilnika v posamezni državi, je delež kapitalskih zahtev glede na skupno kapitalsko zahtevo, ki se nanaša na ustrezne kreditne izpostavljenosti na zadevnem ozemlju, in se razkrije v stolpcu 110 razpredelnice 1.
  Ta vrednost se razkrije kot odstotek, zaokrožen na dve decimalni mesti. |
| 030 | Zahteva za posamezni instituciji lasten proticikličen kapitalski blažilnik

  Zahteva za posamezni instituciji lasten proticikličen kapitalski blažilnik, izračunana kot stopnja posamezni instituciji lastnega proticikličnega blažilnika, kot se navede v vrstici 020 te razpredelnice, uporabljena za skupni znesek izpostavljenosti tveganju, kot se navede v vrstici 010 te preglednice. |

Pravna podlaga in navodila

Številka vrstice

Razlaga

010

Znesek skupne izpostavljenosti tveganjem

Znesek skupne izpostavljenosti tveganjem, izračunan v skladu s členom 92(3) Uredbe (EU) št. 575/2013.

020

Stopnja posamezni instituciji lastnega proticikličnega kapitalskega blažilnika

Stopnja posamezni instituciji lastnega proticikličnega kapitalskega blažilnika, določena v skladu s členom 140(1) Direktive 2013/36/EU.

Stopnja posamezni instituciji lastnega proticikličnega kapitalskega blažilnika se izračuna kot tehtano povprečje stopenj proticikličnega blažilnika, ki se uporabljajo v državah, v katerih se nahajajo ustrezne kreditne izpostavljenosti institucije, in se navedejo v vrsticah 010 do 01X stolpca 120 razpredelnice 1.

Utež, ki se uporablja za stopnjo proticikličnega blažilnika v posamezni državi, je delež kapitalskih zahtev glede na skupno kapitalsko zahtevo, ki se nanaša na ustrezne kreditne izpostavljenosti na zadevnem ozemlju, in se razkrije v stolpcu 110 razpredelnice 1.

Ta vrednost se razkrije kot odstotek, zaokrožen na dve decimalni mesti.

030

Zahteva za posamezni instituciji lasten proticikličen kapitalski blažilnik

Zahteva za posamezni instituciji lasten proticikličen kapitalski blažilnik, izračunana kot stopnja posamezni instituciji lastnega proticikličnega blažilnika, kot se navede v vrstici 020 te razpredelnice, uporabljena za skupni znesek izpostavljenosti tveganju, kot se navede v vrstici 010 te preglednice.

| Pravna podlaga in navodila |
| --- |
| Številka stolpca | Razlaga |
| 010 | Vrednost, kot je opisana v skladu z razlago za vrstice 010 do 030 te razpredelnice. |

Pravna podlaga in navodila

Številka stolpca

Razlaga

010

Vrednost, kot je opisana v skladu z razlago za vrstice 010 do 030 te razpredelnice.

---

| 19.9.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 244/9 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 244/9

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/1556

z dne 11. junija 2015

o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi za prehodno obravnavo izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov v skladu s pristopom IRB

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja ter o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (1) in zlasti tretjega pododstavka člena 495(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Določiti je treba pogoje, pod katerimi lahko pristojni organi izvzamejo iz obravnave v skladu s pristopom IRB določene kategorije izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov, ki jih imajo institucije in EU podružnice institucij v njihovi zadevni državi članici na dan 31. decembra 2007. |
| --- | --- |

(1)

Določiti je treba pogoje, pod katerimi lahko pristojni organi izvzamejo iz obravnave v skladu s pristopom IRB določene kategorije izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov, ki jih imajo institucije in EU podružnice institucij v njihovi zadevni državi članici na dan 31. decembra 2007.

| (2) | Te pogoje bi bilo treba določiti na usklajen način, da ne bi nesorazmerno negativno vplivali na nemoten prehod nacionalnih pravnih redov iz ureditve, vzpostavljene s prenosom Direktive 2006/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2), zlasti člena 154(6) Direktive, na ureditev, vzpostavljeno z Uredbo (EU) št. 575/2013. |
| --- | --- |

(2)

Te pogoje bi bilo treba določiti na usklajen način, da ne bi nesorazmerno negativno vplivali na nemoten prehod nacionalnih pravnih redov iz ureditve, vzpostavljene s prenosom Direktive 2006/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2), zlasti člena 154(6) Direktive, na ureditev, vzpostavljeno z Uredbo (EU) št. 575/2013.

| (3) | Pri določanju teh pogojev bi bilo treba ustrezno upoštevati, kolikor je mogoče, upravičena pričakovanja institucij, ki jim je bilo odobreno izvzetje v okviru prejšnje ureditve, ki je veljala do 31. decembra 2013. Zato bi morali pristojni organi imeti možnost, da to izvzetje odobrijo tem institucijam. Drugim institucijam se izvzetje ne bi smelo odobriti. |
| --- | --- |

(3)

Pri določanju teh pogojev bi bilo treba ustrezno upoštevati, kolikor je mogoče, upravičena pričakovanja institucij, ki jim je bilo odobreno izvzetje v okviru prejšnje ureditve, ki je veljala do 31. decembra 2013. Zato bi morali pristojni organi imeti možnost, da to izvzetje odobrijo tem institucijam. Drugim institucijam se izvzetje ne bi smelo odobriti.

| (4) | Ta uredba temelji na osnutkih regulativnih tehničnih standardov, ki jih je Komisiji predložil Evropski bančni organ. |
| --- | --- |

(4)

Ta uredba temelji na osnutkih regulativnih tehničnih standardov, ki jih je Komisiji predložil Evropski bančni organ.

| (5) | Evropski bančni organ je opravil javna posvetovanja o osnutkih regulativnih tehničnih standardov, na katerih temelji ta uredba, analiziral morebitne povezane stroške in koristi ter zaprosil za mnenje interesno skupino za bančništvo, ustanovljeno v skladu s členom 37 Uredbe (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (3) – |
| --- | --- |

(5)

Evropski bančni organ je opravil javna posvetovanja o osnutkih regulativnih tehničnih standardov, na katerih temelji ta uredba, analiziral morebitne povezane stroške in koristi ter zaprosil za mnenje interesno skupino za bančništvo, ustanovljeno v skladu s členom 37 Uredbe (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (3) –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pristojni organi lahko institucijam in EU podružnicam institucij odobrijo izvzetje iz obravnave v skladu s pristopom IRB iz člena 495(1) Uredbe (EU) št. 575/2013 samo v zvezi s tistimi kategorijami njihovih izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov, ki so bile 31. decembra 2013 že upravičene do izvzetja iz obravnave v skladu s pristopom IRB.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 11. junija 2015

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  UL L 176, 27.6.2013, str. 1.

1

(2)  Direktiva 2006/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2006 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti kreditnih institucij (UL L 177, 30.6.2006, str. 1).

2

(3)  Uredba (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski bančni organ) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/78/ES (UL L 331, 15.12.2010, str. 12).

3

---

| 19.9.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 244/11 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 244/11

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/1557

z dne 13. julija 2015

o spremembi Uredbe (ES) št. 543/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o statistiki rastlinske pridelave

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 543/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2009 o statistiki rastlinske pridelave ter razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 837/90 in (EGS) št. 959/93 (1) ter zlasti člena 6(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 543/2009 vzpostavlja okvir za pripravo primerljive statistike Unije o letni proizvodnji kmetijskih rastlin. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 543/2009 vzpostavlja okvir za pripravo primerljive statistike Unije o letni proizvodnji kmetijskih rastlin.

| (2) | Na podlagi rednega pregleda izvajanja Uredbe (ES) št. 543/2009 se zaradi primerljivosti šteje, da je treba posodobiti nekatera imena spremenljivk in opredelitve, tako da se bodo uporabljale in razumele na enak način. |
| --- | --- |

(2)

Na podlagi rednega pregleda izvajanja Uredbe (ES) št. 543/2009 se zaradi primerljivosti šteje, da je treba posodobiti nekatera imena spremenljivk in opredelitve, tako da se bodo uporabljale in razumele na enak način.

| (3) | Navedene spremenljivke, ki so zastarele, bi bilo treba odpraviti. |
| --- | --- |

(3)

Navedene spremenljivke, ki so zastarele, bi bilo treba odpraviti.

| (4) | Glede na to, da bi morali biti podatki o nacionalni proizvodnji primerljivi, bi bilo treba stopnjo vlage dodati proizvodnji nekaterih razredov za rastline, požete še zelene. |
| --- | --- |

(4)

Glede na to, da bi morali biti podatki o nacionalni proizvodnji primerljivi, bi bilo treba stopnjo vlage dodati proizvodnji nekaterih razredov za rastline, požete še zelene.

| (5) | Uredbo (ES) št. 543/2009 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(5)

Uredbo (ES) št. 543/2009 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga k Uredbi (ES) št. 543/2009 se nadomesti s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 13. julija 2015

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  UL L 167, 29.6.2009, str. 1.

1

---

PRILOGA

Tabela 1

Rastlinski pridelki z njiv

d. n.= drugje nerazvrščeno

DEL A

| | Obdelovalno zemljišče
  (1 000 hektarov) | Pospravljen pridelek
  (1 000 ton) | Pridelek
  (100 kg/ha) |
| --- | --- | --- | --- |
| Roki za pošiljanje podatkov
  Spremenljivke | 31. jan. | 30. junij | 31. avg. | 30. sept. | 31. jan. | 30. sept. | 30. sept. | 31. okt. | 31. jan. | 30. sept. | 31. avg. |
| leto n | leto n | leto n | leto n | leto n + 1 | leto n + 1 | leto n | leto n | leto n + 1 | leto n + 1 | leto n |
| Št. roka | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 |
| | države članice nad pragom | države članice nad pragom | države članice nad pragom | vse države članice | vse države članice | vse države članice | vse države članice | vse države članice | vse države članice | vse države članice | države članice nad pragom |
| Žita za proizvodnjo zrnja (vključno s semenom)
   (1) | — | — | — | — | x | R | — | — | x | R | — |
| Žita (brez riža) za proizvodnjo zrnja (vključno s semenom) (1) | — | — | — | — | x | x | — | — | x | x | — |
| Navadna pšenica in pira (1) | — | x | x | x | x | R | x | x | x | R | x |
| Navadna ozimna pšenica in pira (1) | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| Pšenica durum (1) | x | x | x | x | x | R | x | x | x | R | x |
| Rž in mešanice ozimnega žita (soržica) (1) | x | x | x | x | x | R | x | x | x | R | x |
| Ječmen (1) | — | x | x | x | x | R | x | x | x | R | x |
| Ozimni ječmen (1) | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| Oves (1) | — | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| Mešanice jarih žit (mešanica zrnja brez soržice) (1) | — | — | — | — | x | x | — | — | x | x | — |
| Koruza za zrnje in koruza s storži (1) | — | x | x | x | x | R | x | x | x | R | x |
| Tritikala (1) | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| Sirek (1) | — | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| Druga žita d. n. (ajda, proso, kanarska čužka itd.) (1) | — | — | — | — | x | x | — | — | x | x | — |
| Riž (1) | — | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| Riž indica | — | — | — | — | x | x | — | — | x | x | — |
| Riž japonica | — | — | — | — | x | x | — | — | x | x | — |

Obdelovalno zemljišče

(1 000 hektarov)

Pospravljen pridelek

(1 000 ton)

Pridelek

(100 kg/ha)

Roki za pošiljanje podatkov

Spremenljivke

31. jan.

30. junij

31. avg.

30. sept.

31. jan.

30. sept.

30. sept.

31. okt.

31. jan.

30. sept.

31. avg.

leto n

leto n

leto n

leto n

leto n + 1

leto n + 1

leto n

leto n

leto n + 1

leto n + 1

leto n

Št. roka

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10

11

države članice nad pragom

države članice nad pragom

države članice nad pragom

vse države članice

vse države članice

vse države članice

vse države članice

vse države članice

vse države članice

vse države članice

države članice nad pragom

Žita za proizvodnjo zrnja (vključno s semenom)
   (1)

—

—

—

—

x

R

—

—

x

R

—

Žita (brez riža) za proizvodnjo zrnja (vključno s semenom) (1)

—

—

—

—

x

x

—

—

x

x

—

Navadna pšenica in pira (1)

—

x

x

x

x

R

x

x

x

R

x

Navadna ozimna pšenica in pira (1)

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

Pšenica durum (1)

x

x

x

x

x

R

x

x

x

R

x

Rž in mešanice ozimnega žita (soržica) (1)

x

x

x

x

x

R

x

x

x

R

x

Ječmen (1)

—

x

x

x

x

R

x

x

x

R

x

Ozimni ječmen (1)

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

Oves (1)

—

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

Mešanice jarih žit (mešanica zrnja brez soržice) (1)

—

—

—

—

x

x

—

—

x

x

—

Koruza za zrnje in koruza s storži (1)

—

x

x

x

x

R

x

x

x

R

x

Tritikala (1)

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

Sirek (1)

—

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

Druga žita d. n. (ajda, proso, kanarska čužka itd.) (1)

—

—

—

—

x

x

—

—

x

x

—

Riž (1)

—

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

Riž indica

—

—

—

—

x

x

—

—

x

x

—

Riž japonica

—

—

—

—

x

x

—

—

x

x

—

DEL B

| | Obdelovalno zemljišče
  (1 000 hektarov) | Pospravljen pridelek
  (1 000 ton) | Pridelek
  (100 kg/ha) |
| --- | --- | --- | --- |
| Roki za pošiljanje podatkov
  Spremenljivke | 31. jan. | 30. junij | 31. avg. | 30. sept. | 31. mar. | 30. sept. | 30. sept. | 31. okt. | 31. mar. | 30. sept. | 31. avg. |
| leto n | leto n | leto n | leto n | leto n + 1 | leto n + 1 | leto n | leto n | leto n + 1 | leto n + 1 | leto n |
| Št. roka | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 |
| | države članice nad pragom | države članice nad pragom | države članice nad pragom | vse države članice | vse države članice | vse države članice | vse države članice | vse države članice | vse države članice | vse države članice | države članice nad pragom |
| Suhe stročnice in stročnice za pridelavo zrnja (vključno s semeni in mešanicami žit in stročnic)
   (1) | — | — | — | — | x | R | — | — | x | x | — |
| Krmni grah (1) | — | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| Bob in fižol (1) | — | x | x | x | x | x | — | x | x | x | — |
| Volčji bob (1) | — | — | — | — | x | x | — | — | x | x | — |
| Druge suhe stročnice in beljakovinske rastline d. n. | — | — | — | — | x | x | — | — | — | — | — |
| Korenovke | — | — | — | — | x | x | — | — | — | — | — |
| Krompir (vključno s semenskim krompirjem) | — | x | x | x | x | x | — | x | x | x | — |
| Sladkorna pesa (brez semena) | — | x | x | x | x | R | — | x | x | R | — |
| Druge korenovke, d. n. | — | — | — | — | x | x | — | — | — | — | — |
| Industrijske rastline | — | — | — | — | x | x | — | — | — | — | — |
| Semena oljne ogrščice in oljne repice (1) | — | x | x | x | x | R | x | x | x | R | x |
| Semena ozimne oljne repice in oljne repice | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| Sončnično seme (1) | — | x | x | x | x | R | x | x | x | R | x |
| Soja (1) | — | x | x | x | x | R | x | x | x | R | x |
| Laneno seme (oljni lan) (1) | — | — | — | — | x | R | — | — | x | x | — |
| Bombaževo seme (1) | — | — | — | — | — | — | — | — | x | x | — |
| Druge oljnice d. n. (1) | — | — | — | — | x | x | — | — | — | — | — |
| Lan za vlakna | — | — | — | — | x | R | — | — | x | x | — |
| Konoplja | — | — | — | — | x | x | — | — | x | x | — |
| Bombažna vlakna | — | — | — | — | x | R | — | — | x | x | — |
| Tobak | — | — | — | — | x | R | — | — | x | R | — |
| Hmelj | — | — | — | — | x | x | — | — | x | x | — |
| Dišavnice, zdravilne rastline in začimbnice | — | — | — | — | x | x | — | — | — | — | — |
| Energijske rastline d. n. | — | — | — | — | x | x | — | — | x | x | — |
| Rastline, požete še zelene z njiv | — | — | — | — | x | x | — | — | — | — | — |
| Začasni travniki in pašniki | — | — | — | — | x | x | — | — | — | — | — |
| Stročnice, požete še zelene | — | — | — | — | x | x | — | — | — | — | — |
| Silažna koruza (1) | — | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| Druga žita, požeta še zelena (brez silažne koruze) (1) | — | — | — | — | x | x | — | — | x | x | — |

Obdelovalno zemljišče

(1 000 hektarov)

Pospravljen pridelek

(1 000 ton)

Pridelek

(100 kg/ha)

Roki za pošiljanje podatkov

Spremenljivke

31. jan.

30. junij

31. avg.

30. sept.

31. mar.

30. sept.

30. sept.

31. okt.

31. mar.

30. sept.

31. avg.

leto n

leto n

leto n

leto n

leto n + 1

leto n + 1

leto n

leto n

leto n + 1

leto n + 1

leto n

Št. roka

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10

11

države članice nad pragom

države članice nad pragom

države članice nad pragom

vse države članice

vse države članice

vse države članice

vse države članice

vse države članice

vse države članice

vse države članice

države članice nad pragom

Suhe stročnice in stročnice za pridelavo zrnja (vključno s semeni in mešanicami žit in stročnic)
   (1)

—

—

—

—

x

R

—

—

x

x

—

Krmni grah (1)

—

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

Bob in fižol (1)

—

x

x

x

x

x

—

x

x

x

—

Volčji bob (1)

—

—

—

—

x

x

—

—

x

x

—

Druge suhe stročnice in beljakovinske rastline d. n.

—

—

—

—

x

x

—

—

—

—

—

Korenovke

—

—

—

—

x

x

—

—

—

—

—

Krompir (vključno s semenskim krompirjem)

—

x

x

x

x

x

—

x

x

x

—

Sladkorna pesa (brez semena)

—

x

x

x

x

R

—

x

x

R

—

Druge korenovke, d. n.

—

—

—

—

x

x

—

—

—

—

—

Industrijske rastline

—

—

—

—

x

x

—

—

—

—

—

Semena oljne ogrščice in oljne repice (1)

—

x

x

x

x

R

x

x

x

R

x

Semena ozimne oljne repice in oljne repice

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

Sončnično seme (1)

—

x

x

x

x

R

x

x

x

R

x

Soja (1)

—

x

x

x

x

R

x

x

x

R

x

Laneno seme (oljni lan) (1)

—

—

—

—

x

R

—

—

x

x

—

Bombaževo seme (1)

—

—

—

—

—

—

—

—

x

x

—

Druge oljnice d. n. (1)

—

—

—

—

x

x

—

—

—

—

—

Lan za vlakna

—

—

—

—

x

R

—

—

x

x

—

Konoplja

—

—

—

—

x

x

—

—

x

x

—

Bombažna vlakna

—

—

—

—

x

R

—

—

x

x

—

Tobak

—

—

—

—

x

R

—

—

x

R

—

Hmelj

—

—

—

—

x

x

—

—

x

x

—

Dišavnice, zdravilne rastline in začimbnice

—

—

—

—

x

x

—

—

—

—

—

Energijske rastline d. n.

—

—

—

—

x

x

—

—

x

x

—

Rastline, požete še zelene z njiv

—

—

—

—

x

x

—

—

—

—

—

Začasni travniki in pašniki

—

—

—

—

x

x

—

—

—

—

—

Stročnice, požete še zelene

—

—

—

—

x

x

—

—

—

—

—

Silažna koruza (1)

—

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

Druga žita, požeta še zelena (brez silažne koruze) (1)

—

—

—

—

x

x

—

—

x

x

—

Opomba: Stolpci 1, 2, 3 in 11 so obvezni za države članice, če je povprečna nacionalna letna proizvodnja v zadnjih 3 letih znašala več kot:

| | 3 000 000 ton za navadno pšenico in piro, |
| --- | --- |

3 000 000 ton za navadno pšenico in piro,

| | 1 000 000 ton za pšenico durum, |
| --- | --- |

1 000 000 ton za pšenico durum,

| | 900 000 ton za ječmen, |
| --- | --- |

900 000 ton za ječmen,

| | 100 000 ton za rž in mešanice ozimnega žita (soržica), |
| --- | --- |

100 000 ton za rž in mešanice ozimnega žita (soržica),

| | 1 500 000 ton za koruzo za zrnje in koruzo s storži, |
| --- | --- |

1 500 000 ton za koruzo za zrnje in koruzo s storži,

| | 200 000 ton za tritikalo, |
| --- | --- |

200 000 ton za tritikalo,

| | 150 000 ton za oves, |
| --- | --- |

150 000 ton za oves,

| | 150 000 ton za sirek, |
| --- | --- |

150 000 ton za sirek,

| | 150 000 ton za riž, |
| --- | --- |

150 000 ton za riž,

| | 70 000 ton za krmni grah, |
| --- | --- |

70 000 ton za krmni grah,

| | 50 000 ton za bob in fižol, |
| --- | --- |

50 000 ton za bob in fižol,

| | 300 000 ton za seme oljne ogrščice in oljne repice, |
| --- | --- |

300 000 ton za seme oljne ogrščice in oljne repice,

| | 200 000 ton za sončnično seme, |
| --- | --- |

200 000 ton za sončnično seme,

| | 60 000 ton za sojo, |
| --- | --- |

60 000 ton za sojo,

| | 700 000 ton za krompir (vključno s semenskim krompirjem), |
| --- | --- |

700 000 ton za krompir (vključno s semenskim krompirjem),

| | 2 500 000 ton za sladkorno peso (brez semena) |
| --- | --- |

2 500 000 ton za sladkorno peso (brez semena)

| | in 4 500 000 ton za silažno koruzo. |
| --- | --- |

in 4 500 000 ton za silažno koruzo.

Tabela 2

Sveže zelenjadnice (vključno z melonami), jagode in gojene gobe

| | Pospravljena površina
  (1 000 hektarov) | Pospravljen pridelek
  (1 000 ton) |
| --- | --- | --- |
| Roki za pošiljanje podatkov
  Spremenljivke | 31. mar.
  leto n + 1 | 31. mar.
  leto n + 1 |
| Št. roka | 1 | 2 |
| Sveže zelenjadnice (vključno z melonami) in jagode | x | — |
| Kapusnice | — | — |
| Cvetača in brokoli | x | x |
| Zelje | x | x |
| Listnate in stebelne zelenjadnice (brez kapusnic) | — | — |
| Por | x | x |
| Zelena | x | x |
| Solata | x | x |
| Solata v steklenjakih ali pod visoko zaščito (pod katero je mogoče hoditi) (2) | x | — |
| Endivija | x | x |
| Špinača | x | x |
| Beluši | x | x |
| Radič, za presno porabo | x | x |
| Artičoke | x | x |
| Plodovke (vključno z melonami) | — | — |
| Paradižniki | x | x |
| Paradižniki, za presno porabo | x | x |
| Paradižniki v steklenjakih ali pod visoko zaščito (pod katero je mogoče hoditi) (2) | x | — |
| Kumare | x | x |
| Kumare v steklenjakih ali pod visoko zaščito (pod katero je mogoče hoditi) (2) | x | — |
| Kumarice | x | x |
| Jajčevci | x | x |
| Bučke in vrtne buče | x | x |
| Melone | x | x |
| Lubenice | x | x |
| Paprike (capsicum) | x | x |
| Paprike (capsicum) v steklenjakih ali pod visoko zaščito (pod katero je mogoče hoditi) (2) | x | — |
| Gomolji in čebulnice | — | — |
| Korenje | x | x |
| Čebula | x | x |
| Šalotka | x | x |
| Gomoljna zelena | x | x |
| Redkev | x | x |
| Česen | x | x |
| Sveže stročnice | x | — |
| Svež grah | x | x |
| Svež fižol | x | x |
| Jagode | x | x |
| Jagode v steklenjakih ali pod visoko zaščito (pod katero je mogoče hoditi) (2) | x | — |
| Gojene gobe | x | x |

Pospravljena površina

(1 000 hektarov)

Pospravljen pridelek

(1 000 ton)

Roki za pošiljanje podatkov

Spremenljivke

31. mar.

leto n + 1

31. mar.

leto n + 1

Št. roka

1

2

Sveže zelenjadnice (vključno z melonami) in jagode

x

—

Kapusnice

—

—

Cvetača in brokoli

x

x

Zelje

x

x

Listnate in stebelne zelenjadnice (brez kapusnic)

—

—

Por

x

x

Zelena

x

x

Solata

x

x

Solata v steklenjakih ali pod visoko zaščito (pod katero je mogoče hoditi) (2)

x

—

Endivija

x

x

Špinača

x

x

Beluši

x

x

Radič, za presno porabo

x

x

Artičoke

x

x

Plodovke (vključno z melonami)

—

—

Paradižniki

x

x

Paradižniki, za presno porabo

x

x

Paradižniki v steklenjakih ali pod visoko zaščito (pod katero je mogoče hoditi) (2)

x

—

Kumare

x

x

Kumare v steklenjakih ali pod visoko zaščito (pod katero je mogoče hoditi) (2)

x

—

Kumarice

x

x

Jajčevci

x

x

Bučke in vrtne buče

x

x

Melone

x

x

Lubenice

x

x

Paprike (capsicum)

x

x

Paprike (capsicum) v steklenjakih ali pod visoko zaščito (pod katero je mogoče hoditi) (2)

x

—

Gomolji in čebulnice

—

—

Korenje

x

x

Čebula

x

x

Šalotka

x

x

Gomoljna zelena

x

x

Redkev

x

x

Česen

x

x

Sveže stročnice

x

—

Svež grah

x

x

Svež fižol

x

x

Jagode

x

x

Jagode v steklenjakih ali pod visoko zaščito (pod katero je mogoče hoditi) (2)

x

—

Gojene gobe

x

x

Tabela 3

Trajni nasadi za prehrano ljudi

| | Pridelovalna površina
  (1 000 hektarov) | Pospravljen pridelek
  (1 000 ton) |
| --- | --- | --- |
| Roki za pošiljanje podatkov
  Spremenljivke | 31. mar.
  leto n + 1 | 31. mar.
  leto n + 1 | 30. sept.
  leto n + 1 |
| Št. roka | 1 | 2 | 3 |
| Trajni nasadi za prehrano ljudi | x | — | — |
| Sadje z zmernih podnebnih območij | — | — | — |
| Jabolka | x | x | — |
| Jabolka, za presno porabo | — | x | — |
| Hruške | x | x | — |
| Breskve | x | x | — |
| Nektarine | x | x | — |
| Marelice | x | x | — |
| Češnje | x | x | — |
| Višnje | x | x | — |
| Slive | x | x | — |
| Sadje s subtropskih in tropskih podnebnih območij | — | — | — |
| Fige | x | x | — |
| Kivi | x | x | — |
| Avokado | x | x | — |
| Banane | x | x | — |
| Jagodičje (brez jagod) | — | — | — |
| Črni ribez | x | x | — |
| Maline | x | x | — |
| Oreški
   (3) | — | — | — |
| Navadni orehi | x | x | — |
| Lešniki | x | x | — |
| Mandeljni | x | x | — |
| Kostanj | x | x | — |
| Citrusi
   (3) | x | — | — |
| Pomaranče | x | — | x |
| Drobni citrusi | x | — | x |
| Satsume | x | — | x |
| Klementine | x | — | x |
| Limone in limete | x | — | x |
| Pomelo in grenivke | x | — | x |
| Grozdje
   (3) | x | x | — |
| Grozdje za vino | x | x | — |
| Grozdje za vino z zaščiteno označbo porekla (ZOP) | x | x | — |
| Grozdje za vino z zaščiteno geografsko označbo (ZGO) | x | x | — |
| Grozdje za druga vina d. n. (brez ZOP/ZGO) | x | x | — |
| Namizno grozdje | x | x | — |
| Grozdje za rozine | x | x | — |
| Oljke
   (3) | — | — | — |
| Namizne oljke | x | x | — |
| Oljke za olje | x | x | — |
| d. n.= drugje nerazvrščeno |

Pridelovalna površina

(1 000 hektarov)

Pospravljen pridelek

(1 000 ton)

Roki za pošiljanje podatkov

Spremenljivke

31. mar.

leto n + 1

31. mar.

leto n + 1

30. sept.

leto n + 1

Št. roka

1

2

3

Trajni nasadi za prehrano ljudi

x

—

—

Sadje z zmernih podnebnih območij

—

—

—

Jabolka

x

x

—

Jabolka, za presno porabo

—

x

—

Hruške

x

x

—

Breskve

x

x

—

Nektarine

x

x

—

Marelice

x

x

—

Češnje

x

x

—

Višnje

x

x

—

Slive

x

x

—

Sadje s subtropskih in tropskih podnebnih območij

—

—

—

Fige

x

x

—

Kivi

x

x

—

Avokado

x

x

—

Banane

x

x

—

Jagodičje (brez jagod)

—

—

—

Črni ribez

x

x

—

Maline

x

x

—

Oreški
   (3)

—

—

—

Navadni orehi

x

x

—

Lešniki

x

x

—

Mandeljni

x

x

—

Kostanj

x

x

—

Citrusi
   (3)

x

—

—

Pomaranče

x

—

x

Drobni citrusi

x

—

x

Satsume

x

—

x

Klementine

x

—

x

Limone in limete

x

—

x

Pomelo in grenivke

x

—

x

Grozdje
   (3)

x

x

—

Grozdje za vino

x

x

—

Grozdje za vino z zaščiteno označbo porekla (ZOP)

x

x

—

Grozdje za vino z zaščiteno geografsko označbo (ZGO)

x

x

—

Grozdje za druga vina d. n. (brez ZOP/ZGO)

x

x

—

Namizno grozdje

x

x

—

Grozdje za rozine

x

x

—

Oljke
   (3)

—

—

—

Namizne oljke

x

x

—

Oljke za olje

x

x

—

d. n.= drugje nerazvrščeno

Tabela 4

Raba kmetijskih zemljišč

| | Glavna površina
  (1 000 hektarov) |
| --- | --- |
| Rok za pošiljanje podatkov
  Spremenljivke | 30. sept.
  leto n + 1 |
| Kmetijsko zemljišče v uporabi | R |
| Njive | R |
| Žita za proizvodnjo zrnja (vključno s semenom) | x |
| Suhe stročnice in stročnice za proizvodnjo zrnja (vključno s semenom ter mešanicami žit in stročnic) | x |
| Krompir (vključno s semenskim krompirjem) | x |
| Sladkorna pesa (brez semena) | x |
| Industrijske rastline | x |
| Rastline, požete še zelene z njiv | x |
| Sveže zelenjadnice (vključno z melonami) in jagode | x |
| Cvetje in okrasne rastline (razen drevesnic) | x |
| Druge poljščine d. n. | x |
| Praha | R |
| Trajni pašniki in travniki | R |
| Trajni nasadi | x |
| Sadje, jagodičje in oreški (razen citrusov, grozdja in jagod) | R |
| Grozdje | R |
| Oljke | R |
| Drevesnice | x |
| d. n.= drugje nerazvrščeno |

Glavna površina

(1 000 hektarov)

Rok za pošiljanje podatkov

Spremenljivke

30. sept.

leto n + 1

Kmetijsko zemljišče v uporabi

R

Njive

R

Žita za proizvodnjo zrnja (vključno s semenom)

x

Suhe stročnice in stročnice za proizvodnjo zrnja (vključno s semenom ter mešanicami žit in stročnic)

x

Krompir (vključno s semenskim krompirjem)

x

Sladkorna pesa (brez semena)

x

Industrijske rastline

x

Rastline, požete še zelene z njiv

x

Sveže zelenjadnice (vključno z melonami) in jagode

x

Cvetje in okrasne rastline (razen drevesnic)

x

Druge poljščine d. n.

x

Praha

R

Trajni pašniki in travniki

R

Trajni nasadi

x

Sadje, jagodičje in oreški (razen citrusov, grozdja in jagod)

R

Grozdje

R

Oljke

R

Drevesnice

x

d. n.= drugje nerazvrščeno

---

(1)  Proizvodnja teh proizvodov se navede v povprečni stopnji vlage, ki jo vsaka država članica januarja/marca leta n + 1 (stolpec 9) sporoči Komisiji.

(2)  Za države članice, ki imajo 500 hektarov ali več pospravljene površine, so ocene obvezne.

(3)  Za države članice, ki imajo 500 hektarov ali več pridelovalne površine, so ocene obvezne.

---

| 19.9.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 244/20 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 244/20

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/1558

z dne 22. julija 2015

o dopolnitvi Uredbe (EU) 2015/1017 Evropskega parlamenta in Sveta s preglednico kazalnikov za uporabo jamstva EU

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2015/1017 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. junija 2015 o Evropskem skladu za strateške naložbe, Evropskem svetovalnem vozlišču za naložbe in Evropskem portalu naložbenih projektov ter o spremembi uredb (EU) št. 1291/2013 in (EU) št. 1316/2013 – Evropski sklad za strateške naložbe (1), in zlasti člena 7(14) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Projekte Evropske investicijske banke (v nadaljnjem besedilu: EIB), podprte z jamstvom EU iz Evropskega sklada za strateške naložbe (v nadaljnjem besedilu: EFSI), bi bilo treba ocenjevati v skladu s postopki ocenjevanja in skrbnih pregledov, ki jih uporablja EIB, vključno s tristebrnim okvirom za ocenjevanje dodane vrednosti (v nadaljnjem besedilu: okvir 3PVA). |
| --- | --- |

(1)

Projekte Evropske investicijske banke (v nadaljnjem besedilu: EIB), podprte z jamstvom EU iz Evropskega sklada za strateške naložbe (v nadaljnjem besedilu: EFSI), bi bilo treba ocenjevati v skladu s postopki ocenjevanja in skrbnih pregledov, ki jih uporablja EIB, vključno s tristebrnim okvirom za ocenjevanje dodane vrednosti (v nadaljnjem besedilu: okvir 3PVA).

| (2) | Ocene takih projektov bi bilo treba izvesti s pomočjo preglednice kazalnikov, ki temelji na okviru 3PVA, ki ga uporablja EIB. Uporaba takšne preglednice bi morala omogočati učinkovito izvajanje EFSI, ob tem pa zagotavljati standarde ocenjevanja visoke kakovosti. |
| --- | --- |

(2)

Ocene takih projektov bi bilo treba izvesti s pomočjo preglednice kazalnikov, ki temelji na okviru 3PVA, ki ga uporablja EIB. Uporaba takšne preglednice bi morala omogočati učinkovito izvajanje EFSI, ob tem pa zagotavljati standarde ocenjevanja visoke kakovosti.

| (3) | Preglednica kazalnikov bi se morala uporabljati za zagotavljanje, da je jamstvo EU usmerjeno v projekte z višjo dodano vrednostjo. |
| --- | --- |

(3)

Preglednica kazalnikov bi se morala uporabljati za zagotavljanje, da je jamstvo EU usmerjeno v projekte z višjo dodano vrednostjo.

| (4) | Če se vodstveni organi EIB odločijo spremeniti okvir 3PVA, bi morala Komisija in EIB čim prej preučiti, ali je treba zaradi sprememb navedenega okvira ocenjevanja pregledati in po potrebi spremeniti preglednico kazalnikov – |
| --- | --- |

(4)

Če se vodstveni organi EIB odločijo spremeniti okvir 3PVA, bi morala Komisija in EIB čim prej preučiti, ali je treba zaradi sprememb navedenega okvira ocenjevanja pregledati in po potrebi spremeniti preglednico kazalnikov –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Preglednica kazalnikov iz člena 7 Uredbe (EU) 2015/1017, ki jo mora uporabljati naložbeni odbor EFSI, da se zagotovi neodvisno in pregledno ocenjevanje potencialne in dejanske uporabe jamstva EU, je določena v prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 22. julija 2015

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  UL L 169, 1.7.2015, str. 1.

1

---

PRILOGA

Preglednica kazalnikov

1.   Splošna načela

Preglednico kazalnikov (v nadaljnjem besedilu: preglednica) uporablja naložbeni odbor, ustanovljen v skladu z odstavki (7) do (12) člena 7 Uredbe (EU) 2015/1017, za ocenjevanje dodane vrednosti projektov, ki bi jih lahko podprla EIB na podlagi jamstva EU (1). Preglednica bo orodje, s pomočjo katerega bo naložbeni odbor določil prednostni vrstni red projektov za uporabo jamstva EU glede na dobljene rezultate in dodano vrednost. EIB rezultate in kazalnike izračuna vnaprej in jih preveri na koncu projekta. Naložbenemu odboru se predložijo rezultati, pridobljeni v okviru zadevnega stebra, in vrednosti posameznih kazalnikov.

Preglednico sestavljajo štirje stebri:

| — | prvi steber – prispevek k ciljem politike EU, |
| --- | --- |

—

prvi steber – prispevek k ciljem politike EU,

| — | drugi steber – kakovost in zanesljivost projekta, |
| --- | --- |

—

drugi steber – kakovost in zanesljivost projekta,

| — | tretji steber – tehnični in finančni prispevek, |
| --- | --- |

—

tretji steber – tehnični in finančni prispevek,

| — | četrti steber – dopolnilni kazalniki. |
| --- | --- |

—

četrti steber – dopolnilni kazalniki.

Zaradi različnih področij uporabe se vsak steber ocenjuje posamično brez združevanja v eno samo oceno. Naložbeni odbor pri določanju prednostnega vrstnega reda projektov vsakemu stebru pripiše enako pomembnost ne glede na to, ali je za posamezen steber podan numerični rezultat ali pa je sestavljen iz netočkovanih kvalitativnih in kvantitativnih kazalnikov. V skladu s členom 7(14) uredbe o EFSI mora naložbeni odbor to preglednico uporabljati za zagotavljanje neodvisne in pregledne ocene potencialne in dejanske uporabe jamstva EU. To ne posega v preučitev potencialnih projektov s strani naložbenega odbora v skladu s členom 7(7) uredbe o EFSI, ampak ga dopolnjuje.

2.   Preglednica

Pri vsakem projektu EFSI se ocenjujejo vsi štirje stebri. Ocena se izračuna na podlagi točk, pridobljenih pri vrsti različnih kazalnikov znotraj vsakega stebra, pri čemer se uporablja naslednja lestvica:

| Točke | Ocena za drugi steber (kakovost in zanesljivost) | Ocena za prvi in tretji steber (prispevek) |
| --- | --- | --- |
| 0–49 | na meji | majhen |
| 50–99 | sprejemljiva | zmeren |
| 100–149 | dobra | znaten |
| ≥ 150 | odlična | velik |

Točke

Ocena za drugi steber (kakovost in zanesljivost)

Ocena za prvi in tretji steber (prispevek)

0–49

na meji

majhen

50–99

sprejemljiva

zmeren

100–149

dobra

znaten

≥ 150

odlična

velik

Četrti steber bo vseboval dopolnilne kvantitativne in kvalitativne kazalnike, ki se ne bodo združili v skupno oceno za steber.

Prvi steber: Prispevek k ciljem politike EFSI

V prvem stebru se oceni skladnost projekta s splošnimi cilji EFSI in prispevek k njihovemu uresničevanju, kot je določeno v členu 9(2) Uredbe (EU) 2015/1017. Metodologija za skupno oceno prvega stebra temelji na prispevku projekta, ki je lahko „majhen“, „zmeren“, „znaten“ ali „velik“.

Ocena temelji na naslednjih dimenzijah:

—   Prispevek k ciljem EFSI: vsi projekti morajo prispevati vsaj k enemu od splošnih ciljev v okviru EFSI. Projekti iz naslova politik nižje prioritete, kot je „neprednostna“ cesta v omrežju TEN, prejmejo oceno „majhen“.

—   Ključni cilji: v členu 9(2) Uredbe (EU) 2015/1017 so za vsakega od splošnih ciljev politike opredeljena številna ključna področja politik, ki imajo poseben pomen. Projekti na teh ključnih področjih politike bi napredovali za eno stopnjo na ocenjevalni lestvici. Posebne značilnosti projekta, ki vodijo do posebej velikega prispevka, kot so predstavitveni projekti ali projekti, ki pomembno prispevajo k ciljem programa Obzorje 2020, se prav tako upoštevajo pri oceni. Projekti, ki izpolnjujejo več ciljev, vključno s horizontalnimi, kot so projekti na področju kohezije ali podnebja, se bodo pomaknili višje po ocenjevalni lestvici.

Uporablja se en kazalnik s štiristopenjsko ocenjevalno lestvico. Pri izračunu skupne ocene se dodeli do 50 točk za vsako stopnjo na ocenjevalni lestvici. Ko se točke seštejejo (brez ponderiranja), se projekt oz. njegov prispevek nato razvrsti kot „majhen“ (manj kot 50 točk), „zmeren“ (od 50 do 99 točk), „znaten“ (od 100 do 149 točk) ali „velik“ (150 točk in več).

Drugi steber – kakovost in zanesljivost projekta

Drugi steber sestavlja vrsta kazalnikov za oceno kakovosti in zanesljivosti projekta. Drugačen pristop je določen za naložbe v posamezne projekte ali za naložbe, financirane s posredniškimi posojili, namenjenimi več upravičencem.

Za ocenjevanje posameznih projektov so predvidene naslednje dimenzije in iz njih izhajajoči kazalniki:

—   Rast (prvi kazalnik – ima lahko od 0 do 100 točk): prispevek projekta k trajnostni rasti izhaja iz njegovih socialno-ekonomskih učinkov v smislu stroškov in koristi. Kadar je mogoče, se ekonomska stopnja donosa (ESD) kvantitativno opredeli z uporabo najboljših praks iz ekonomske stroke. Pri oceni se upoštevajo socialno-ekonomski stroški in koristi projekta, vključno z učinki prelivanja (npr. pozitivni učinki raziskav, razvoja in inovacij, dolgoročne koristi za podnebje ali učinki na trg dela oziroma negativni učinki na okolje). Vendar pa obstajajo tudi projekti, pri katerih je težko oceniti ESD. Na primer, številni sektorji delujejo na podlagi skladnosti s standardi EU in glavni cilj je zagotoviti, da se uporabi najcenejša rešitev, namesto da se oceni splošna ekonomska donosnost (primer sta čiščenje vode in ravnanje z odpadki). Za te sektorje ocena kakovosti temelji na referenčnih vrednosti za sektor. Za okvirna posojila za financiranje skupine projektov ocena temelji pretežno na naložbeni strategiji in merilih, ki jih uporablja nosilec projekta (tj. prejemnik takega okvirnega posojila).

Na splošno znaša minimalna stopnja donosnosti za financiranje EIB 5 %. Za standardne projekte je ESD v višini 5–7 % „sprejemljiva“, v višini 7–10 % „dobra“, ESD nad 10 % pa se šteje za „odlično“. Kljub temu klasifikacija rezultatov temelji tudi na nekaterih dejavnikih, značilnih za posamezne sektorje. Sektorji, ki trenutno veljajo za manj okoljsko vzdržne (kot so nekatere vrste prevoza) bi bili financirani samo, če se štejejo za „dobre“ z ekonomskega vidika, kar pomeni najmanj 7-odstotno ESD. Nasprotno se za izbrane projekte z dolgoročnimi koristmi za podnebje šteje, da so primerni za financiranje, če imajo ESD v razponu od 3,5 % do 5 %, pri čemer se uvede kategorija „na meji“. Ocena pri projektih zasebnega sektorja je zaradi njihovega profila tveganj in donosa „na meji“ za stopnje donosa v višini 5–7 %, „sprejemljiva“ za stopnje v višini 7–10 %, „dobra“ za stopnje v višini 10–15 % in „odlična“ za stopnje donosa, ki so višje od 15 %. ESD se izračuna tako, da se v celoti upoštevajo pozitivni in negativni zunanji učinki, vključno na vidike v zvezi z okoljskimi in podnebnimi spremembami. Usmerjevalni odbor lahko prilagodi minimalno stopnjo donosnosti, če obstajajo dokazi, da ni ekonomsko upravičena, pri tem pa upošteva tudi dolgoročne gospodarske razmere.

—   Zmogljivosti nosilca projekta (drugi kazalnik – ima lahko od 0 do 30 točk): te zmogljivosti se ocenijo na podlagi kvalitativne ocene, ali lahko nosilec projekta pravočasno in učinkovito izvede projekt, pri čemer se upoštevajo tudi ustrezni institucionalni okvir in morebitna tehnična pomoč, ki jo je treba zagotoviti. To je zlasti pomembno za okvirna posojila, pri katerih se ocenijo merila za prednostno razvrstitev, zmogljivost/zmožnost izvajanja in nadzora ter sistemi za spremljanje in nadzor, kot tudi upravljanje zahtev v zvezi z okoljem, konkurenco in javnimi naročili.

—   Vzdržnost (tretji kazalnik – ima lahko od 0 do 30 točk): standardi EIB zahtevajo, da so projekti poleg ekonomske uspešnosti in s tem spodbujanja rasti tudi čim bolj vzdržni z okoljskega in socialnega vidika. Bistveno je, da se ohranijo visoki okoljski in socialni standardi. Ti se ocenijo na podlagi podrobnih smernic, določenih v Priročniku o okoljskih in socialnih praksah (2).

—   Zaposlovanje (četrti kazalnik – ima lahko od 0 do 40 točk): ta kazalnik zajema zaposlovanje med gradnjo in obratovanjem. Zaposlovanje zaradi gradnje se oceni z uporabo koeficientov, značilnih za sektor. Zaposlovanje med obratovanjem se oceni s presojo, ki jo opravijo projektni analitiki na podlagi primerjave projekta z izkušnjami v sektorju. Spodnja razpredelnica povzema razdelitev ocene na zaposlovanje med gradnjo in zaposlovanje med obratovanjem. Na primer, projekti, pri katerih je intenzivnost dela med gradnjo visoka, vključujejo nekatera javna dela (zlasti razpršena sanacijska dela), dejavnosti v zvezi energetsko učinkovitostjo in gozdarstvo. Višja zaposlenost med obratovanjem je značilna za nekatere industrijske projekte.

Skupna ocena drugega stebra za posamezne projekte se izračuna s seštetjem točk iz štirih zgoraj navedenih podkategorij, dobljeni rezultat pa je lahko „na meji“ (manj kot 50 točk), „sprejemljiva“ (od 50 do 99 točk), „dobra“ (od 100 do 149 točk) ali „odlična“ (150 točk in več).

Kar zadeva posredniška posojila, namenjena več upravičencem, se z drugim stebrom zagotovi ocena zmogljivosti in učinkovitosti finančnih in drugih subjektov (vključno s spodbujevalnimi institucijami), da delujejo kot posredniki. Ocenjevanje temelji na naslednjih 3 neodvisnih kazalnikih:

| — | zmogljivost in zanesljivost posrednika ter kakovost delovnega okolja, |
| --- | --- |

—

zmogljivost in zanesljivost posrednika ter kakovost delovnega okolja,

| — | boljši dostop do finančnih sredstev in izboljšanje pogojev financiranja, tudi za končne upravičence, |
| --- | --- |

—

boljši dostop do finančnih sredstev in izboljšanje pogojev financiranja, tudi za končne upravičence,

| — | zaposlovanje na ravni končnih upravičencev. |
| --- | --- |

—

zaposlovanje na ravni končnih upravičencev.

Točke, dodeljene kazalnikom iz vsake kategorije, se seštejejo brez ponderiranja, da se izračuna skupna ocena za projekt, ki je lahko „na meji“ (manj kot 50 točk), „sprejemljiva“ (od 50 do 99 točk), „dobra“ (od 100 do 149 točk) ali „odlična“ (150 točk in več).

Tretji steber: Tehnični in finančni prispevek k projektu

Tretji steber se osredotoča na vrednost, ki jo predstavljata sodelovanje EIB in podpora iz samega EFSI, ki ponujata finančne in nefinančne koristi v podporo projektu. Ta specifični prispevek se oceni prek treh kazalnikov, od katerih vsak meri dopolnjujoče se razsežnosti dodane vrednosti:

| — | finančni prispevek, tj. izboljšanje pogojev financiranja nasprotne stranke v primerjavi z alternativnimi viri financiranja (zmanjšanje obrestnih mer in/ali daljše zapadlosti posojil), |
| --- | --- |

—

finančni prispevek, tj. izboljšanje pogojev financiranja nasprotne stranke v primerjavi z alternativnimi viri financiranja (zmanjšanje obrestnih mer in/ali daljše zapadlosti posojil),

| — | spodbujanje financiranja, tj. povečanje učinkovitosti podpore drugih deležnikov, izkoriščanje virov tretjih oseb, zlasti iz zasebnega sektorja, in obveščanje drugih posojilodajalcev o učinkih, |
| --- | --- |

—

spodbujanje financiranja, tj. povečanje učinkovitosti podpore drugih deležnikov, izkoriščanje virov tretjih oseb, zlasti iz zasebnega sektorja, in obveščanje drugih posojilodajalcev o učinkih,

| — | prispevek in svetovanje EIB, tj. zagotavljanje nefinančnih storitev v obliki strokovnih prispevkov/prenosa znanja za lažje izvajanje projektov ter povečanje institucionalnih zmogljivosti kot tudi svetovanje pri finančnem strukturiranju. To bi se lahko zagotovilo v okviru Evropskega svetovalnega vozlišča za naložbe in vseh drugih obstoječih svetovalnih organov, kot so JASPERS, ELENA ali Innovfin Advisory iz programa Obzorje 2020, ali z drugimi ustreznimi sredstvi, kot so podpora pri izvajanju projektov. |
| --- | --- |

—

prispevek in svetovanje EIB, tj. zagotavljanje nefinančnih storitev v obliki strokovnih prispevkov/prenosa znanja za lažje izvajanje projektov ter povečanje institucionalnih zmogljivosti kot tudi svetovanje pri finančnem strukturiranju. To bi se lahko zagotovilo v okviru Evropskega svetovalnega vozlišča za naložbe in vseh drugih obstoječih svetovalnih organov, kot so JASPERS, ELENA ali Innovfin Advisory iz programa Obzorje 2020, ali z drugimi ustreznimi sredstvi, kot so podpora pri izvajanju projektov.

Vsak kazalnik se oceni neodvisno z uporabo dosledne in dobro dokumentirane obstoječe metodologije EIB, ki se lahko občasno spremeni in dopolni. Tako kot pri prvem stebru se ocena prispevka giblje med „majhen“ in „velik“. Točke, dodeljene vsakemu kazalniku, se seštejejo brez ponderiranja, da se dobi skupna ocena prispevka projekta v okviru tega stebra, ki je lahko„majhen“ (manj kot 50 točk), „zmeren“ (od 50 do 99 točk), „znaten“ (od 100 do 149 točk) ali „velik“ (150 točk in več).

Četrti steber – dopolnilni kazalniki

Preglednica se dopolni z naslednjimi kazalniki, ki jih je treba poročati za vsak projekt, tako da so zajeti ključni horizontalni vidiki operacij EIB v okviru EFSI:

| — | dodatnost: določi se, ali je projekt posebna dejavnost ali običajen projekt. Pri običajnih projektih bo podana nadaljnja razlaga za upravičenost dodatnosti, kot je opredeljeno v členu 5 Uredbe (EU) 2015/1017, |
| --- | --- |

—

dodatnost: določi se, ali je projekt posebna dejavnost ali običajen projekt. Pri običajnih projektih bo podana nadaljnja razlaga za upravičenost dodatnosti, kot je opredeljeno v členu 5 Uredbe (EU) 2015/1017,

| — | niz kazalnikov, povezanih z makroekonomskim okoljem, v katerem se izvaja projekt, kar članom naložbenega odbora med drugim omogoča oceno potencialnega učinka na ekonomske razlike v Uniji ter na dolgoročni potencial za rast: (i) kazalniki, specifični za naložbo, (ii) proizvodna vrzel, izračunana na podlagi metodologije produkcijske funkcije, ki jo je odobril Svet Ecofin, (iii) potencialna rast BDP; (iv) kazalniki, specifični za brezposelnost: stopnja brezposelnosti, sprememba stopnje brezposelnosti med posameznimi leti in primerjava s povprečjem EU, in (v) kazalnik skupnih stroškov izposojanja za nefinančne družbe ali, če ta ni na voljo, bančne obrestne mere za nefinančne družbe. Glede na te kazalnike naložbeni odbor posebno pozornost nameni projektom, ki pomagajo pri odpravljanju ekonomskih razlik v Uniji, |
| --- | --- |

—

niz kazalnikov, povezanih z makroekonomskim okoljem, v katerem se izvaja projekt, kar članom naložbenega odbora med drugim omogoča oceno potencialnega učinka na ekonomske razlike v Uniji ter na dolgoročni potencial za rast: (i) kazalniki, specifični za naložbo, (ii) proizvodna vrzel, izračunana na podlagi metodologije produkcijske funkcije, ki jo je odobril Svet Ecofin, (iii) potencialna rast BDP; (iv) kazalniki, specifični za brezposelnost: stopnja brezposelnosti, sprememba stopnje brezposelnosti med posameznimi leti in primerjava s povprečjem EU, in (v) kazalnik skupnih stroškov izposojanja za nefinančne družbe ali, če ta ni na voljo, bančne obrestne mere za nefinančne družbe. Glede na te kazalnike naložbeni odbor posebno pozornost nameni projektom, ki pomagajo pri odpravljanju ekonomskih razlik v Uniji,

| — | pričakovani multiplikacijski učinek vključenosti EFSI, |
| --- | --- |

—

pričakovani multiplikacijski učinek vključenosti EFSI,

| — | znesek mobiliziranih zasebnih sredstev, |
| --- | --- |

—

znesek mobiliziranih zasebnih sredstev,

| — | sodelovanje z nacionalnimi spodbujevalnimi bankami in podpora naložbenim platformam, |
| --- | --- |

—

sodelovanje z nacionalnimi spodbujevalnimi bankami in podpora naložbenim platformam,

| — | sofinanciranje z evropskimi strukturnimi in investicijskimi skladi, |
| --- | --- |

—

sofinanciranje z evropskimi strukturnimi in investicijskimi skladi,

| — | sofinanciranje z drugimi instrumenti EU (tj. program Obzorje 2020, Instrument za povezovanje Evrope itd.), |
| --- | --- |

—

sofinanciranje z drugimi instrumenti EU (tj. program Obzorje 2020, Instrument za povezovanje Evrope itd.),

| — | dosežki pri energetski učinkovitosti (za zadevne projekte), |
| --- | --- |

—

dosežki pri energetski učinkovitosti (za zadevne projekte),

| — | kazalnik podnebnih ukrepov (za zadevne projekte). |
| --- | --- |

—

kazalnik podnebnih ukrepov (za zadevne projekte).

---

(1)  Preglednica ne zajema dejavnosti iz člena 10(2)(b) Uredbe (EU) 2015/1017.

(2)  http://www.eib.org/attachments/strategies/environmental_and_social_practices_handbook_en.pdf

---

| 19.9.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 244/25 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 244/25

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/1559

z dne 18. septembra 2015

o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz cevi iz nodularnega litega železa (imenovanega tudi sferoidno grafitno lito železo) s poreklom iz Indije

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1), in zlasti člena 7(4) Uredbe,

po posvetovanju z državami članicami,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

1.1   Začetek

| (1) | Evropska komisija („Komisija“) je 20. decembra 2014 na podlagi člena 5 „osnovne uredbe“ začela protidampinško preiskavo v zvezi z uvozom cevi iz nodularnega litega železa (imenovanega tudi sferoidno grafitno lito železo) s poreklom iz Indije („zadevna država“) v Unijo. Obvestilo o začetku („obvestilo o začetku“) je objavila v Uradnem listu Evropske unije
   (2). |
| --- | --- |

(1)

Evropska komisija („Komisija“) je 20. decembra 2014 na podlagi člena 5 „osnovne uredbe“ začela protidampinško preiskavo v zvezi z uvozom cevi iz nodularnega litega železa (imenovanega tudi sferoidno grafitno lito železo) s poreklom iz Indije („zadevna država“) v Unijo. Obvestilo o začetku („obvestilo o začetku“) je objavila v Uradnem listu Evropske unije
   (2).

| (2) | Komisija je preiskavo začela na podlagi pritožbe, ki jo je 10. novembra 2014 vložila skupina Saint-Gobain PAM Group („pritožnik“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo več kot 25 % celotne proizvodnje cevi iz nodularnega litega železa v Uniji. Pritožba je vsebovala dokaze o dampingu in znatni škodi, ki je zaradi tega nastala, kar je zadostovalo za začetek preiskave. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je preiskavo začela na podlagi pritožbe, ki jo je 10. novembra 2014 vložila skupina Saint-Gobain PAM Group („pritožnik“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo več kot 25 % celotne proizvodnje cevi iz nodularnega litega železa v Uniji. Pritožba je vsebovala dokaze o dampingu in znatni škodi, ki je zaradi tega nastala, kar je zadostovalo za začetek preiskave.

| (3) | Komisija je 11. marca 2015 začela protisubvencijsko preiskavo v zvezi z uvozom cevi iz nodularnega litega železa s poreklom iz Indije v Unijo in začela izvajati ločeno preiskavo. Obvestilo o začetku je objavila v Uradnem listu Evropske unije
   (3). Navedena preiskava še poteka. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je 11. marca 2015 začela protisubvencijsko preiskavo v zvezi z uvozom cevi iz nodularnega litega železa s poreklom iz Indije v Unijo in začela izvajati ločeno preiskavo. Obvestilo o začetku je objavila v Uradnem listu Evropske unije
   (3). Navedena preiskava še poteka.

1.2   Zainteresirane strani

| (4) | Komisija je v obvestilu o začetku zainteresirane strani pozvala, naj se ji javijo, če želijo sodelovati v preiskavi. Poleg tega je o začetku preiskave posebej obvestila pritožnike, druge znane proizvajalce Unije, znane proizvajalce izvoznike ter indijske organe, znane uvoznike, dobavitelje in uporabnike, trgovce, pa tudi združenja, za katera je znano, da jih to zadeva, in jih povabila k sodelovanju. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je v obvestilu o začetku zainteresirane strani pozvala, naj se ji javijo, če želijo sodelovati v preiskavi. Poleg tega je o začetku preiskave posebej obvestila pritožnike, druge znane proizvajalce Unije, znane proizvajalce izvoznike ter indijske organe, znane uvoznike, dobavitelje in uporabnike, trgovce, pa tudi združenja, za katera je znano, da jih to zadeva, in jih povabila k sodelovanju.

| (5) | Zainteresirane strani so imele možnost, da predložijo pripombe o začetku preiskave in zahtevajo zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih. Nobena zainteresirana stran ni zahtevala zaslišanja, da bi izrazila svoje pripombe o začetku preiskave. |
| --- | --- |

(5)

Zainteresirane strani so imele možnost, da predložijo pripombe o začetku preiskave in zahtevajo zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih. Nobena zainteresirana stran ni zahtevala zaslišanja, da bi izrazila svoje pripombe o začetku preiskave.

1.2.1   Vzorčenje

| (6) | Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da bo morda izbrala vzorec zainteresiranih strani v skladu s členom 17 osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da bo morda izbrala vzorec zainteresiranih strani v skladu s členom 17 osnovne uredbe.

Vzorčenje proizvajalcev in uvoznikov Unije

| (7) | Vzorčenje proizvajalcev Unije ni bilo potrebno. Samo tri družbe ali skupine družb v Uniji proizvajajo zadevni izdelek in dve od njih, ki predstavljata približno 96 % celotne proizvodnje Unije, sta sodelovali v preiskavi. |
| --- | --- |

(7)

Vzorčenje proizvajalcev Unije ni bilo potrebno. Samo tri družbe ali skupine družb v Uniji proizvajajo zadevni izdelek in dve od njih, ki predstavljata približno 96 % celotne proizvodnje Unije, sta sodelovali v preiskavi.

| (8) | Kar zadeva uvoznike, je Komisija nepovezane uvoznike pozvala, naj predložijo informacije, določene v obvestilu o začetku, da bi se lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec. Noben nepovezan uvoznik se ni javil v roku, določenem v obvestilu o začetku. |
| --- | --- |

(8)

Kar zadeva uvoznike, je Komisija nepovezane uvoznike pozvala, naj predložijo informacije, določene v obvestilu o začetku, da bi se lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec. Noben nepovezan uvoznik se ni javil v roku, določenem v obvestilu o začetku.

Vzorčenje proizvajalcev izvoznikov v Indiji

| (9) | Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je vse proizvajalce izvoznike v Indiji pozvala, naj predložijo informacije, določene v obvestilu o začetku. Poleg tega je misijo Republike Indije pri Evropski uniji pozvala, naj opredeli morebitne druge proizvajalce izvoznike, ki bi bili zainteresirani za sodelovanje v preiskavi, in/ali stopi v stik z njimi. |
| --- | --- |

(9)

Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je vse proizvajalce izvoznike v Indiji pozvala, naj predložijo informacije, določene v obvestilu o začetku. Poleg tega je misijo Republike Indije pri Evropski uniji pozvala, naj opredeli morebitne druge proizvajalce izvoznike, ki bi bili zainteresirani za sodelovanje v preiskavi, in/ali stopi v stik z njimi.

| (10) | Dva proizvajalca izvoznika iz zadevne države sta zagotovila zahtevane informacije in se strinjala z vključitvijo v vzorec. Predstavljala sta 100 % izvoza iz Indije v obdobju preiskave. Zato se je Komisija odločila, da vzorčenje ni potrebno. |
| --- | --- |

(10)

Dva proizvajalca izvoznika iz zadevne države sta zagotovila zahtevane informacije in se strinjala z vključitvijo v vzorec. Predstavljala sta 100 % izvoza iz Indije v obdobju preiskave. Zato se je Komisija odločila, da vzorčenje ni potrebno.

1.2.2   Izpolnjeni vprašalniki

| (11) | Komisija je poslala vprašalnike indijskima proizvajalcema izvoznikoma, ki sta sodelovala v preiskavi, trem proizvajalcem Unije in uporabnikom, ki so se javili v rokih iz obvestila o začetku. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je poslala vprašalnike indijskima proizvajalcema izvoznikoma, ki sta sodelovala v preiskavi, trem proizvajalcem Unije in uporabnikom, ki so se javili v rokih iz obvestila o začetku.

| (12) | Komisija je izpolnjene vprašalnike prejela od dveh proizvajalcev izvoznikov iz Indije, dveh proizvajalcev Unije in več deset uporabnikov. |
| --- | --- |

(12)

Komisija je izpolnjene vprašalnike prejela od dveh proizvajalcev izvoznikov iz Indije, dveh proizvajalcev Unije in več deset uporabnikov.

1.2.3   Preveritveni obiski

| (13) | Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so se ji zdele potrebne za začasno ugotovitev dampinga, nastale škode in interesa Unije. Preveritveni obiski iz člena 16 osnovne uredbe so bili opravljeni v prostorih naslednjih družb:

  Proizvajalci Unije







  — | SAINT-GOBAIN PAM, Pont-à-Mousson, Francija, SAINT-GOBAIN PAM ESPANA S.A., Madrid, Španija, SAINT-GOBAIN PAM Deutschland GmbH, Saarbrücken, Nemčija, |
| --- | --- | --- |

(13)

Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so se ji zdele potrebne za začasno ugotovitev dampinga, nastale škode in interesa Unije. Preveritveni obiski iz člena 16 osnovne uredbe so bili opravljeni v prostorih naslednjih družb:

Proizvajalci Unije

—

SAINT-GOBAIN PAM, Pont-à-Mousson, Francija, SAINT-GOBAIN PAM ESPANA S.A., Madrid, Španija, SAINT-GOBAIN PAM Deutschland GmbH, Saarbrücken, Nemčija,

| — | Duktus Rohrsysteme Wetzlar GmbH, Wetzlar, Nemčija. |
| --- | --- |

—

Duktus Rohrsysteme Wetzlar GmbH, Wetzlar, Nemčija.

Povezane prodajne družbe

| — | SAINT-GOBAIN PAM PORTUGAL S.A., Lizbona, Portugalska, |
| --- | --- |

—

SAINT-GOBAIN PAM PORTUGAL S.A., Lizbona, Portugalska,

| — | SAINT-GOBAIN PAM ITALIA S.p.A., Milano, Italija, |
| --- | --- |

—

SAINT-GOBAIN PAM ITALIA S.p.A., Milano, Italija,

| — | SAINT-GOBAIN PAM UK, Stanton-by-Dale, Združeno kraljestvo, |
| --- | --- |

—

SAINT-GOBAIN PAM UK, Stanton-by-Dale, Združeno kraljestvo,

| — | SGPS BELGIUM S.A., Landen, Belgija. |
| --- | --- |

—

SGPS BELGIUM S.A., Landen, Belgija.

Proizvajalci izvozniki v Indiji

| — | Electrosteel Castings Ltd, Kolkata, Indija, in njena povezana družba Lanco Industries Limited (zdaj imenovana Srikalahasthi Pipes Limited), Andra Pradeš, Indija, |
| --- | --- |

—

Electrosteel Castings Ltd, Kolkata, Indija, in njena povezana družba Lanco Industries Limited (zdaj imenovana Srikalahasthi Pipes Limited), Andra Pradeš, Indija,

| — | Jindal Saw Limited, New Delhi, Indija. |
| --- | --- |

—

Jindal Saw Limited, New Delhi, Indija.

Povezani uvozniki/trgovci

| — | Electrosteel Europe S.A., Francija, ki ima naslednje podružnice:






  — | Electrosteel Europe S.A. Sucursal En Espana, Španija, |
| --- | --- | --- |

—

Electrosteel Europe S.A., Francija, ki ima naslednje podružnice:

—

Electrosteel Europe S.A. Sucursal En Espana, Španija,

| — | Electrosteel Europe S.A. Succursale Italia, Italija in |
| --- | --- |

—

Electrosteel Europe S.A. Succursale Italia, Italija in

| — | Electrosteel Europe S.A. Niederlassung Deutschland, Nemčija, |
| --- | --- |

—

Electrosteel Europe S.A. Niederlassung Deutschland, Nemčija,

| — | Electrosteel Castings (UK) Ltd, Združeno kraljestvo, |
| --- | --- |

—

Electrosteel Castings (UK) Ltd, Združeno kraljestvo,

| — | Electrosteel Trading S.A., Španija, |
| --- | --- |

—

Electrosteel Trading S.A., Španija,

| — | Jindal Saw Italia SPA, Italija, |
| --- | --- |

—

Jindal Saw Italia SPA, Italija,

| — | Jindal Saw Pipeline Solutions Limited, Združeno kraljestvo. |
| --- | --- |

—

Jindal Saw Pipeline Solutions Limited, Združeno kraljestvo.

1.3   Obdobje preiskave in obravnavano obdobje

| (14) | Preiskava dampinga in škode je zajela obdobje od 1. oktobra 2013 do 30. septembra 2014 („obdobje preiskave“ ali „OP“). Proučevanje trendov, pomembnih za oceno škode, je potekalo od 1. januarja 2011 do konca obdobja preiskave („obravnavano obdobje“). |
| --- | --- |

(14)

Preiskava dampinga in škode je zajela obdobje od 1. oktobra 2013 do 30. septembra 2014 („obdobje preiskave“ ali „OP“). Proučevanje trendov, pomembnih za oceno škode, je potekalo od 1. januarja 2011 do konca obdobja preiskave („obravnavano obdobje“).

2.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

2.1   Zadevni izdelek

| (15) | Zadevni izdelek so cevi iz nodularnega litega železa (imenovanega tudi sferoidno grafitno lito železo) („cevi iz nodularnega litega železa“) s poreklom iz Indije, ki se trenutno uvrščajo pod oznaki KN ex 7303 00 10 in ex 7303 00 90. Ti oznaki KN sta zgolj informativni. |
| --- | --- |

(15)

Zadevni izdelek so cevi iz nodularnega litega železa (imenovanega tudi sferoidno grafitno lito železo) („cevi iz nodularnega litega železa“) s poreklom iz Indije, ki se trenutno uvrščajo pod oznaki KN ex 7303 00 10 in ex 7303 00 90. Ti oznaki KN sta zgolj informativni.

| (16) | Cevi iz nodularnega litega železa se uporabljajo za oskrbo s pitno vodo, odstranjevanje odplak in namakanje kmetijskih zemljišč. Prenos vode skozi cevi iz nodularnega litega železa lahko temelji na pritisku ali zgolj na težnosti. Cevi imajo premer od 60 mm do 2 000 mm, dolge pa so 5,5, 6,7 ali 8 metrov. Običajno so obložene s cementom ali drugimi materiali, njihova zunanja površina pa je prevlečena s cinkom, barvana ali ovita s trakom. Glavni končni uporabniki so javna komunalna podjetja. |
| --- | --- |

(16)

Cevi iz nodularnega litega železa se uporabljajo za oskrbo s pitno vodo, odstranjevanje odplak in namakanje kmetijskih zemljišč. Prenos vode skozi cevi iz nodularnega litega železa lahko temelji na pritisku ali zgolj na težnosti. Cevi imajo premer od 60 mm do 2 000 mm, dolge pa so 5,5, 6,7 ali 8 metrov. Običajno so obložene s cementom ali drugimi materiali, njihova zunanja površina pa je prevlečena s cinkom, barvana ali ovita s trakom. Glavni končni uporabniki so javna komunalna podjetja.

2.2   Podobni izdelek

| (17) | Preiskava je pokazala, da imata izdelek, ki se proizvaja in prodaja v Indiji, ter izdelek, ki se proizvaja in prodaja v Uniji, enake osnovne fizikalne, kemične in tehnične lastnosti. |
| --- | --- |

(17)

Preiskava je pokazala, da imata izdelek, ki se proizvaja in prodaja v Indiji, ter izdelek, ki se proizvaja in prodaja v Uniji, enake osnovne fizikalne, kemične in tehnične lastnosti.

| (18) | Komisija se je v tej fazi odločila, da sta navedena izdelka zato podobna izdelka v smislu člena 1(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(18)

Komisija se je v tej fazi odločila, da sta navedena izdelka zato podobna izdelka v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.

3.   DAMPING

3.1   Normalna vrednost

| (19) | Komisija je v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe najprej proučila, ali je celotni obseg domače prodaje posameznih sodelujočih proizvajalcev izvoznikov reprezentativen. Domača prodaja je reprezentativna, če celotni obseg domače prodaje podobnega izdelka neodvisnim strankam na domačem trgu na proizvajalca izvoznika v obdobju preiskave predstavlja vsaj 5 % njegovega celotnega obsega izvoza zadevnega izdelka v Unijo. Na podlagi tega je bilo za vse proizvajalce izvoznike ugotovljeno, da je bil njihov celotni obseg prodaje podobnega izdelka na domačem trgu reprezentativen. |
| --- | --- |

(19)

Komisija je v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe najprej proučila, ali je celotni obseg domače prodaje posameznih sodelujočih proizvajalcev izvoznikov reprezentativen. Domača prodaja je reprezentativna, če celotni obseg domače prodaje podobnega izdelka neodvisnim strankam na domačem trgu na proizvajalca izvoznika v obdobju preiskave predstavlja vsaj 5 % njegovega celotnega obsega izvoza zadevnega izdelka v Unijo. Na podlagi tega je bilo za vse proizvajalce izvoznike ugotovljeno, da je bil njihov celotni obseg prodaje podobnega izdelka na domačem trgu reprezentativen.

| (20) | Komisija je za proizvajalce izvoznike z reprezentativno domačo prodajo naknadno ugotovila, katere vrste izdelkov, prodane na domačem trgu, so bile enake vrstam izdelkov, prodanim za izvoz v Unijo, ali primerljive z njimi. |
| --- | --- |

(20)

Komisija je za proizvajalce izvoznike z reprezentativno domačo prodajo naknadno ugotovila, katere vrste izdelkov, prodane na domačem trgu, so bile enake vrstam izdelkov, prodanim za izvoz v Unijo, ali primerljive z njimi.

| (21) | Komisija je nato v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe proučila, ali je domača prodaja posameznih sodelujočih proizvajalcev izvoznikov na njihovem domačem trgu reprezentativna za posamezne vrste izdelka, ki so enake vrstam, prodanim za izvoz v Unijo, ali primerljive z njimi. Domača prodaja vrste izdelka je reprezentativna, če celotni obseg domače prodaje navedene vrste izdelka neodvisnim strankam v obdobju preiskave predstavlja vsaj 5 % celotnega obsega izvoza enake ali primerljive vrste izdelka v Unijo. Na podlagi tega je Komisija ugotovila, da domača prodaja nekaterih vrst izdelka ni bila reprezentativna, saj je predstavljala manj kot 5 % celotnega obsega izvoza enake ali primerljive vrste izdelka v Unijo. |
| --- | --- |

(21)

Komisija je nato v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe proučila, ali je domača prodaja posameznih sodelujočih proizvajalcev izvoznikov na njihovem domačem trgu reprezentativna za posamezne vrste izdelka, ki so enake vrstam, prodanim za izvoz v Unijo, ali primerljive z njimi. Domača prodaja vrste izdelka je reprezentativna, če celotni obseg domače prodaje navedene vrste izdelka neodvisnim strankam v obdobju preiskave predstavlja vsaj 5 % celotnega obsega izvoza enake ali primerljive vrste izdelka v Unijo. Na podlagi tega je Komisija ugotovila, da domača prodaja nekaterih vrst izdelka ni bila reprezentativna, saj je predstavljala manj kot 5 % celotnega obsega izvoza enake ali primerljive vrste izdelka v Unijo.

| (22) | Komisija je nato v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe za vsako vrsto izdelka določila delež dobičkonosne prodaje neodvisnim strankam na domačem trgu v obdobju preiskave, da bi se odločila, ali bo za izračun normalne vrednosti uporabila dejansko domačo prodajo. |
| --- | --- |

(22)

Komisija je nato v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe za vsako vrsto izdelka določila delež dobičkonosne prodaje neodvisnim strankam na domačem trgu v obdobju preiskave, da bi se odločila, ali bo za izračun normalne vrednosti uporabila dejansko domačo prodajo.

| (23) | Normalna vrednost temelji na dejanski domači ceni za posamezno vrsto izdelka ne glede na to, ali je bila navedena prodaja dobičkonosna ali ne:






  (a) | če je obseg prodaje vrste izdelka, prodane po neto prodajni ceni, enaki izračunanim stroškom proizvodnje ali višji od njih, predstavljal več kot 80 % skupnega obsega prodaje te vrste izdelka in |
| --- | --- | --- |

(23)

Normalna vrednost temelji na dejanski domači ceni za posamezno vrsto izdelka ne glede na to, ali je bila navedena prodaja dobičkonosna ali ne:

(a)

če je obseg prodaje vrste izdelka, prodane po neto prodajni ceni, enaki izračunanim stroškom proizvodnje ali višji od njih, predstavljal več kot 80 % skupnega obsega prodaje te vrste izdelka in

| (b) | če je tehtana povprečna prodajna cena navedene vrste izdelka enaka ali višja od proizvodnih stroškov na enoto. |
| --- | --- |

(b)

če je tehtana povprečna prodajna cena navedene vrste izdelka enaka ali višja od proizvodnih stroškov na enoto.

| (24) | V tem primeru je normalna vrednost tehtano povprečje cen celotne domače prodaje navedene vrste izdelka v obdobju preiskave. |
| --- | --- |

(24)

V tem primeru je normalna vrednost tehtano povprečje cen celotne domače prodaje navedene vrste izdelka v obdobju preiskave.

| (25) | Normalna vrednost je dejanska domača cena za posamezno vrsto izdelka, in sicer izključno pri dobičkonosni domači prodaji teh vrst izdelka v obdobju preiskave:






  (a) | če obseg dobičkonosne prodaje te vrste izdelka predstavlja 80 % ali manj celotnega obsega prodaje te vrste izdelka ali |
| --- | --- | --- |

(25)

Normalna vrednost je dejanska domača cena za posamezno vrsto izdelka, in sicer izključno pri dobičkonosni domači prodaji teh vrst izdelka v obdobju preiskave:

(a)

če obseg dobičkonosne prodaje te vrste izdelka predstavlja 80 % ali manj celotnega obsega prodaje te vrste izdelka ali

| (b) | če je tehtana povprečna cena te vrste izdelka nižja od stroškov proizvodnje na enoto. |
| --- | --- |

(b)

če je tehtana povprečna cena te vrste izdelka nižja od stroškov proizvodnje na enoto.

| (26) | Domača prodaja, ki se je uporabila za izračun normalne vrednosti za sodelujoča proizvajalca izvoznika, je bila prodaja neposredno neodvisnim strankam. Analiza domače prodaje je pokazala, da je bil določen delež domače prodaje dobičkonosen in da je bila tehtana povprečna prodajna cena višja od stroškov proizvodnje. V skladu s tem je bila normalna vrednost za vrste izdelka, za katere je bilo ugotovljeno, da so enake vrstam izdelka, prodanim za izvoz v Unijo, ali primerljive z njimi, izračunana kot tehtano povprečje cen celotne domače prodaje ali, kadar je bilo primerno, samo kot tehtano povprečje dobičkonosne prodaje. |
| --- | --- |

(26)

Domača prodaja, ki se je uporabila za izračun normalne vrednosti za sodelujoča proizvajalca izvoznika, je bila prodaja neposredno neodvisnim strankam. Analiza domače prodaje je pokazala, da je bil določen delež domače prodaje dobičkonosen in da je bila tehtana povprečna prodajna cena višja od stroškov proizvodnje. V skladu s tem je bila normalna vrednost za vrste izdelka, za katere je bilo ugotovljeno, da so enake vrstam izdelka, prodanim za izvoz v Unijo, ali primerljive z njimi, izračunana kot tehtano povprečje cen celotne domače prodaje ali, kadar je bilo primerno, samo kot tehtano povprečje dobičkonosne prodaje.

| (27) | Komisija je za vrste izdelka, za katere v običajnem poteku trgovine ni bilo ali pa ni bilo dovolj prodaje vrste izdelka, enake podobnemu izdelku ali primerljive z njim, ali za vrste izdelka, ki niso bile prodane v reprezentativnih količinah na domačem trgu, konstruirala normalno vrednost v skladu s členom 2(3) in (6) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(27)

Komisija je za vrste izdelka, za katere v običajnem poteku trgovine ni bilo ali pa ni bilo dovolj prodaje vrste izdelka, enake podobnemu izdelku ali primerljive z njim, ali za vrste izdelka, ki niso bile prodane v reprezentativnih količinah na domačem trgu, konstruirala normalno vrednost v skladu s členom 2(3) in (6) osnovne uredbe.

| (28) | Normalna vrednost je bila konstruirana tako, da se je povprečnim stroškom proizvodnje podobnega izdelka vsakega sodelujočega proizvajalca izvoznika v obdobju preiskave prištelo naslednje:






  (a) | tehtano povprečje prodajnih, splošnih in administrativnih stroškov („PSA-stroški“) sodelujočega proizvajalca izvoznika, ki so v obdobju preiskave nastali pri domači prodaji podobnega izdelka v običajnem poteku trgovine, ter |
| --- | --- | --- |

(28)

Normalna vrednost je bila konstruirana tako, da se je povprečnim stroškom proizvodnje podobnega izdelka vsakega sodelujočega proizvajalca izvoznika v obdobju preiskave prištelo naslednje:

(a)

tehtano povprečje prodajnih, splošnih in administrativnih stroškov („PSA-stroški“) sodelujočega proizvajalca izvoznika, ki so v obdobju preiskave nastali pri domači prodaji podobnega izdelka v običajnem poteku trgovine, ter

| (b) | tehtani povprečni dobiček, ki ga je v obdobju preiskave dosegel sodelujoči proizvajalec izvoznik pri domači prodaji podobnega izdelka v običajnem poteku trgovine. |
| --- | --- |

(b)

tehtani povprečni dobiček, ki ga je v obdobju preiskave dosegel sodelujoči proizvajalec izvoznik pri domači prodaji podobnega izdelka v običajnem poteku trgovine.

| (29) | Pritožnik je trdil, da je indijska izvozna dajatev na železovo rudo, ki je v obdobju preiskave znašala 30 %, povzročila znižanje domačih cen železove rude in znižala ceno glavne surovine za proizvajalce izvoznike na 40 % cene na svetovnem trgu, pri čemer je bil učinek na cene CIF izvoza v EU za cevi iz nodularnega litega železa domnevno enak 40 EUR–100 EUR/tono ali 8 %–17 % izvozne cene. Pritožnik je zaradi teh okoliščin zahteval, da se normalna vrednost ustrezno prilagodi. |
| --- | --- |

(29)

Pritožnik je trdil, da je indijska izvozna dajatev na železovo rudo, ki je v obdobju preiskave znašala 30 %, povzročila znižanje domačih cen železove rude in znižala ceno glavne surovine za proizvajalce izvoznike na 40 % cene na svetovnem trgu, pri čemer je bil učinek na cene CIF izvoza v EU za cevi iz nodularnega litega železa domnevno enak 40 EUR–100 EUR/tono ali 8 %–17 % izvozne cene. Pritožnik je zaradi teh okoliščin zahteval, da se normalna vrednost ustrezno prilagodi.

| (30) | Proizvajalca izvoznika sta trdila, da so cene, po katerih kupujeta železovo rudo v Indiji, podobne ceni, po kateri se železova ruda izvaža iz Indije. Poleg tega je eden od proizvajalcev izvoznikov trdil, toda šele po preveritvenih obiskih v Indiji, da je začel po obdobju preiskave železovo rudo kupovati od tretjih držav. |
| --- | --- |

(30)

Proizvajalca izvoznika sta trdila, da so cene, po katerih kupujeta železovo rudo v Indiji, podobne ceni, po kateri se železova ruda izvaža iz Indije. Poleg tega je eden od proizvajalcev izvoznikov trdil, toda šele po preveritvenih obiskih v Indiji, da je začel po obdobju preiskave železovo rudo kupovati od tretjih držav.

| (31) | Komisija na podlagi dokazov, ki jih je zbrala doslej, ni mogla začasno ugotoviti, ali so indijske domače cene železove rude pod večjim pritiskom v primerjavi z drugimi trgi. |
| --- | --- |

(31)

Komisija na podlagi dokazov, ki jih je zbrala doslej, ni mogla začasno ugotoviti, ali so indijske domače cene železove rude pod večjim pritiskom v primerjavi z drugimi trgi.

| (32) | Zato v tej fazi preiskave ni bilo mogoče preveriti trditev industrije Unije in proizvajalcev izvoznikov, te trditve pa bodo nadalje preiskane v zaključni fazi preiskave ter vzporedni protisubvencijski preiskavi. |
| --- | --- |

(32)

Zato v tej fazi preiskave ni bilo mogoče preveriti trditev industrije Unije in proizvajalcev izvoznikov, te trditve pa bodo nadalje preiskane v zaključni fazi preiskave ter vzporedni protisubvencijski preiskavi.

3.2   Izvozna cena

| (33) | Proizvajalca izvoznika sta v Unijo izvažala predvsem prek povezanih družb uvoznic. Izvoz neposredno neodvisnim strankam je predstavljal samo približno 1 % celotnega izvoza proizvajalcev izvoznikov v Unijo. |
| --- | --- |

(33)

Proizvajalca izvoznika sta v Unijo izvažala predvsem prek povezanih družb uvoznic. Izvoz neposredno neodvisnim strankam je predstavljal samo približno 1 % celotnega izvoza proizvajalcev izvoznikov v Unijo.

| (34) | Ko sta proizvajalca izvoznika zadevni izdelek izvažala neposredno neodvisnim strankam v Uniji, je bila izvozna cena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe določena na podlagi plačane ali plačljive cene za zadevni izdelek, ko je bil prodan za izvoz v Unijo. |
| --- | --- |

(34)

Ko sta proizvajalca izvoznika zadevni izdelek izvažala neposredno neodvisnim strankam v Uniji, je bila izvozna cena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe določena na podlagi plačane ali plačljive cene za zadevni izdelek, ko je bil prodan za izvoz v Unijo.

| (35) | Ko sta proizvajalca izvoznika zadevni izdelek izvažala v Unijo prek povezanih družb, ki so delovale kot uvoznice, je bila izvozna cena v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe določena na podlagi cene, po kateri je bil uvoženi izdelek prvič prodan naprej neodvisnim strankam v Uniji. V tem primeru se je cena prilagodila za vse stroške, ki so nastali med uvozom in nadaljnjo prodajo, vključno s PSA-stroški, ter za nastali dobiček. Ker nepovezani uvozniki niso sodelovali v preiskavi, je bil uporabljen 3,7-odstotni povprečni dobiček na podlagi podatkov iz pritožbe. |
| --- | --- |

(35)

Ko sta proizvajalca izvoznika zadevni izdelek izvažala v Unijo prek povezanih družb, ki so delovale kot uvoznice, je bila izvozna cena v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe določena na podlagi cene, po kateri je bil uvoženi izdelek prvič prodan naprej neodvisnim strankam v Uniji. V tem primeru se je cena prilagodila za vse stroške, ki so nastali med uvozom in nadaljnjo prodajo, vključno s PSA-stroški, ter za nastali dobiček. Ker nepovezani uvozniki niso sodelovali v preiskavi, je bil uporabljen 3,7-odstotni povprečni dobiček na podlagi podatkov iz pritožbe.

| (36) | Eden od proizvajalcev izvoznikov je trdil, da bi bilo treba izvozno ceno določiti na podlagi transfernih cen med proizvajalcem izvoznikom in njegovimi povezanimi družbami v EU in ne na podlagi člena 2(9) osnovne uredbe. Trdil je, da so te cene zanesljive, saj so carinski in davčni organi (za namene DDV in davka od dohodkov) nekaterih držav članic sprejeli, da so transakcije med trgovci in matično družbo izvedene po običajnih tržnih pogojih. |
| --- | --- |

(36)

Eden od proizvajalcev izvoznikov je trdil, da bi bilo treba izvozno ceno določiti na podlagi transfernih cen med proizvajalcem izvoznikom in njegovimi povezanimi družbami v EU in ne na podlagi člena 2(9) osnovne uredbe. Trdil je, da so te cene zanesljive, saj so carinski in davčni organi (za namene DDV in davka od dohodkov) nekaterih držav članic sprejeli, da so transakcije med trgovci in matično družbo izvedene po običajnih tržnih pogojih.

| (37) | Komisija je zaradi naslednjih razlogov začasno zavrnila to trditev. Prvič, namen preverjanja carinskih organov se bistveno razlikuje od namena preverjanja, ki ga izvede Komisija v okviru protidampinške preiskave. Ker so v tem primeru carinske dajatve enake nič, carinski organi niso imeli pobude, da bi podvomili v deklarirane izvozne cene. Poleg tega Komisija ni dobila dovolj dokazov, da so davčni organi izrecno sprejeli izvozne cene med proizvajalcem izvoznikom in njegovimi povezanimi družbami v EU. |
| --- | --- |

(37)

Komisija je zaradi naslednjih razlogov začasno zavrnila to trditev. Prvič, namen preverjanja carinskih organov se bistveno razlikuje od namena preverjanja, ki ga izvede Komisija v okviru protidampinške preiskave. Ker so v tem primeru carinske dajatve enake nič, carinski organi niso imeli pobude, da bi podvomili v deklarirane izvozne cene. Poleg tega Komisija ni dobila dovolj dokazov, da so davčni organi izrecno sprejeli izvozne cene med proizvajalcem izvoznikom in njegovimi povezanimi družbami v EU.

| (38) | Drugič, prav tako ni bilo mogoče sprejeti trditve, da so organi, pristojni za DDV, sprejeli izvozne cene v skladu z običajnimi tržnimi pogoji, saj se plačani DDV družbi v vsakem primeru povrne, ko uvoženo blago proda naprej. |
| --- | --- |

(38)

Drugič, prav tako ni bilo mogoče sprejeti trditve, da so organi, pristojni za DDV, sprejeli izvozne cene v skladu z običajnimi tržnimi pogoji, saj se plačani DDV družbi v vsakem primeru povrne, ko uvoženo blago proda naprej.

| (39) | Nenazadnje, proizvajalec izvoznik se je skliceval na dve uredbi Sveta, v katerih so bile sprejete transferne cene (4). Vendar je lahko Komisija v dveh zadevnih primerih prodajo prek povezanih uvoznikov primerjala s prodajo prek nepovezanih uvoznikov, kar je v obravnavanem primeru nemogoče, saj prodaja prek nepovezanih uvoznikov ni bila reprezentativna (približno 1 % celotne prodaje v EU). |
| --- | --- |

(39)

Nenazadnje, proizvajalec izvoznik se je skliceval na dve uredbi Sveta, v katerih so bile sprejete transferne cene (4). Vendar je lahko Komisija v dveh zadevnih primerih prodajo prek povezanih uvoznikov primerjala s prodajo prek nepovezanih uvoznikov, kar je v obravnavanem primeru nemogoče, saj prodaja prek nepovezanih uvoznikov ni bila reprezentativna (približno 1 % celotne prodaje v EU).

| (40) | Kar zadeva drugega proizvajalca izvoznika, se del celotnega izvoza (približno 10 %–17 %) ni prodal naprej pod pogoji, pod katerimi je bil uvožen, saj je te uvožene izdelke predelala povezana družba v Italiji. Ta povezana družba je uvažala polpredelane (gole) cevi, ki so bile nato nadalje predelane z dodajanjem zunanje (cink) in notranje (cement) obloge. Zadevni izdelek vključuje uvožene gole cevi in dokončane cevi. Nanašanje notranje in zunanje obloge na cevi zahteva znatne naložbe v stroje, opremo in surovine ter določeno število zaposlenih s posebnimi kvalifikacijami. |
| --- | --- |

(40)

Kar zadeva drugega proizvajalca izvoznika, se del celotnega izvoza (približno 10 %–17 %) ni prodal naprej pod pogoji, pod katerimi je bil uvožen, saj je te uvožene izdelke predelala povezana družba v Italiji. Ta povezana družba je uvažala polpredelane (gole) cevi, ki so bile nato nadalje predelane z dodajanjem zunanje (cink) in notranje (cement) obloge. Zadevni izdelek vključuje uvožene gole cevi in dokončane cevi. Nanašanje notranje in zunanje obloge na cevi zahteva znatne naložbe v stroje, opremo in surovine ter določeno število zaposlenih s posebnimi kvalifikacijami.

| (41) | Komisija lahko v primeru, da se izdelki ne prodajo naprej v stanju, v katerem so bili uvoženi, izvozno ceno konstruira „na kateri koli razumni osnovi“, kot je določeno v členu 2(9) osnovne uredbe. V tem primeru se je začasno odločila za prilagoditev cene, po kateri je bil predelani izdelek prvič prodan naprej neodvisnim strankam v Uniji, za vse stroške, nastale med uvozom in nadaljnjo prodajo (razen predelovalnih stroškov), PSA-stroške in dobiček. Komisija bo nadalje preiskala podatke v zvezi s stroški predelave, nastalimi v EU, da bi ugotovila, ali je prilagoditev primerna in kakšna stopnja prilagoditve je ustrezna. Ker ni bilo drugega ustreznega merila, je bil za stopnjo dobička nepovezanega uvoznika uporabljen 3,7-odstotni povprečni dobiček na podlagi podatkov iz pritožbe. Razlogi za konstruiranje izvozne cene na tej podlagi so naslednji:






  — | uvožene gole cevi se na trgu Unije ne prodajajo, saj jih brez nadaljnje predelave ni mogoče uporabljati za oskrbo z vodo ali odstranjevanje odplak. Iz istega razloga se ne prodajajo niti na domačem trgu v Indiji, |
| --- | --- | --- |

(41)

Komisija lahko v primeru, da se izdelki ne prodajo naprej v stanju, v katerem so bili uvoženi, izvozno ceno konstruira „na kateri koli razumni osnovi“, kot je določeno v členu 2(9) osnovne uredbe. V tem primeru se je začasno odločila za prilagoditev cene, po kateri je bil predelani izdelek prvič prodan naprej neodvisnim strankam v Uniji, za vse stroške, nastale med uvozom in nadaljnjo prodajo (razen predelovalnih stroškov), PSA-stroške in dobiček. Komisija bo nadalje preiskala podatke v zvezi s stroški predelave, nastalimi v EU, da bi ugotovila, ali je prilagoditev primerna in kakšna stopnja prilagoditve je ustrezna. Ker ni bilo drugega ustreznega merila, je bil za stopnjo dobička nepovezanega uvoznika uporabljen 3,7-odstotni povprečni dobiček na podlagi podatkov iz pritožbe. Razlogi za konstruiranje izvozne cene na tej podlagi so naslednji:

—

uvožene gole cevi se na trgu Unije ne prodajajo, saj jih brez nadaljnje predelave ni mogoče uporabljati za oskrbo z vodo ali odstranjevanje odplak. Iz istega razloga se ne prodajajo niti na domačem trgu v Indiji,

| — | glede na višino stroškov predelave, ki so visoki zaradi opreme, surovin in delovne sile, potrebnih za preoblikovanje uvoženih golih cevi v uporaben izdelek, bi odbitek teh stroškov, ki so precej višji od stroškov dokončanja izdelka po željah stranke, prinesel nesmiseln in umeten rezultat. |
| --- | --- |

—

glede na višino stroškov predelave, ki so visoki zaradi opreme, surovin in delovne sile, potrebnih za preoblikovanje uvoženih golih cevi v uporaben izdelek, bi odbitek teh stroškov, ki so precej višji od stroškov dokončanja izdelka po željah stranke, prinesel nesmiseln in umeten rezultat.

| (42) | Kar zadeva druge izdelke, ki so se uvažali, sta imela oba proizvajalca izvoznika povezanega uvoznika v Združenem kraljestvu, ki je nadalje predelal uvožene izdelke z dodajanjem prirobnic in rezanjem cevi na manjše velikosti. |
| --- | --- |

(42)

Kar zadeva druge izdelke, ki so se uvažali, sta imela oba proizvajalca izvoznika povezanega uvoznika v Združenem kraljestvu, ki je nadalje predelal uvožene izdelke z dodajanjem prirobnic in rezanjem cevi na manjše velikosti.

| (43) | Komisija je začasno konstruirala izvozno ceno teh drugih izdelkov v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe, tako da je prilagodila ceno, po kateri je bil uvoženi izdelek prvič prodan naprej neodvisnim strankam v Uniji, za vse stroške, nastale med uvozom in nadaljnjo prodajo, vključno s predelovalnimi stroški v Uniji, PSA-stroške in dobiček, da bi bila cena ponovno enaka ceni nepredelanega izdelka (ki ni razrezan in/ali nima prirobnic). Ker ni bilo drugega ustreznega merila, je bil za stopnjo dobička nepovezanega uvoznika uporabljen 3,7-odstotni povprečni dobiček na podlagi podatkov iz pritožbe. |
| --- | --- |

(43)

Komisija je začasno konstruirala izvozno ceno teh drugih izdelkov v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe, tako da je prilagodila ceno, po kateri je bil uvoženi izdelek prvič prodan naprej neodvisnim strankam v Uniji, za vse stroške, nastale med uvozom in nadaljnjo prodajo, vključno s predelovalnimi stroški v Uniji, PSA-stroške in dobiček, da bi bila cena ponovno enaka ceni nepredelanega izdelka (ki ni razrezan in/ali nima prirobnic). Ker ni bilo drugega ustreznega merila, je bil za stopnjo dobička nepovezanega uvoznika uporabljen 3,7-odstotni povprečni dobiček na podlagi podatkov iz pritožbe.

| (44) | Eden od proizvajalcev izvoznikov je trdil, da bi morala Komisija za vrste izdelka, ki niso bile prodane naprej v istem stanju, v katerem so bile uvožene, ker jih je predelala povezana družba, izvozno ceno konstruirati na podlagi neposredne prodaje proizvajalca izvoznika v EU, ki bi jo po možnosti dopolnila z izvoznimi cenami družbe, zaračunanimi neodvisnim strankam v tretjih državah, in ne na podlagi cen, zaračunanih prvim neodvisnim strankam. |
| --- | --- |

(44)

Eden od proizvajalcev izvoznikov je trdil, da bi morala Komisija za vrste izdelka, ki niso bile prodane naprej v istem stanju, v katerem so bile uvožene, ker jih je predelala povezana družba, izvozno ceno konstruirati na podlagi neposredne prodaje proizvajalca izvoznika v EU, ki bi jo po možnosti dopolnila z izvoznimi cenami družbe, zaračunanimi neodvisnim strankam v tretjih državah, in ne na podlagi cen, zaračunanih prvim neodvisnim strankam.

| (45) | Komisija je začasno sklenila, da bi bilo treba predlagani pristop zavrniti. Prvič, obseg in vrednost neposredne prodaje proizvajalca izvoznika v EU sta bila v obdobju preiskave zelo omejena, zato ta prodaja ni bila reprezentativna. Drugič, prodaja v tretje države ni primerna podlaga, saj ni ustrezen pokazatelj gospodarskega položaja in ravnanja proizvajalca izvoznika na trgu Unije, zlasti zaradi dejstva, da je proizvajalec izvoznik prek povezanih trgovcev v Unijo v istem obdobju prodal velike količine izdelkov. |
| --- | --- |

(45)

Komisija je začasno sklenila, da bi bilo treba predlagani pristop zavrniti. Prvič, obseg in vrednost neposredne prodaje proizvajalca izvoznika v EU sta bila v obdobju preiskave zelo omejena, zato ta prodaja ni bila reprezentativna. Drugič, prodaja v tretje države ni primerna podlaga, saj ni ustrezen pokazatelj gospodarskega položaja in ravnanja proizvajalca izvoznika na trgu Unije, zlasti zaradi dejstva, da je proizvajalec izvoznik prek povezanih trgovcev v Unijo v istem obdobju prodal velike količine izdelkov.

| (46) | Proizvajalec izvoznik je trdil tudi, da bi bilo treba prilagoditve omejiti na stroške „nastale med uvozom in nadaljnjo prodajo“ ter da bi morale biti te prilagoditve tako smiselno povezane s postopkom nadaljnje prodaje. Zato ti stroški ne morejo vključevati na primer PSA-stroškov, ki jih običajno krije proizvajalec, predelovalec ali izvoznik. PSA-stroški povezanih družb v EU ne bi bili razumni stroški za družbo, ki je zgolj uvoznica. Proizvajalec izvoznik in njegove povezane družbe v EU so domnevno en gospodarski subjekt, kar bi vplivalo na vrsto prilagoditev, ki se lahko izvedejo pri konstruiranju izvozne cene. |
| --- | --- |

(46)

Proizvajalec izvoznik je trdil tudi, da bi bilo treba prilagoditve omejiti na stroške „nastale med uvozom in nadaljnjo prodajo“ ter da bi morale biti te prilagoditve tako smiselno povezane s postopkom nadaljnje prodaje. Zato ti stroški ne morejo vključevati na primer PSA-stroškov, ki jih običajno krije proizvajalec, predelovalec ali izvoznik. PSA-stroški povezanih družb v EU ne bi bili razumni stroški za družbo, ki je zgolj uvoznica. Proizvajalec izvoznik in njegove povezane družbe v EU so domnevno en gospodarski subjekt, kar bi vplivalo na vrsto prilagoditev, ki se lahko izvedejo pri konstruiranju izvozne cene.

| (47) | Družba je nadalje trdila, da bi bilo treba PSA-stroške in dobiček za konstruiranje izvozne cene ponovno izračunati, tako da bi se nanašali samo na dejavnost uvoznika. |
| --- | --- |

(47)

Družba je nadalje trdila, da bi bilo treba PSA-stroške in dobiček za konstruiranje izvozne cene ponovno izračunati, tako da bi se nanašali samo na dejavnost uvoznika.

| (48) | Komisija se v zvezi s trditvijo, da bi bilo treba prilagoditve omejiti na stroške, „nastale med uvozom in nadaljnjo prodajo“, sklicuje na uveljavljeno sodno prakso evropskih sodišč, v skladu s katero člen 2(9) osnovne uredbe ne izključuje prilagoditev za stroške, nastale pred uvozom, v kolikor navedene stroške običajno krije uvoznik. Poleg tega iz te sodne prakse izhaja, da obstoj enega samega gospodarskega subjekta ne vpliva na uporabo člena 2(9) osnovne uredbe ali na prilagoditve, določene v navedenem členu. Ta sodna praksa kaže tudi, da dejstvo, da povezane družbe izvajajo samo nekatere funkcije, ne ovira uporabe člena 2(9) osnovne uredbe, vendar se to kaže v nižjem znesku PSA-stroškov, ki se odšteje od cene, po kateri se zadevni izdelek prvič proda naprej neodvisnemu kupcu. Zainteresirana stran, ki namerava izpodbijati obseg prilagoditev, izvedenih na podlagi člena 2(9) osnovne uredbe, v vsakem primeru nosi dokazno breme. Če ta stran meni, da so prilagoditve pretirane, mora zato predložiti konkretne dokaze in izračune, ki upravičujejo navedene trditve, ter zlasti alternativno stopnjo. Komisija meni, da stopnja PSA-stroškov, ki jo je začasno uporabila za konstruiranje izvozne cene, izraža funkcije, ki jih izvajajo povezane družbe, zato je začasno zavrnila te trditve. |
| --- | --- |

(48)

Komisija se v zvezi s trditvijo, da bi bilo treba prilagoditve omejiti na stroške, „nastale med uvozom in nadaljnjo prodajo“, sklicuje na uveljavljeno sodno prakso evropskih sodišč, v skladu s katero člen 2(9) osnovne uredbe ne izključuje prilagoditev za stroške, nastale pred uvozom, v kolikor navedene stroške običajno krije uvoznik. Poleg tega iz te sodne prakse izhaja, da obstoj enega samega gospodarskega subjekta ne vpliva na uporabo člena 2(9) osnovne uredbe ali na prilagoditve, določene v navedenem členu. Ta sodna praksa kaže tudi, da dejstvo, da povezane družbe izvajajo samo nekatere funkcije, ne ovira uporabe člena 2(9) osnovne uredbe, vendar se to kaže v nižjem znesku PSA-stroškov, ki se odšteje od cene, po kateri se zadevni izdelek prvič proda naprej neodvisnemu kupcu. Zainteresirana stran, ki namerava izpodbijati obseg prilagoditev, izvedenih na podlagi člena 2(9) osnovne uredbe, v vsakem primeru nosi dokazno breme. Če ta stran meni, da so prilagoditve pretirane, mora zato predložiti konkretne dokaze in izračune, ki upravičujejo navedene trditve, ter zlasti alternativno stopnjo. Komisija meni, da stopnja PSA-stroškov, ki jo je začasno uporabila za konstruiranje izvozne cene, izraža funkcije, ki jih izvajajo povezane družbe, zato je začasno zavrnila te trditve.

3.3   Primerjava

| (49) | Komisija je primerjala normalno vrednost in izvozno ceno sodelujočih proizvajalcev izvoznikov na podlagi franko tovarna. |
| --- | --- |

(49)

Komisija je primerjala normalno vrednost in izvozno ceno sodelujočih proizvajalcev izvoznikov na podlagi franko tovarna.

| (50) | Pritožnik je zahteval, da Komisija uporabi izredno metodo za ciljno usmerjen damping, določeno v drugem stavku člena 2(11) osnovne protidampinške uredbe, saj „obstaja vzorec izvoznih cen, ki se bistveno razlikuje med različnimi kupci in regijami, zaradi česar bodo stopnje dampinga bistveno višje, [saj] je indijski izvoz usmerjen [...] v Združeno kraljestvo, Španijo, Italijo in Francijo ter na določene velike stranke“. |
| --- | --- |

(50)

Pritožnik je zahteval, da Komisija uporabi izredno metodo za ciljno usmerjen damping, določeno v drugem stavku člena 2(11) osnovne protidampinške uredbe, saj „obstaja vzorec izvoznih cen, ki se bistveno razlikuje med različnimi kupci in regijami, zaradi česar bodo stopnje dampinga bistveno višje, [saj] je indijski izvoz usmerjen [...] v Združeno kraljestvo, Španijo, Italijo in Francijo ter na določene velike stranke“.

| (51) | Komisija je začasno zavrnila trditve o ciljno usmerjenem dampingu, saj pritožnik ni predložil dovolj dokazov v podporo svoji trditvi. Edini dokazi, ki jih je predložil, so bili podatki Eurostata, ki kažejo, da večina izvoza proizvajalcev izvoznikov v EU vstopi prek samo štirih držav članic. Vendar bi se lahko ti izvoženi izdelki naknadno poslali v druge države članice. Še pomembneje, predloženi niso bili nobeni podatki, ki bi dokazovali razlike v cenah med državami članicami. |
| --- | --- |

(51)

Komisija je začasno zavrnila trditve o ciljno usmerjenem dampingu, saj pritožnik ni predložil dovolj dokazov v podporo svoji trditvi. Edini dokazi, ki jih je predložil, so bili podatki Eurostata, ki kažejo, da večina izvoza proizvajalcev izvoznikov v EU vstopi prek samo štirih držav članic. Vendar bi se lahko ti izvoženi izdelki naknadno poslali v druge države članice. Še pomembneje, predloženi niso bili nobeni podatki, ki bi dokazovali razlike v cenah med državami članicami.

| (52) | Poleg tega Komisija ni mogla določiti vzorca izvoznih cen, ki bi se bistveno razlikovale med različnimi kupci in regijami. Preiskava je pokazala, da so bile cene proizvajalcev Unije, ki so prodajali v nekaterih državah članicah, nižje od povprečne cene v Uniji, vendar tega ni bilo mogoče povezati z morebitnimi ciljno usmerjenimi dampinškimi praksami, zlasti ker je to za cene veljalo že pred tem, ko so indijski proizvajalci izvozniki začeli izvažati v EU. |
| --- | --- |

(52)

Poleg tega Komisija ni mogla določiti vzorca izvoznih cen, ki bi se bistveno razlikovale med različnimi kupci in regijami. Preiskava je pokazala, da so bile cene proizvajalcev Unije, ki so prodajali v nekaterih državah članicah, nižje od povprečne cene v Uniji, vendar tega ni bilo mogoče povezati z morebitnimi ciljno usmerjenimi dampinškimi praksami, zlasti ker je to za cene veljalo že pred tem, ko so indijski proizvajalci izvozniki začeli izvažati v EU.

| (53) | Kadar je Komisija to lahko upravičila s potrebo po zagotovitvi poštene primerjave, je v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe normalno vrednost in/ali izvozno ceno prilagodila za razlike, ki so vplivale na cene in njihovo primerljivost. Prilagoditve so bile izvedene za stroške prevoza in zavarovanja, manipulativne stroške, stroške pakiranja, stroške kredita, bančne stroške, provizije, uvozne dajatve in poprodajne stroške. Vendar prilagoditve za povračilo dajatev niso bile izvedene, saj proizvajalca izvoznika nista dokazala, da je neplačani ali vrnjeni davek na izvoz vključen v domačo ceno. |
| --- | --- |

(53)

Kadar je Komisija to lahko upravičila s potrebo po zagotovitvi poštene primerjave, je v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe normalno vrednost in/ali izvozno ceno prilagodila za razlike, ki so vplivale na cene in njihovo primerljivost. Prilagoditve so bile izvedene za stroške prevoza in zavarovanja, manipulativne stroške, stroške pakiranja, stroške kredita, bančne stroške, provizije, uvozne dajatve in poprodajne stroške. Vendar prilagoditve za povračilo dajatev niso bile izvedene, saj proizvajalca izvoznika nista dokazala, da je neplačani ali vrnjeni davek na izvoz vključen v domačo ceno.

| (54) | Indijska proizvajalca izvoznika sta zelo pozno v preiskavi trdila, da obstajajo bistvene fizikalne razlike med izdelki z različnimi kontrolnimi številkami proizvoda (PCN), ki bi upravičile prilagoditve za pošteno primerjavo cen ali izključitev nekaterih posebnih izdelkov, ki jih prodaja pritožnik. Vendar informacije, ki kažejo take razlike v fizikalnih lastnostih in morebitno vrednost prilagoditev, niso bile dovolj utemeljene, da bi se v tej fazi preiskave sprejelo stališče v zvezi s tem. Trditev je bila zato začasno zavrnjena. |
| --- | --- |

(54)

Indijska proizvajalca izvoznika sta zelo pozno v preiskavi trdila, da obstajajo bistvene fizikalne razlike med izdelki z različnimi kontrolnimi številkami proizvoda (PCN), ki bi upravičile prilagoditve za pošteno primerjavo cen ali izključitev nekaterih posebnih izdelkov, ki jih prodaja pritožnik. Vendar informacije, ki kažejo take razlike v fizikalnih lastnostih in morebitno vrednost prilagoditev, niso bile dovolj utemeljene, da bi se v tej fazi preiskave sprejelo stališče v zvezi s tem. Trditev je bila zato začasno zavrnjena.

3.4   Stopnje dampinga

| (55) | Komisija je za sodelujoča proizvajalca izvoznika primerjala tehtano povprečno normalno vrednost vsake vrste podobnega izdelka s tehtano povprečno izvozno ceno ustrezne vrste zadevnega izdelka v skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(55)

Komisija je za sodelujoča proizvajalca izvoznika primerjala tehtano povprečno normalno vrednost vsake vrste podobnega izdelka s tehtano povprečno izvozno ceno ustrezne vrste zadevnega izdelka v skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe.

| (56) | Stopnja sodelovanja je v tem primeru visoka, saj je uvoz sodelujočih proizvajalcev izvoznikov predstavljal 100 % celotnega izvoza v Unijo v obdobju preiskave. Komisija je na podlagi tega sklenila, da bo preostalo stopnjo dampinga določila na ravni sodelujoče družbe z najvišjo stopnjo dampinga. |
| --- | --- |

(56)

Stopnja sodelovanja je v tem primeru visoka, saj je uvoz sodelujočih proizvajalcev izvoznikov predstavljal 100 % celotnega izvoza v Unijo v obdobju preiskave. Komisija je na podlagi tega sklenila, da bo preostalo stopnjo dampinga določila na ravni sodelujoče družbe z najvišjo stopnjo dampinga.

| (57) | Začasne stopnje dampinga, izražene kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, so:






  Ime družbe | Začasna stopnja dampinga |
| --- | --- | --- |
| Jindal Saw Ltd | 31,2 % |
| Electrosteel Casting Ltd | 15,3 % |
| Vse druge družbe | 31,2 % |

(57)

Začasne stopnje dampinga, izražene kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, so:

Ime družbe

Začasna stopnja dampinga

Jindal Saw Ltd

31,2 %

Electrosteel Casting Ltd

15,3 %

Vse druge družbe

31,2 %

4.   ŠKODA

4.1   Opredelitev pojmov industrija Unije in proizvodnja Unije

| (58) | Podobni izdelek so v obdobju preiskave izdelovali trije proizvajalci Unije. Ti predstavljajo „industrijo Unije“ v smislu člena 4(1) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(58)

Podobni izdelek so v obdobju preiskave izdelovali trije proizvajalci Unije. Ti predstavljajo „industrijo Unije“ v smislu člena 4(1) osnovne uredbe.

| (59) | Ker so v Uniji samo trije proizvajalci in ker je skupina SG PAM Group predložila podatke za svoje podružnice in ocene za edinega nesodelujočega proizvajalca Unije, so vsi podatki navedeni v obliki indeksov ali razponov, da se zaščiti zaupnost drugega proizvajalca Unije, ki je sodeloval v preiskavi. |
| --- | --- |

(59)

Ker so v Uniji samo trije proizvajalci in ker je skupina SG PAM Group predložila podatke za svoje podružnice in ocene za edinega nesodelujočega proizvajalca Unije, so vsi podatki navedeni v obliki indeksov ali razponov, da se zaščiti zaupnost drugega proizvajalca Unije, ki je sodeloval v preiskavi.

| (60) | Celotna proizvodnja v Uniji v obdobju preiskave je bila določena na 550 000–650 000 ton. Komisija je celotno proizvodnjo v Uniji določila na podlagi vseh razpoložljivih informacij o industriji Unije, kot so informacije iz pritožbe za nesodelujočega proizvajalca in podatki, ki sta jih sodelujoča proizvajalca Unije zagotovila med preiskavo. Kot je navedeno v uvodni izjavi 7, so v Uniji samo trije proizvajalci, sodelujoča proizvajalca pa predstavljata približno 96 % celotne proizvodnje Unije. |
| --- | --- |

(60)

Celotna proizvodnja v Uniji v obdobju preiskave je bila določena na 550 000–650 000 ton. Komisija je celotno proizvodnjo v Uniji določila na podlagi vseh razpoložljivih informacij o industriji Unije, kot so informacije iz pritožbe za nesodelujočega proizvajalca in podatki, ki sta jih sodelujoča proizvajalca Unije zagotovila med preiskavo. Kot je navedeno v uvodni izjavi 7, so v Uniji samo trije proizvajalci, sodelujoča proizvajalca pa predstavljata približno 96 % celotne proizvodnje Unije.

4.2   Potrošnja Unije

| (61) | Komisija je potrošnjo Unije določila na podlagi obsega celotne prodaje industrije Unije v Uniji, ki mu je prištela uvoz iz tretjih držav v Unijo. Celotno prodajo industrije Unije je določila na podlagi podatkov, ki jih je prejela od sodelujočih proizvajalcev Unije, in informacij iz pritožbe za nesodelujočega proizvajalca. Podatki o obsegu uvoza so temeljili na podatkih Eurostata. |
| --- | --- |

(61)

Komisija je potrošnjo Unije določila na podlagi obsega celotne prodaje industrije Unije v Uniji, ki mu je prištela uvoz iz tretjih držav v Unijo. Celotno prodajo industrije Unije je določila na podlagi podatkov, ki jih je prejela od sodelujočih proizvajalcev Unije, in informacij iz pritožbe za nesodelujočega proizvajalca. Podatki o obsegu uvoza so temeljili na podatkih Eurostata.

| (62) | Potrošnja Unije se je gibala na naslednji način:

  Potrošnja Unije | 2011 | 2012 | 2013 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks | 100 | 84 | 83 | 97 |
| Vir: izpolnjeni vprašalniki, informacije iz pritožbe in Eurostat. |

(62)

Potrošnja Unije se je gibala na naslednji način:

Potrošnja Unije

2011

2012

2013

OP

Indeks

100

84

83

97

Vir: izpolnjeni vprašalniki, informacije iz pritožbe in Eurostat.

| (63) | Potrošnja Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 3,3 %. Krivulja potrošnje Unije je imela obliko črke U, saj se je v obdobju 2011–2012 močno zmanjšala (za več kot 16 %), v obdobju preiskave pa močno povečala. Končni uporabniki cevi iz nodularnega litega železa so družbe za oskrbo z vodo, kanalizacijo ali namakanje. Te družbe so najpogosteje javni subjekti, odvisni od vladnega financiranja. Gospodarska kriza se je leta 2011 in 2012 spremenila v resnično krizo javnega dolga. To je vlade Unije spodbudilo k znatnemu zmanjšanju javnih naložb in odhodkov, kar pojasnjuje bistveno zmanjšanje povpraševanja po ceveh iz nodularnega litega železa, zlasti v državah, kot so Španija, Portugalska in Italija. |
| --- | --- |

(63)

Potrošnja Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 3,3 %. Krivulja potrošnje Unije je imela obliko črke U, saj se je v obdobju 2011–2012 močno zmanjšala (za več kot 16 %), v obdobju preiskave pa močno povečala. Končni uporabniki cevi iz nodularnega litega železa so družbe za oskrbo z vodo, kanalizacijo ali namakanje. Te družbe so najpogosteje javni subjekti, odvisni od vladnega financiranja. Gospodarska kriza se je leta 2011 in 2012 spremenila v resnično krizo javnega dolga. To je vlade Unije spodbudilo k znatnemu zmanjšanju javnih naložb in odhodkov, kar pojasnjuje bistveno zmanjšanje povpraševanja po ceveh iz nodularnega litega železa, zlasti v državah, kot so Španija, Portugalska in Italija.

4.3   Uvoz iz Indije

4.3.1   Obseg in tržni delež uvoza iz Indije

| (64) | Komisija je obseg uvoza določila na podlagi podatkov Eurostata. Ti podatki so bili v skladu s podatki, ki sta jih predložila proizvajalca izvoznika iz Indije. Tržni delež uvoza je bil določen na isti podlagi. |
| --- | --- |

(64)

Komisija je obseg uvoza določila na podlagi podatkov Eurostata. Ti podatki so bili v skladu s podatki, ki sta jih predložila proizvajalca izvoznika iz Indije. Tržni delež uvoza je bil določen na isti podlagi.

| (65) | Uvoz iz zadevne države v Unijo se je gibal na naslednji način:

  Obseg uvoza (v metričnih tonah) in tržni delež | 2011 | 2012 | 2013 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg uvoza iz Indije | 75 000–85 000 | 60 000 – 70 000 | 75 000 – 85 000 | 95 000 – 105 000 |
| Obseg uvoza – indeks | 100 | 83 | 101 | 123 |
| Tržni delež – indeks | 100 | 99 | 122 | 127 |
| Vir: Eurostat, izpolnjeni vprašalniki. |

(65)

Uvoz iz zadevne države v Unijo se je gibal na naslednji način:

Obseg uvoza (v metričnih tonah) in tržni delež

2011

2012

2013

OP

Obseg uvoza iz Indije

75 000–85 000

60 000 – 70 000

75 000 – 85 000

95 000 – 105 000

Obseg uvoza – indeks

100

83

101

123

Tržni delež – indeks

100

99

122

127

Vir: Eurostat, izpolnjeni vprašalniki.

| (66) | Obseg uvoza iz Indije se je v obravnavanem obdobju kljub krčenju trga bistveno povečal, in sicer za več kot 22 %. Tržni delež indijskih proizvajalcev izvoznikov se je v istem obdobju povečal za 3,5 odstotne točke. |
| --- | --- |

(66)

Obseg uvoza iz Indije se je v obravnavanem obdobju kljub krčenju trga bistveno povečal, in sicer za več kot 22 %. Tržni delež indijskih proizvajalcev izvoznikov se je v istem obdobju povečal za 3,5 odstotne točke.

4.3.2   Cene uvoza iz Indije in nelojalno nižanje prodajnih cen

| (67) | Komisija je cene uvoza določila na podlagi podatkov Eurostata. Nelojalno nižanje prodajnih cen zaradi uvoza je bilo določeno na podlagi podatkov, ki so jih predložili proizvajalca izvoznika iz Unije in industrija Unije. |
| --- | --- |

(67)

Komisija je cene uvoza določila na podlagi podatkov Eurostata. Nelojalno nižanje prodajnih cen zaradi uvoza je bilo določeno na podlagi podatkov, ki so jih predložili proizvajalca izvoznika iz Unije in industrija Unije.

| (68) | Povprečna cena uvoza iz Indije v Unijo se je gibala na naslednji način:

  Uvozne cene (EUR/tono) | 2011 | 2012 | 2013 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indija | 650–750 | 700–800 | 600–700 | 600–700 |
| Indeks | 100 | 106 | 99 | 98 |
| Vir: Eurostat, izpolnjeni vprašalniki. |

(68)

Povprečna cena uvoza iz Indije v Unijo se je gibala na naslednji način:

Uvozne cene (EUR/tono)

2011

2012

2013

OP

Indija

650–750

700–800

600–700

600–700

Indeks

100

106

99

98

Vir: Eurostat, izpolnjeni vprašalniki.

| (69) | Indijske cene so se v obravnavanem obdobju nekoliko znižale. Leta 2012 so se zvišale (za 5,7 %), leta 2013 pa so se še bolj znižale (za 6,2 %). |
| --- | --- |

(69)

Indijske cene so se v obravnavanem obdobju nekoliko znižale. Leta 2012 so se zvišale (za 5,7 %), leta 2013 pa so se še bolj znižale (za 6,2 %).

| (70) | Komisija je nelojalno nižanje prodajnih cen v obdobju preiskave določila tako, da je primerjala:






  (a) | tehtane povprečne prodajne cene za posamezno vrsto izdelka proizvajalcev Unije, zaračunane nepovezanim strankam na trgu Unije in prilagojene na raven cene franko tovarna, ter |
| --- | --- | --- |

(70)

Komisija je nelojalno nižanje prodajnih cen v obdobju preiskave določila tako, da je primerjala:

(a)

tehtane povprečne prodajne cene za posamezno vrsto izdelka proizvajalcev Unije, zaračunane nepovezanim strankam na trgu Unije in prilagojene na raven cene franko tovarna, ter

| (b) | ustrezne tehtane povprečne cene za posamezno uvoženo vrsto izdelka sodelujočih indijskih proizvajalcev prvi neodvisni stranki na trgu Unije, določene na podlagi CIF (stroški, zavarovanje in prevoznina) z ustreznimi prilagoditvami za stroške, nastale po uvozu. |
| --- | --- |

(b)

ustrezne tehtane povprečne cene za posamezno uvoženo vrsto izdelka sodelujočih indijskih proizvajalcev prvi neodvisni stranki na trgu Unije, določene na podlagi CIF (stroški, zavarovanje in prevoznina) z ustreznimi prilagoditvami za stroške, nastale po uvozu.

| (c) | Primerjava cen je bila izvedena za vsako vrsto izdelka posebej za transakcije na isti ravni trgovanja in po morebitni ustrezni prilagoditvi ter odbitku rabatov in popustov. Rezultat primerjave je bil izražen kot odstotek prihodkov od prodaje proizvajalcev Unije v obdobju preiskave. Za sodelujoča proizvajalca izvoznika je pokazal 34- in 42,4-odstotno tehtano povprečno stopnjo nelojalnega nižanja prodajnih cen. |
| --- | --- |

(c)

Primerjava cen je bila izvedena za vsako vrsto izdelka posebej za transakcije na isti ravni trgovanja in po morebitni ustrezni prilagoditvi ter odbitku rabatov in popustov. Rezultat primerjave je bil izražen kot odstotek prihodkov od prodaje proizvajalcev Unije v obdobju preiskave. Za sodelujoča proizvajalca izvoznika je pokazal 34- in 42,4-odstotno tehtano povprečno stopnjo nelojalnega nižanja prodajnih cen.

4.4   Gospodarski položaj industrije Unije

4.4.1   Splošne opombe

| (71) | V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je preiskava učinka dampinškega uvoza na industrijo Unije vključevala oceno vseh gospodarskih dejavnikov, ki so vplivali na stanje industrije Unije v obravnavanem obdobju. |
| --- | --- |

(71)

V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je preiskava učinka dampinškega uvoza na industrijo Unije vključevala oceno vseh gospodarskih dejavnikov, ki so vplivali na stanje industrije Unije v obravnavanem obdobju.

| (72) | Komisija je za določitev škode razlikovala med makro- in mikroekonomskimi kazalniki škode. Makroekonomske kazalnike je ocenila na podlagi podatkov iz izpolnjenih vprašalnikov sodelujočih proizvajalcev Unije in ocen iz pritožbe za nesodelujočega proizvajalca. Mikroekonomske kazalnike pa je ocenila na podlagi podatkov iz izpolnjenih vprašalnikov sodelujočih proizvajalcev Unije. Za oba sklopa podatkov je bilo ugotovljeno, da sta reprezentativna za gospodarski položaj industrije Unije. |
| --- | --- |

(72)

Komisija je za določitev škode razlikovala med makro- in mikroekonomskimi kazalniki škode. Makroekonomske kazalnike je ocenila na podlagi podatkov iz izpolnjenih vprašalnikov sodelujočih proizvajalcev Unije in ocen iz pritožbe za nesodelujočega proizvajalca. Mikroekonomske kazalnike pa je ocenila na podlagi podatkov iz izpolnjenih vprašalnikov sodelujočih proizvajalcev Unije. Za oba sklopa podatkov je bilo ugotovljeno, da sta reprezentativna za gospodarski položaj industrije Unije.

| (73) | Makroekonomski kazalniki so: proizvodnja, proizvodna zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje, tržni delež, rast, zaposlenost, produktivnost, višina stopnje dampinga in okrevanje od preteklega dampinga. |
| --- | --- |

(73)

Makroekonomski kazalniki so: proizvodnja, proizvodna zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje, tržni delež, rast, zaposlenost, produktivnost, višina stopnje dampinga in okrevanje od preteklega dampinga.

| (74) | Mikroekonomski kazalniki so: povprečne cene na enoto, stroški na enoto, stroški dela, zaloge, dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala. |
| --- | --- |

(74)

Mikroekonomski kazalniki so: povprečne cene na enoto, stroški na enoto, stroški dela, zaloge, dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala.

4.4.2   Makroekonomski kazalniki

4.4.2.1   Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

| (75) | Celotna proizvodnja Unije, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:

  Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti | 2011 | 2012 | 2013 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg proizvodnje – indeks | 100 | 79 | 91 | 101 |
| Proizvodna zmogljivost – indeks | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Izkoriščenost zmogljivosti (%) | 52–57 | 42–47 | 45–50 | 53–58 |
| Vir: izpolnjeni vprašalniki in informacije iz pritožbe. |

(75)

Celotna proizvodnja Unije, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:

Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

2011

2012

2013

OP

Obseg proizvodnje – indeks

100

79

91

101

Proizvodna zmogljivost – indeks

100

100

100

100

Izkoriščenost zmogljivosti (%)

52–57

42–47

45–50

53–58

Vir: izpolnjeni vprašalniki in informacije iz pritožbe.

| (76) | Celotna proizvodnja industrije Unije je bila v obdobju preiskave kljub veliko manjši prodaji v EU nekoliko večja kot leta 2011. Povečanje proizvodnje je mogoče pojasniti s povečanjem izvoza. |
| --- | --- |

(76)

Celotna proizvodnja industrije Unije je bila v obdobju preiskave kljub veliko manjši prodaji v EU nekoliko večja kot leta 2011. Povečanje proizvodnje je mogoče pojasniti s povečanjem izvoza.

| (77) | Proizvodna zmogljivost je v obravnavanem obdobju ostala nespremenjena. Izkoriščenost zmogljivosti se je nekoliko povečala v skladu s povečanjem proizvodnje v obravnavanem obdobju. Kljub temu je ostala na nizki ravni, in sicer [53 %–58 %]. Proizvodnja cevi iz nodularnega litega železa je panoga z razmeroma visokimi stalnimi stroški. Slaba izkoriščenost zmogljivosti zmanjša sposobnost kritja stalnih stroškov, kar je eden od vzrokov za slabo dobičkonosnost industrije Unije. |
| --- | --- |

(77)

Proizvodna zmogljivost je v obravnavanem obdobju ostala nespremenjena. Izkoriščenost zmogljivosti se je nekoliko povečala v skladu s povečanjem proizvodnje v obravnavanem obdobju. Kljub temu je ostala na nizki ravni, in sicer [53 %–58 %]. Proizvodnja cevi iz nodularnega litega železa je panoga z razmeroma visokimi stalnimi stroški. Slaba izkoriščenost zmogljivosti zmanjša sposobnost kritja stalnih stroškov, kar je eden od vzrokov za slabo dobičkonosnost industrije Unije.

4.4.2.2   Obseg prodaje in tržni delež

| (78) | Obseg prodaje in tržni delež industrije Unije sta se v obravnavanem obdobju gibala na naslednji način:

  Obseg prodaje in tržni delež industrije Unije | 2011 | 2012 | 2013 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg prodaje – indeks | 100 | 83 | 81 | 94 |
| Tržni delež – indeks | 100 | 100 | 97 | 97 |
| Vir: izpolnjeni vprašalniki, informacije iz pritožbe in Eurostat. |

(78)

Obseg prodaje in tržni delež industrije Unije sta se v obravnavanem obdobju gibala na naslednji način:

Obseg prodaje in tržni delež industrije Unije

2011

2012

2013

OP

Obseg prodaje – indeks

100

83

81

94

Tržni delež – indeks

100

100

97

97

Vir: izpolnjeni vprašalniki, informacije iz pritožbe in Eurostat.

| (79) | Prodaja industrije Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 6,4 % na 450 000–500 000 v obdobju preiskave. Obseg prodaje industrije Unije se je zmanjšal veliko bolj kot potrošnja. |
| --- | --- |

(79)

Prodaja industrije Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 6,4 % na 450 000–500 000 v obdobju preiskave. Obseg prodaje industrije Unije se je zmanjšal veliko bolj kot potrošnja.

4.4.2.3   Rast

| (80) | Celotna potrošnja zadevnega izdelka v Uniji se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za skoraj 3,3 %. Potrošnja se je leta 2012 močno zmanjšala, in sicer za več kot 16 %, leta 2013 je ostala na nizki ravni, v obdobju preiskave pa se je začela povečevati. Prodaja industrije Unije, uvoz iz tretjih držav in uvoz iz Indije so bili na začetku obravnavanega obdobja v skladu s potrošnjo. Vendar je indijskim proizvajalcem leta 2013, ko je bila potrošnja še vedno na nizki ravni, dobičkonosnost industrije Unije pa negativna, uspelo bistveno povečati svojo prodajo in tržni delež. Takšno uspešno povečanje prodaje indijskih proizvajalcev na nazadujočem trgu je bilo mogoče zaradi agresivnih praks nelojalnega nižanja prodajnih cen in dampinga. Agresivne strategije prodaje in določanja cen so se nadaljevale v obdobju preiskave. Zato se je obseg prodaje industrije Unije zmanjšal veliko bolj kot potrošnja, tržni delež industrije Unije pa se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 2,5 odstotne točke, medtem ko se je tržni delež indijskih proizvajalcev v istem obdobju povečal za 3,5 odstotne točke. |
| --- | --- |

(80)

Celotna potrošnja zadevnega izdelka v Uniji se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za skoraj 3,3 %. Potrošnja se je leta 2012 močno zmanjšala, in sicer za več kot 16 %, leta 2013 je ostala na nizki ravni, v obdobju preiskave pa se je začela povečevati. Prodaja industrije Unije, uvoz iz tretjih držav in uvoz iz Indije so bili na začetku obravnavanega obdobja v skladu s potrošnjo. Vendar je indijskim proizvajalcem leta 2013, ko je bila potrošnja še vedno na nizki ravni, dobičkonosnost industrije Unije pa negativna, uspelo bistveno povečati svojo prodajo in tržni delež. Takšno uspešno povečanje prodaje indijskih proizvajalcev na nazadujočem trgu je bilo mogoče zaradi agresivnih praks nelojalnega nižanja prodajnih cen in dampinga. Agresivne strategije prodaje in določanja cen so se nadaljevale v obdobju preiskave. Zato se je obseg prodaje industrije Unije zmanjšal veliko bolj kot potrošnja, tržni delež industrije Unije pa se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 2,5 odstotne točke, medtem ko se je tržni delež indijskih proizvajalcev v istem obdobju povečal za 3,5 odstotne točke.

4.4.2.4   Zaposlenost in produktivnost

| (81) | Zaposlenost in produktivnost sta se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

  Zaposlenost in produktivnost | 2011 | 2012 | 2013 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Število zaposlenih – Indeks | 100 | 93 | 93 | 99 |
| Produktivnost – indeks | 100 | 82 | 96 | 102 |
| Vir: izpolnjeni vprašalniki. |

(81)

Zaposlenost in produktivnost sta se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

Zaposlenost in produktivnost

2011

2012

2013

OP

Število zaposlenih – Indeks

100

93

93

99

Produktivnost – indeks

100

82

96

102

Vir: izpolnjeni vprašalniki.

| (82) | Zaposlenost in produktivnost sta bili v obdobju preiskave na podobni ravni kot leta 2011. Vendar je dejstvo, da se zaposlenost ni zmanjšala, predvsem posledica bistvenega povečanja prodaje zunaj Unije, kot je navedeno v uvodni izjavi 77. |
| --- | --- |

(82)

Zaposlenost in produktivnost sta bili v obdobju preiskave na podobni ravni kot leta 2011. Vendar je dejstvo, da se zaposlenost ni zmanjšala, predvsem posledica bistvenega povečanja prodaje zunaj Unije, kot je navedeno v uvodni izjavi 77.

4.4.2.5   Višina stopnje dampinga in okrevanje od preteklega dampinga

| (83) | Vse stopnje dampinga so bile znatno nad stopnjo de minimis. Višina dejanskih stopenj dampinga glede na obseg in cene uvoza iz zadevne države je znatno vplivala na industrijo Unije. |
| --- | --- |

(83)

Vse stopnje dampinga so bile znatno nad stopnjo de minimis. Višina dejanskih stopenj dampinga glede na obseg in cene uvoza iz zadevne države je znatno vplivala na industrijo Unije.

| (84) | To je prva protidampinška preiskava zadevnega izdelka. Zato ni bilo na voljo nobenih podatkov za oceno učinkov morebitnega preteklega dampinga. |
| --- | --- |

(84)

To je prva protidampinška preiskava zadevnega izdelka. Zato ni bilo na voljo nobenih podatkov za oceno učinkov morebitnega preteklega dampinga.

4.4.3   Mikroekonomski kazalniki

4.4.3.1   Cene in dejavniki, ki vplivajo na cene

| (85) | Povprečje prodajnih cen na enoto sodelujočih proizvajalcev Unije pri prodaji nepovezanim strankam v Uniji se je v obravnavanem obdobju gibalo na naslednji način:

  Prodajne cene v Uniji | 2011 | 2012 | 2013 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Povprečna prodajna cena na enoto v Uniji (v EUR/tono) | 950–1 000 | 1 000–1 050 | 1 000–1 050 | 950–1 000 |
| Indeks | 100 | 105 | 104 | 101 |
| Proizvodni stroški na enoto (v EUR/tono) | 900–950 | 1 000–1 050 | 900–950 | 850–900 |
| Indeks | 100 | 110 | 104 | 96 |
| Vir: izpolnjeni vprašalniki. |

(85)

Povprečje prodajnih cen na enoto sodelujočih proizvajalcev Unije pri prodaji nepovezanim strankam v Uniji se je v obravnavanem obdobju gibalo na naslednji način:

Prodajne cene v Uniji

2011

2012

2013

OP

Povprečna prodajna cena na enoto v Uniji (v EUR/tono)

950–1 000

1 000–1 050

1 000–1 050

950–1 000

Indeks

100

105

104

101

Proizvodni stroški na enoto (v EUR/tono)

900–950

1 000–1 050

900–950

850–900

Indeks

100

110

104

96

Vir: izpolnjeni vprašalniki.

| (86) | Povprečna prodajna cena na enoto se je na splošno gibala v skladu s stroški proizvodnje. Leta 2012, ko so se stroški proizvodnje zvišali, se je zvišala, od leta 2013 do obdobja preiskave pa se je vztrajno zniževala v skladu z znižanjem stroškov proizvodnje. Stroški proizvodnje so se znižali, predvsem zaradi znižanja cene glavne surovine, tj. železove rude in odpadnih kovin. |
| --- | --- |

(86)

Povprečna prodajna cena na enoto se je na splošno gibala v skladu s stroški proizvodnje. Leta 2012, ko so se stroški proizvodnje zvišali, se je zvišala, od leta 2013 do obdobja preiskave pa se je vztrajno zniževala v skladu z znižanjem stroškov proizvodnje. Stroški proizvodnje so se znižali, predvsem zaradi znižanja cene glavne surovine, tj. železove rude in odpadnih kovin.

4.4.3.2   Stroški dela

| (87) | Povprečni stroški dela sodelujočih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

  Povprečni stroški dela na zaposlenega | 2011 | 2012 | 2013 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks | 100 | 100 | 103 | 104 |
| Vir: izpolnjeni vprašalniki. |

(87)

Povprečni stroški dela sodelujočih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

Povprečni stroški dela na zaposlenega

2011

2012

2013

OP

Indeks

100

100

103

104

Vir: izpolnjeni vprašalniki.

| (88) | Povprečni stroški dela na zaposlenega so se v obravnavanem obdobju povečali za 4 %. To povečanje je bilo manjše od splošnega zvišanja plač v Uniji, kot je o njem poročal Eurostat. |
| --- | --- |

(88)

Povprečni stroški dela na zaposlenega so se v obravnavanem obdobju povečali za 4 %. To povečanje je bilo manjše od splošnega zvišanja plač v Uniji, kot je o njem poročal Eurostat.

4.4.3.3   Zaloge

| (89) | Ravni zalog sodelujočih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:

  Zaloge | 2011 | 2012 | 2013 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Končne zaloge – indeks | 100 | 74 | 73 | 82 |
| Vir: izpolnjeni vprašalniki. |

(89)

Ravni zalog sodelujočih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:

Zaloge

2011

2012

2013

OP

Končne zaloge – indeks

100

74

73

82

Vir: izpolnjeni vprašalniki.

| (90) | Raven končnih zalog se je v obravnavanem obdobju znižala. Znižanje ravni zalog je predvsem posledica strožjih zahtev glede obratnih sredstev, ki jih je uvedlo vodstvo industrije Unije. |
| --- | --- |

(90)

Raven končnih zalog se je v obravnavanem obdobju znižala. Znižanje ravni zalog je predvsem posledica strožjih zahtev glede obratnih sredstev, ki jih je uvedlo vodstvo industrije Unije.

4.4.3.4   Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala

| (91) | Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb sodelujočih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

  Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb | 2011 | 2012 | 2013 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dobičkonosnost prodaje v Uniji nepovezanim strankam (v % prihodka od prodaje) | od 2,5 do 3,0 | od – 5,5 do – 6,0 | od – 1,0 do – 1,5 | od 1,5 do 2,0 |
| Denarni tok – indeks | 100 | 92 | 67 | 101 |
| Naložbe – indeks | 100 | 60 | 67 | 120 |
| Donosnost naložb (%) | 49 | – 155 | – 29 | 20 |
| Vir: izpolnjeni vprašalniki. |

(91)

Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb sodelujočih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb

2011

2012

2013

OP

Dobičkonosnost prodaje v Uniji nepovezanim strankam (v % prihodka od prodaje)

od 2,5 do 3,0

od – 5,5 do – 6,0

od – 1,0 do – 1,5

od 1,5 do 2,0

Denarni tok – indeks

100

92

67

101

Naložbe – indeks

100

60

67

120

Donosnost naložb (%)

49

– 155

– 29

20

Vir: izpolnjeni vprašalniki.

| (92) | Komisija je dobičkonosnost sodelujočih proizvajalcev Unije določila tako, da je neto dobiček pred obdavčitvijo pri prodaji podobnega izdelka nepovezanim strankam v Uniji izrazila kot odstotek prihodkov od navedene prodaje. Dobičkonosnost industrije Unije se je zmanjšala z 2,5 %–3,0 % leta 2011 na 1,5 %–2,0 % v obdobju preiskave, v letih 2012 in 2013 pa je bila negativna. Večina prodaje zadevnega izdelka v EU je bila opravljena prek prodajnih podružnic sodelujočih proizvajalcev EU, zato so se upoštevali njihovi stroški in dobičkonosnost. |
| --- | --- |

(92)

Komisija je dobičkonosnost sodelujočih proizvajalcev Unije določila tako, da je neto dobiček pred obdavčitvijo pri prodaji podobnega izdelka nepovezanim strankam v Uniji izrazila kot odstotek prihodkov od navedene prodaje. Dobičkonosnost industrije Unije se je zmanjšala z 2,5 %–3,0 % leta 2011 na 1,5 %–2,0 % v obdobju preiskave, v letih 2012 in 2013 pa je bila negativna. Večina prodaje zadevnega izdelka v EU je bila opravljena prek prodajnih podružnic sodelujočih proizvajalcev EU, zato so se upoštevali njihovi stroški in dobičkonosnost.

| (93) | Neto denarni tok je sposobnost sodelujočih proizvajalcev Unije, da sami financirajo svoje dejavnosti. Denarni tok je bil v obdobju preiskave na podobni ravni kot leta 2011. |
| --- | --- |

(93)

Neto denarni tok je sposobnost sodelujočih proizvajalcev Unije, da sami financirajo svoje dejavnosti. Denarni tok je bil v obdobju preiskave na podobni ravni kot leta 2011.

| (94) | Raven naložb je bila v obdobju preiskave višja kot leta 2011. Vendar je bila v letih 2012 in 2013 precej nižja, zvišanje v obdobju preiskave pa ni izravnalo znižanja v prejšnjih letih. Donosnost naložb je dobiček v odstotkih neto knjigovodske vrednosti naložb. Donosnost naložb je bila v obdobju preiskave bistveno nižja kot leta 2011. |
| --- | --- |

(94)

Raven naložb je bila v obdobju preiskave višja kot leta 2011. Vendar je bila v letih 2012 in 2013 precej nižja, zvišanje v obdobju preiskave pa ni izravnalo znižanja v prejšnjih letih. Donosnost naložb je dobiček v odstotkih neto knjigovodske vrednosti naložb. Donosnost naložb je bila v obdobju preiskave bistveno nižja kot leta 2011.

4.4.4   Sklep o škodi

| (95) | Industrija Unije je na nazadujočem trgu izgubila 2,5 odstotne točke tržnega deleža, njena prodaja na trgu Unije pa se je zmanjšala za skoraj 6,4 %. Izkoriščenost zmogljivosti je v celotnem obravnavanem obdobju ostala na nizki ravni, in sicer 53 %–58 %, kar je vplivalo na sposobnost industrije Unije, da absorbira stalne stroške. Čeprav se je dobičkonosnost industrije Unije po letu 2012, ko je dosegla najnižjo točko, nekoliko zvišala, je bila v obdobju preiskave še vedno zelo nizka, in sicer 1,5 %–2,0 %, kar je znatno pod ciljnim dobičkom. Indijski uvoz se je v istem obdobju povečal za 22,6 %, njegov tržni delež pa za 3,5 odstotne točke. |
| --- | --- |

(95)

Industrija Unije je na nazadujočem trgu izgubila 2,5 odstotne točke tržnega deleža, njena prodaja na trgu Unije pa se je zmanjšala za skoraj 6,4 %. Izkoriščenost zmogljivosti je v celotnem obravnavanem obdobju ostala na nizki ravni, in sicer 53 %–58 %, kar je vplivalo na sposobnost industrije Unije, da absorbira stalne stroške. Čeprav se je dobičkonosnost industrije Unije po letu 2012, ko je dosegla najnižjo točko, nekoliko zvišala, je bila v obdobju preiskave še vedno zelo nizka, in sicer 1,5 %–2,0 %, kar je znatno pod ciljnim dobičkom. Indijski uvoz se je v istem obdobju povečal za 22,6 %, njegov tržni delež pa za 3,5 odstotne točke.

| (96) | Drugi kazalniki so ostali razmeroma nespremenjeni. Vendar se je njihovo poslabšanje v veliki meri preprečilo z bistvenim povečanjem prodaje industrije Unije zunaj Unije. Edini kazalnik, ki je v obravnavanem obdobju pokazal jasen pozitiven trend, so bile naložbe, ki so se povečale za 20 %. Vendar je bila raven naložb v letih 2012 in 2013 precej nižja, zvišanje v obdobju preiskave pa ni niti izravnalo znižanja v prejšnjih letih. |
| --- | --- |

(96)

Drugi kazalniki so ostali razmeroma nespremenjeni. Vendar se je njihovo poslabšanje v veliki meri preprečilo z bistvenim povečanjem prodaje industrije Unije zunaj Unije. Edini kazalnik, ki je v obravnavanem obdobju pokazal jasen pozitiven trend, so bile naložbe, ki so se povečale za 20 %. Vendar je bila raven naložb v letih 2012 in 2013 precej nižja, zvišanje v obdobju preiskave pa ni niti izravnalo znižanja v prejšnjih letih.

| (97) | Zaradi zelo nizke dobičkonosnosti in nenehnega zmanjševanja prodaje in tržnega deleža v Uniji se je industrija Unije znašla v težkem gospodarskem položaju. |
| --- | --- |

(97)

Zaradi zelo nizke dobičkonosnosti in nenehnega zmanjševanja prodaje in tržnega deleža v Uniji se je industrija Unije znašla v težkem gospodarskem položaju.

| (98) | Komisija je na podlagi navedenega začasno sklenila, da je industrija Unije utrpela znatno škodo v smislu člena 3(5) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(98)

Komisija je na podlagi navedenega začasno sklenila, da je industrija Unije utrpela znatno škodo v smislu člena 3(5) osnovne uredbe.

5.   VZROČNA ZVEZA

| (99) | Komisija je v skladu s členom 3(6) osnovne uredbe proučila, ali je dampinški uvoz iz zadevne države povzročil znatno škodo industriji Unije. V skladu s členom 3(7) osnovne uredbe je proučila tudi druge znane dejavnike, ki bi lahko hkrati povzročali škodo industriji Unije. Komisija je zagotovila, da se morebitna škoda, ki so jo povzročili drugi dejavniki in ne dampinški uvoz iz zadevne države, ni pripisala temu dampinškemu uvozu. Ti dejavniki so gospodarska kriza in manjše povpraševanje, uvoz iz tretjih držav, izvoz industrije Unije in konkurenca nadomestnih izdelkov, kot so plastične cevi. |
| --- | --- |

(99)

Komisija je v skladu s členom 3(6) osnovne uredbe proučila, ali je dampinški uvoz iz zadevne države povzročil znatno škodo industriji Unije. V skladu s členom 3(7) osnovne uredbe je proučila tudi druge znane dejavnike, ki bi lahko hkrati povzročali škodo industriji Unije. Komisija je zagotovila, da se morebitna škoda, ki so jo povzročili drugi dejavniki in ne dampinški uvoz iz zadevne države, ni pripisala temu dampinškemu uvozu. Ti dejavniki so gospodarska kriza in manjše povpraševanje, uvoz iz tretjih držav, izvoz industrije Unije in konkurenca nadomestnih izdelkov, kot so plastične cevi.

5.1   Učinki dampinškega uvoza

| (100) | Obseg prodaje indijskih proizvajalcev izvoznikov v Uniji je bil že na začetku obravnavanega obdobja skoraj dvakrat večji 75 000–85 000 od obsega vsega ostalega uvoza skupaj (45,8 kt). Prodaja indijskih proizvajalcev se je leta 2012 gibala v skladu s potrošnjo, vendar je ohranila približno 10–15-odstotni tržni delež. Vendar je indijskim proizvajalcem leta 2013, ko je bila potrošnja še vedno na nizki ravni, dobičkonosnost industrije Unije pa negativna, uspelo bistveno povečati svojo prodajo in tržni delež. Takšno uspešno povečanje prodaje indijskih proizvajalcev na nazadujočem trgu je bilo mogoče zaradi agresivnega določanja dampinških cen, saj so se indijske uvozne cene leta 2013 v primerjavi z istim obdobjem prejšnjega leta znižale za 6,2 %. Agresivno določanje cen se je nadaljevalo v obdobju preiskave. Obseg prodaje indijskih proizvajalcev izvoznikov je v obdobju preiskave presegel 100 000 ton, njihov tržni delež pa je dosegel 15 %–20 %. Takšno hitro povečanje je bilo mogoče zaradi znatnega nelojalnega nižanja prodajnih cen proizvajalcev Unije. Ugotovljeni stopnji nelojalnega nižanja prodajnih cen sta 34 % in 42,4 %. Medtem ko sta se prodaja in tržni delež indijskih proizvajalcev izvoznikov močno povečala, se je obseg prodaje industrije Unije zmanjšal veliko bolj kot potrošnja, prodaja industrije Unije se je zmanjšala za 6,4 %, njen tržni delež pa za 2,5 odstotne točke. |
| --- | --- |

(100)

Obseg prodaje indijskih proizvajalcev izvoznikov v Uniji je bil že na začetku obravnavanega obdobja skoraj dvakrat večji 75 000–85 000 od obsega vsega ostalega uvoza skupaj (45,8 kt). Prodaja indijskih proizvajalcev se je leta 2012 gibala v skladu s potrošnjo, vendar je ohranila približno 10–15-odstotni tržni delež. Vendar je indijskim proizvajalcem leta 2013, ko je bila potrošnja še vedno na nizki ravni, dobičkonosnost industrije Unije pa negativna, uspelo bistveno povečati svojo prodajo in tržni delež. Takšno uspešno povečanje prodaje indijskih proizvajalcev na nazadujočem trgu je bilo mogoče zaradi agresivnega določanja dampinških cen, saj so se indijske uvozne cene leta 2013 v primerjavi z istim obdobjem prejšnjega leta znižale za 6,2 %. Agresivno določanje cen se je nadaljevalo v obdobju preiskave. Obseg prodaje indijskih proizvajalcev izvoznikov je v obdobju preiskave presegel 100 000 ton, njihov tržni delež pa je dosegel 15 %–20 %. Takšno hitro povečanje je bilo mogoče zaradi znatnega nelojalnega nižanja prodajnih cen proizvajalcev Unije. Ugotovljeni stopnji nelojalnega nižanja prodajnih cen sta 34 % in 42,4 %. Medtem ko sta se prodaja in tržni delež indijskih proizvajalcev izvoznikov močno povečala, se je obseg prodaje industrije Unije zmanjšal veliko bolj kot potrošnja, prodaja industrije Unije se je zmanjšala za 6,4 %, njen tržni delež pa za 2,5 odstotne točke.

| (101) | Glede na jasno sovpadanje znatnega nelojalnega nižanja prodajnih cen proizvajalcev Unije zaradi indijskega dampinškega uvoza ter zmanjšanja obsega prodaje in tržnega deleža industrije Unije, ki je povzročilo zelo nizko dobičkonosnost, se sklene, da je bil dampinški uvoz razlog za slab položaj industrije Unije. |
| --- | --- |

(101)

Glede na jasno sovpadanje znatnega nelojalnega nižanja prodajnih cen proizvajalcev Unije zaradi indijskega dampinškega uvoza ter zmanjšanja obsega prodaje in tržnega deleža industrije Unije, ki je povzročilo zelo nizko dobičkonosnost, se sklene, da je bil dampinški uvoz razlog za slab položaj industrije Unije.

5.2   Učinki drugih dejavnikov

5.2.1   Gospodarska kriza in manjše povpraševanje

| (102) | Potrošnja zadevnega izdelka v Uniji se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 3,3 %, indijski uvoz pa se je v istem obdobju povečal za 22,6 %. Glavni upad potrošnje (za 15 % v obdobju 2011–2012) je bil posledica gospodarske krize in zmanjšanja javnih izdatkov. Videti je, da je zmanjšanje potrošnje prispevalo k škodi na začetku obravnavanega obdobja in morda tudi leta 2013. Vendar je bil dampinški uvoz iz Indije leta 2013 in zlasti v obdobju preiskave glavni dejavnik škode, ki je zmanjševal prodajo industrije Unije v Uniji in preprečeval ponovno vzpostavitev trajnostne dobičkonosnosti. |
| --- | --- |

(102)

Potrošnja zadevnega izdelka v Uniji se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 3,3 %, indijski uvoz pa se je v istem obdobju povečal za 22,6 %. Glavni upad potrošnje (za 15 % v obdobju 2011–2012) je bil posledica gospodarske krize in zmanjšanja javnih izdatkov. Videti je, da je zmanjšanje potrošnje prispevalo k škodi na začetku obravnavanega obdobja in morda tudi leta 2013. Vendar je bil dampinški uvoz iz Indije leta 2013 in zlasti v obdobju preiskave glavni dejavnik škode, ki je zmanjševal prodajo industrije Unije v Uniji in preprečeval ponovno vzpostavitev trajnostne dobičkonosnosti.

5.2.2   Uvoz iz tretjih držav

| (103) | Obseg uvoza iz drugih tretjih držav se je v obravnavanem obdobju gibal na naslednji način:

  Obseg uvoza iz tretjih držav (v metričnih tonah) | 2011 | 2012 | 2013 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kitajska | 31 136 | 28 019 | 12 266 | 13 903 |
| Indeks | 100 | 90 | 39 | 45 |
| Tretje države, razen Kitajske | 14 693 | 12 183 | 20 153 | 22 524 |
| Indeks | 100 | 83 | 137 | 153 |
| vse tretje države | 45 828 | 40 202 | 32 419 | 36 427 |
| Indeks | 100 | 88 | 71 | 79 |
| Vir: Eurostat. |

(103)

Obseg uvoza iz drugih tretjih držav se je v obravnavanem obdobju gibal na naslednji način:

Obseg uvoza iz tretjih držav (v metričnih tonah)

2011

2012

2013

OP

Kitajska

31 136

28 019

12 266

13 903

Indeks

100

90

39

45

Tretje države, razen Kitajske

14 693

12 183

20 153

22 524

Indeks

100

83

137

153

vse tretje države

45 828

40 202

32 419

36 427

Indeks

100

88

71

79

Vir: Eurostat.

| (104) | Uvoz iz Indije je predstavljal večino celotnega uvoza v Unijo (več kot 70 %) v obdobju preiskave. Uvoz iz Indije se je v obravnavanem obdobju povečal za več kot 22 %, uvoz iz drugih držav pa se je v istem obdobju zmanjšal za več kot 20 %. Tržni delež uvoza iz Indije se je povečal za 2,5 odstotne točke, tržni delež uvoza iz drugih držav pa se je zmanjšal za več kot eno odstotno točko. Glede na majhen obseg uvoza iz tretjih držav in dejstvo, da sta se obseg in tržni delež tega uvoza zmanjšala, nič ne kaže na to, da je ta uvoz povzročil škodo industriji Unije. |
| --- | --- |

(104)

Uvoz iz Indije je predstavljal večino celotnega uvoza v Unijo (več kot 70 %) v obdobju preiskave. Uvoz iz Indije se je v obravnavanem obdobju povečal za več kot 22 %, uvoz iz drugih držav pa se je v istem obdobju zmanjšal za več kot 20 %. Tržni delež uvoza iz Indije se je povečal za 2,5 odstotne točke, tržni delež uvoza iz drugih držav pa se je zmanjšal za več kot eno odstotno točko. Glede na majhen obseg uvoza iz tretjih držav in dejstvo, da sta se obseg in tržni delež tega uvoza zmanjšala, nič ne kaže na to, da je ta uvoz povzročil škodo industriji Unije.

| (105) | Proizvajalca izvoznika sta trdila, da je eden od proizvajalcev Unije zadevni izdelek uvažal iz svojih proizvodnih obratov na Kitajskem in si s tem sam povzročal škodo. Ta trditev ni bila podprta z nobenimi dokazi. Preverjeni dokazi so pokazali, da je bil obseg uvoza v Unijo iz kitajskih obratov, povezanih s proizvajalcem Unije, zelo majhen. Poleg tega se je uvoz s Kitajske v obravnavanem obdobju bistveno zmanjšal in izgubil več kot 2 odstotni točki tržnega deleža, kar jasno kaže, da ta uvoz ni povzročil škode. |
| --- | --- |

(105)

Proizvajalca izvoznika sta trdila, da je eden od proizvajalcev Unije zadevni izdelek uvažal iz svojih proizvodnih obratov na Kitajskem in si s tem sam povzročal škodo. Ta trditev ni bila podprta z nobenimi dokazi. Preverjeni dokazi so pokazali, da je bil obseg uvoza v Unijo iz kitajskih obratov, povezanih s proizvajalcem Unije, zelo majhen. Poleg tega se je uvoz s Kitajske v obravnavanem obdobju bistveno zmanjšal in izgubil več kot 2 odstotni točki tržnega deleža, kar jasno kaže, da ta uvoz ni povzročil škode.

5.2.3   Izvoz industrije Unije

| (106) | Obseg izvoza sodelujočih proizvajalcev Unije se je v obravnavanem obdobju gibal na naslednji način:

  Izvoz sodelujočih proizvajalcev Unije | 2011 | 2012 | 2013 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg izvoza – indeks | 100 | 78 | 116 | 130 |
| Povprečna izvozna cena – indeks | 100 | 108 | 104 | 99 |
| Vir: izpolnjeni vprašalniki. |

(106)

Obseg izvoza sodelujočih proizvajalcev Unije se je v obravnavanem obdobju gibal na naslednji način:

Izvoz sodelujočih proizvajalcev Unije

2011

2012

2013

OP

Obseg izvoza – indeks

100

78

116

130

Povprečna izvozna cena – indeks

100

108

104

99

Vir: izpolnjeni vprašalniki.

| (107) | Prodaja industrije Unije zunaj Unije se je v obravnavanem obdobju močno povečala, in sicer za 30 %, povprečna prodajna cena pa je ostala razmeroma nespremenjena. Zato je prodaja zunaj Unije v bistvu dejavnik, ki je zmanjšal škodo. Če se prodaja zunaj Unije ne bi povečala, bi bil položaj industrije Unije še slabši. |
| --- | --- |

(107)

Prodaja industrije Unije zunaj Unije se je v obravnavanem obdobju močno povečala, in sicer za 30 %, povprečna prodajna cena pa je ostala razmeroma nespremenjena. Zato je prodaja zunaj Unije v bistvu dejavnik, ki je zmanjšal škodo. Če se prodaja zunaj Unije ne bi povečala, bi bil položaj industrije Unije še slabši.

5.2.4   Konkurenca nadomestnih izdelkov

| (108) | Zainteresirane strani so trdile, da je škoda posledica močne konkurence nadomestnih izdelkov, zlasti plastičnih cevi (polietilen (PE), polivinil klorid (PVC) in polipropilen (PP)). Cene plastičnih cevi z manjšimi premeri na enoto so sprva bistveno nižje. Če pa se upoštevajo stroški vzdrževanja in življenjska doba izdelka, ima zadevni izdelek dolgoročne stroškovne prednosti. Plastične cevi izvajajo nekaj konkurenčnega pritiska na zadevni izdelek, zlasti cevi z manjšimi premeri. Vendar cevi iz nodularnega litega železa v obravnavanem obdobju tržnega deleža niso izgubile zaradi plastičnih cevi, v nekaterih primerih pa so cevi iz nodularnega litega železa v istem obdobju celo ponovno pridobile nekaj tržnega deleža v škodo plastičnih cevi. Zato konkurenca plastičnih nadomestnih izdelkov najverjetneje ni povzročila znatne škode v obravnavanem obdobju. |
| --- | --- |

(108)

Zainteresirane strani so trdile, da je škoda posledica močne konkurence nadomestnih izdelkov, zlasti plastičnih cevi (polietilen (PE), polivinil klorid (PVC) in polipropilen (PP)). Cene plastičnih cevi z manjšimi premeri na enoto so sprva bistveno nižje. Če pa se upoštevajo stroški vzdrževanja in življenjska doba izdelka, ima zadevni izdelek dolgoročne stroškovne prednosti. Plastične cevi izvajajo nekaj konkurenčnega pritiska na zadevni izdelek, zlasti cevi z manjšimi premeri. Vendar cevi iz nodularnega litega železa v obravnavanem obdobju tržnega deleža niso izgubile zaradi plastičnih cevi, v nekaterih primerih pa so cevi iz nodularnega litega železa v istem obdobju celo ponovno pridobile nekaj tržnega deleža v škodo plastičnih cevi. Zato konkurenca plastičnih nadomestnih izdelkov najverjetneje ni povzročila znatne škode v obravnavanem obdobju.

5.3   Sklep o vzročni zvezi

| (109) | Začasno je bilo ugotovljeno, da obstaja vzročna zveza med škodo, ki so jo utrpeli proizvajalci Unije, in dampinškim uvozom iz zadevne države. Nelojalno nižanje prodajnih cen industrije Unije zaradi dampinškega uvoza jasno sovpada z zmanjšanjem prodaje industrije Unije v EU in njenega tržnega deleža v EU. Dampinški uvoz iz Indije je v obdobju preiskave nelojalno znižal prodajne cene industrije Unije za 34 % in 42,4 %. To je močno zmanjšalo dobičkonosnost industrije EU. |
| --- | --- |

(109)

Začasno je bilo ugotovljeno, da obstaja vzročna zveza med škodo, ki so jo utrpeli proizvajalci Unije, in dampinškim uvozom iz zadevne države. Nelojalno nižanje prodajnih cen industrije Unije zaradi dampinškega uvoza jasno sovpada z zmanjšanjem prodaje industrije Unije v EU in njenega tržnega deleža v EU. Dampinški uvoz iz Indije je v obdobju preiskave nelojalno znižal prodajne cene industrije Unije za 34 % in 42,4 %. To je močno zmanjšalo dobičkonosnost industrije EU.

| (110) | Komisija je opredelila učinke vseh znanih dejavnikov na položaj industrije Unije in jih ločila od škodljivih učinkov dampinškega uvoza. Gospodarska kriza in zmanjšanje povpraševanja sta prispevala k škodi na začetku obravnavanega obdobja in morda tudi leta 2013. Vendar se položaj industrije Unije zagotovo ne bi tako močno poslabšal, če ne bi bilo znatnega nelojalnega nižanja prodajnih cen industrije Unije zaradi dampinškega uvoza. Prodaja se ne bi zmanjšala v takem obsegu, zmogljivost bi bila bolje izkoriščena, dobičkonosnost pa bi bila bolj trajnostna. Zato je bilo začasno ugotovljeno, da zmanjšanje potrošnje ne prekine vzročne zveze med dampinškim uvozom in znatno škodo. |
| --- | --- |

(110)

Komisija je opredelila učinke vseh znanih dejavnikov na položaj industrije Unije in jih ločila od škodljivih učinkov dampinškega uvoza. Gospodarska kriza in zmanjšanje povpraševanja sta prispevala k škodi na začetku obravnavanega obdobja in morda tudi leta 2013. Vendar se položaj industrije Unije zagotovo ne bi tako močno poslabšal, če ne bi bilo znatnega nelojalnega nižanja prodajnih cen industrije Unije zaradi dampinškega uvoza. Prodaja se ne bi zmanjšala v takem obsegu, zmogljivost bi bila bolje izkoriščena, dobičkonosnost pa bi bila bolj trajnostna. Zato je bilo začasno ugotovljeno, da zmanjšanje potrošnje ne prekine vzročne zveze med dampinškim uvozom in znatno škodo.

| (111) | Začasno je bilo ugotovljeno, da drugi opredeljeni dejavniki, kot so uvoz iz tretjih držav, izvoz industrije Unije in konkurenca nadomestnih izdelkov, ne prekinejo navedene vzročne zveze, tudi če se upošteva njihov morebitni skupni učinek. |
| --- | --- |

(111)

Začasno je bilo ugotovljeno, da drugi opredeljeni dejavniki, kot so uvoz iz tretjih držav, izvoz industrije Unije in konkurenca nadomestnih izdelkov, ne prekinejo navedene vzročne zveze, tudi če se upošteva njihov morebitni skupni učinek.

| (112) | Na podlagi navedenega je Komisija v tej fazi sklenila, da je znatna škoda, ki jo je utrpela industrija Unije, posledica dampinškega uvoza iz Indije in da drugi posamično ali skupaj upoštevani dejavniki niso prekinili vzročne zveze. Škoda se večinoma kaže v zmanjšanju prodaje v Uniji, izgubi tržnega deleža, slabi izkoriščenosti zmogljivosti in slabi dobičkonosnosti industrije Unije. |
| --- | --- |

(112)

Na podlagi navedenega je Komisija v tej fazi sklenila, da je znatna škoda, ki jo je utrpela industrija Unije, posledica dampinškega uvoza iz Indije in da drugi posamično ali skupaj upoštevani dejavniki niso prekinili vzročne zveze. Škoda se večinoma kaže v zmanjšanju prodaje v Uniji, izgubi tržnega deleža, slabi izkoriščenosti zmogljivosti in slabi dobičkonosnosti industrije Unije.

6.   INTERES UNIJE

| (113) | Komisija je v skladu s členom 21 osnovne uredbe proučila, ali bi bila uvedba protidampinških ukrepov v nasprotju z interesom Unije. Posebno pozornost je posvetila potrebi po odpravi učinkov škodljivega dampinga, ki izkrivljajo trgovino, in ponovni vzpostavitvi učinkovite konkurence. Določitev interesa Unije je temeljila na oceni vseh različnih zadevnih interesov, vključno z interesi industrije Unije, distributerjev in končnih uporabnikov, kot so družbe za oskrbo z vodo, kanalizacijo ali namakanje. |
| --- | --- |

(113)

Komisija je v skladu s členom 21 osnovne uredbe proučila, ali bi bila uvedba protidampinških ukrepov v nasprotju z interesom Unije. Posebno pozornost je posvetila potrebi po odpravi učinkov škodljivega dampinga, ki izkrivljajo trgovino, in ponovni vzpostavitvi učinkovite konkurence. Določitev interesa Unije je temeljila na oceni vseh različnih zadevnih interesov, vključno z interesi industrije Unije, distributerjev in končnih uporabnikov, kot so družbe za oskrbo z vodo, kanalizacijo ali namakanje.

6.1   Interes industrije Unije

| (114) | Proizvodni obrati industrije Unije so v Franciji, Nemčiji, Španiji in Avstriji. Industrija Unije je neposredno zaposlovala več kot 2 400 oseb v proizvodnji in prodaji zadevnega izdelka. V preiskavi sta sodelovala dva od treh proizvajalcev. Nesodelujoči proizvajalec ni nasprotoval začetku preiskave. Kot je bilo prikazano, sta sodelujoči družbi utrpeli znatno škodo, saj je dampinški uvoz negativno vplival nanju. |
| --- | --- |

(114)

Proizvodni obrati industrije Unije so v Franciji, Nemčiji, Španiji in Avstriji. Industrija Unije je neposredno zaposlovala več kot 2 400 oseb v proizvodnji in prodaji zadevnega izdelka. V preiskavi sta sodelovala dva od treh proizvajalcev. Nesodelujoči proizvajalec ni nasprotoval začetku preiskave. Kot je bilo prikazano, sta sodelujoči družbi utrpeli znatno škodo, saj je dampinški uvoz negativno vplival nanju.

| (115) | Pričakuje se, da bo uvedba začasnih protidampinških dajatev ponovno vzpostavila poštene tržne pogoje na trgu Unije ter proizvajalcem Unije omogočila, da povečajo svojo prodajo in izboljšajo slabo izkoriščenost zmogljivosti. Tako bi se dobičkonosnost industrije Unije izboljšala in približala ravnem, ki se štejejo kot potrebne za to kapitalsko intenzivno industrijo, preprečila pa bi se tudi izguba delovnih mest. Zelo verjetno je, da se bo brez ukrepov gospodarski položaj industrije Unije še poslabšal. |
| --- | --- |

(115)

Pričakuje se, da bo uvedba začasnih protidampinških dajatev ponovno vzpostavila poštene tržne pogoje na trgu Unije ter proizvajalcem Unije omogočila, da povečajo svojo prodajo in izboljšajo slabo izkoriščenost zmogljivosti. Tako bi se dobičkonosnost industrije Unije izboljšala in približala ravnem, ki se štejejo kot potrebne za to kapitalsko intenzivno industrijo, preprečila pa bi se tudi izguba delovnih mest. Zelo verjetno je, da se bo brez ukrepov gospodarski položaj industrije Unije še poslabšal.

| (116) | Zato se začasno sklene, da bi bila uvedba protidampinških dajatev v interesu industrije Unije. |
| --- | --- |

(116)

Zato se začasno sklene, da bi bila uvedba protidampinških dajatev v interesu industrije Unije.

6.2   Interes nepovezanih uvoznikov, distributerjev, uporabnikov in drugih zainteresiranih strani

| (117) | Noben nepovezan uvoznik se ni javil v roku, določenem v obvestilu o začetku. Javilo pa se je veliko distributerjev, ki so izrazili svoje mnenje. Vendar jih je le nekaj predložilo bolj utemeljene podatke, ki so omogočili poglobljeno analizo. V preiskavi je sodelovalo le nekaj končnih uporabnikov. |
| --- | --- |

(117)

Noben nepovezan uvoznik se ni javil v roku, določenem v obvestilu o začetku. Javilo pa se je veliko distributerjev, ki so izrazili svoje mnenje. Vendar jih je le nekaj predložilo bolj utemeljene podatke, ki so omogočili poglobljeno analizo. V preiskavi je sodelovalo le nekaj končnih uporabnikov.

| (118) | Več zainteresiranih strani (predvsem distributerji izdelkov industrije Unije in združenja delavcev v kovinski industriji) se je strinjalo s preiskavo in zahtevalo ponovno vzpostavitev poštene konkurence, obžalovali so škodljivi položaj industrije Unije in trdili, da bi proizvodna zmogljivost industrije Unije prenehala obstajati, delovna mesta v Uniji pa bi bila izgubljena, če se dajatve ne bi uvedle. |
| --- | --- |

(118)

Več zainteresiranih strani (predvsem distributerji izdelkov industrije Unije in združenja delavcev v kovinski industriji) se je strinjalo s preiskavo in zahtevalo ponovno vzpostavitev poštene konkurence, obžalovali so škodljivi položaj industrije Unije in trdili, da bi proizvodna zmogljivost industrije Unije prenehala obstajati, delovna mesta v Uniji pa bi bila izgubljena, če se dajatve ne bi uvedle.

| (119) | Distributerji zadevnega izdelka, uvoženega iz Indije, in več končnih uporabnikov, tj. družb za oskrbo z vodo, kanalizacijo in namakanje, so nasprotovali uvedbi ukrepov. Izrazili so pomisleke o tem, da bi skupina SG PAM Group dobila skoraj monopolni položaj na trgu Unije, če bi se uvoz iz Indije zmanjšal zaradi uvedbe ukrepov, kar pa bi povzročilo zvišanje cen. Skupina SG PAM Group ima na trgu Unije zelo močen položaj. Vendar obstaja več dejavnikov, ki očitno zmanjšujejo njeno tržno moč. Prvi dejavnik sta druga dva proizvajalca Unije, ki imata proste zmogljivosti in lahko zagotovita učinkovito konkurenco, če cene skupine SG PAM Group postanejo previsoke. |
| --- | --- |

(119)

Distributerji zadevnega izdelka, uvoženega iz Indije, in več končnih uporabnikov, tj. družb za oskrbo z vodo, kanalizacijo in namakanje, so nasprotovali uvedbi ukrepov. Izrazili so pomisleke o tem, da bi skupina SG PAM Group dobila skoraj monopolni položaj na trgu Unije, če bi se uvoz iz Indije zmanjšal zaradi uvedbe ukrepov, kar pa bi povzročilo zvišanje cen. Skupina SG PAM Group ima na trgu Unije zelo močen položaj. Vendar obstaja več dejavnikov, ki očitno zmanjšujejo njeno tržno moč. Prvi dejavnik sta druga dva proizvajalca Unije, ki imata proste zmogljivosti in lahko zagotovita učinkovito konkurenco, če cene skupine SG PAM Group postanejo previsoke.

| (120) | Poleg tega je v tretjih državah (Kitajska, Turčija, Rusija in Švica) več proizvajalcev, ki že prodajajo na trg EU. Njihov obseg prodaje je bil v obravnavanem obdobju majhen in se je zmanjševal. Vendar je videti, da je bil glavni razlog za tako zmanjšanje prodaje drugih uvoznikov agresivna konkurenca indijskih proizvajalcev. Indijske dampinške cene so bile bistveno nižje od cen vseh drugih pomembnih držav uvoznic (z izjemo Rusije). Če bi industrija Unije enostransko zvišala cene, bi se lahko uvoz iz drugih držav kratko- do srednjeročno povečal, saj so izvozniki iz drugih držav že prisotni v Uniji.

  Povprečna uvozna cena v EUR | 2011 | 2012 | 2013 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indija | 665 | 703 | 659 | 651 |
| Kitajska | 955 | 1 014 | 1 059 | 1 054 |
| Švica | 1 711 | 1 678 | 1 554 | 1 526 |
| Rusija | 697 | 696 | 652 | 627 |
| Turčija | 1 246 | 1 544 | 1 272 | 1 010 |
| Vir: Eurostat. |

(120)

Poleg tega je v tretjih državah (Kitajska, Turčija, Rusija in Švica) več proizvajalcev, ki že prodajajo na trg EU. Njihov obseg prodaje je bil v obravnavanem obdobju majhen in se je zmanjševal. Vendar je videti, da je bil glavni razlog za tako zmanjšanje prodaje drugih uvoznikov agresivna konkurenca indijskih proizvajalcev. Indijske dampinške cene so bile bistveno nižje od cen vseh drugih pomembnih držav uvoznic (z izjemo Rusije). Če bi industrija Unije enostransko zvišala cene, bi se lahko uvoz iz drugih držav kratko- do srednjeročno povečal, saj so izvozniki iz drugih držav že prisotni v Uniji.

Povprečna uvozna cena v EUR

2011

2012

2013

OP

Indija

665

703

659

651

Kitajska

955

1 014

1 059

1 054

Švica

1 711

1 678

1 554

1 526

Rusija

697

696

652

627

Turčija

1 246

1 544

1 272

1 010

Vir: Eurostat.

6.3   Sklep o interesu Unije

| (121) | Komisija je na podlagi navedenega sklenila, da v tej fazi preiskave ni utemeljenih razlogov, zaradi katerih uvedba ukrepov za uvoz cevi iz nodularnega litega železa s poreklom iz Indije ne bi bila v interesu Unije. Komisija bo v zaključni fazi kljub temu še naprej preiskovala morebitne učinke na konkurenco na trgu Unije na podlagi dodatnih informacij, ki jih bo prejela. |
| --- | --- |

(121)

Komisija je na podlagi navedenega sklenila, da v tej fazi preiskave ni utemeljenih razlogov, zaradi katerih uvedba ukrepov za uvoz cevi iz nodularnega litega železa s poreklom iz Indije ne bi bila v interesu Unije. Komisija bo v zaključni fazi kljub temu še naprej preiskovala morebitne učinke na konkurenco na trgu Unije na podlagi dodatnih informacij, ki jih bo prejela.

7.   ZAČASNI PROTIDAMPINŠKI UKREPI

| (122) | Glede na sklepe Komisije o dampingu, škodi, vzročni zvezi in interesu Unije bi bilo treba uvesti začasne ukrepe, da se prepreči, da bi dampinški uvoz še naprej povzročal škodo industriji Unije. |
| --- | --- |

(122)

Glede na sklepe Komisije o dampingu, škodi, vzročni zvezi in interesu Unije bi bilo treba uvesti začasne ukrepe, da se prepreči, da bi dampinški uvoz še naprej povzročal škodo industriji Unije.

7.1   Stopnja odprave škode (stopnja škode)

| (123) | Pri določitvi stopnje ukrepov je Komisija najprej analizirala višino dajatve, ki bi bila potrebna za odpravo škode, ki jo je utrpela industrija Unije. |
| --- | --- |

(123)

Pri določitvi stopnje ukrepov je Komisija najprej analizirala višino dajatve, ki bi bila potrebna za odpravo škode, ki jo je utrpela industrija Unije.

| (124) | Škoda bi bila odpravljena, če bi industrija Unije lahko krila svoje proizvodne stroške in ustvarila dobiček pred obdavčitvijo, ki bi ga taka industrija v tem sektorju od prodaje podobnega izdelka na trgu Unije lahko razumno ustvarila v običajnih konkurenčnih pogojih, tj. brez dampinškega uvoza. |
| --- | --- |

(124)

Škoda bi bila odpravljena, če bi industrija Unije lahko krila svoje proizvodne stroške in ustvarila dobiček pred obdavčitvijo, ki bi ga taka industrija v tem sektorju od prodaje podobnega izdelka na trgu Unije lahko razumno ustvarila v običajnih konkurenčnih pogojih, tj. brez dampinškega uvoza.

| (125) | Pritožnik trdi, da industrija pričakuje dobičkonosnost nad 12 %, če ni dampinškega uvoza, saj je takšno dobičkonosnost dosegala v letih pred obravnavanim obdobjem. Opozoriti je treba, da je bil obseg prodaje industrije Unije v letih pred obravnavanim obdobjem izjemno velik zaradi gospodarskega razcveta v obdobju 2007–2008 in fiskalnih spodbud v okviru javne porabe vlad Unije za preprečevanje učinkov gospodarske krize leta 2009. Zato navedenih let ni mogoče šteti kot reprezentativnih za dobičkonosnost industrije Unije. Pritožnik trdi tudi, da je dvomestna dobičkonosnost utemeljena z visoko stopnjo porabe za raziskave in razvoj. Preiskava je pokazala le malo dokazov o intenzivni dejavnosti na področju raziskav in razvoja, saj so odhodki za raziskave in razvoj v primeru proizvajalca Unije, ki je imel najvišje odhodke za raziskave in razvoj, leta 2011 pomenili manj kot 2 % prihodkov od prodaje, v obdobju preiskave pa še manj. |
| --- | --- |

(125)

Pritožnik trdi, da industrija pričakuje dobičkonosnost nad 12 %, če ni dampinškega uvoza, saj je takšno dobičkonosnost dosegala v letih pred obravnavanim obdobjem. Opozoriti je treba, da je bil obseg prodaje industrije Unije v letih pred obravnavanim obdobjem izjemno velik zaradi gospodarskega razcveta v obdobju 2007–2008 in fiskalnih spodbud v okviru javne porabe vlad Unije za preprečevanje učinkov gospodarske krize leta 2009. Zato navedenih let ni mogoče šteti kot reprezentativnih za dobičkonosnost industrije Unije. Pritožnik trdi tudi, da je dvomestna dobičkonosnost utemeljena z visoko stopnjo porabe za raziskave in razvoj. Preiskava je pokazala le malo dokazov o intenzivni dejavnosti na področju raziskav in razvoja, saj so odhodki za raziskave in razvoj v primeru proizvajalca Unije, ki je imel najvišje odhodke za raziskave in razvoj, leta 2011 pomenili manj kot 2 % prihodkov od prodaje, v obdobju preiskave pa še manj.

| (126) | V prejšnjih preiskavah v zvezi s podobnimi izdelki, tj. nekaterimi brezšivnimi cevmi iz nerjavnega jekla (5) ter nekaterimi varjenimi cevmi in votlimi profili iz železa ali nelegiranega jekla (6), se je štelo, da bi se lahko 5-odstotna stopnja dobička obravnavala kot ustrezna stopnja, ki naj bi jo industrija Unije dosegla, če ne bi bilo škodljivega dampinga. Cevi iz nodularnega litega železa so v številnih pogledih podobne brezšivnim jeklenim cevem ter varjenim cevem iz železa ali nelegiranega jekla, saj surovo železo predstavlja velik del stroškov njihove proizvodnje, uporabljajo pa se lahko tudi za prenos vode. Zato se začasno šteje, da je 5-odstotna stopnja dobičkonosnosti razumna tudi za industrijo cevi iz nodularnega litega železa. |
| --- | --- |

(126)

V prejšnjih preiskavah v zvezi s podobnimi izdelki, tj. nekaterimi brezšivnimi cevmi iz nerjavnega jekla (5) ter nekaterimi varjenimi cevmi in votlimi profili iz železa ali nelegiranega jekla (6), se je štelo, da bi se lahko 5-odstotna stopnja dobička obravnavala kot ustrezna stopnja, ki naj bi jo industrija Unije dosegla, če ne bi bilo škodljivega dampinga. Cevi iz nodularnega litega železa so v številnih pogledih podobne brezšivnim jeklenim cevem ter varjenim cevem iz železa ali nelegiranega jekla, saj surovo železo predstavlja velik del stroškov njihove proizvodnje, uporabljajo pa se lahko tudi za prenos vode. Zato se začasno šteje, da je 5-odstotna stopnja dobičkonosnosti razumna tudi za industrijo cevi iz nodularnega litega železa.

| (127) | Komisija je nato določila stopnjo odprave škode na podlagi primerjave med tehtano povprečno uvozno ceno sodelujočih proizvajalcev izvoznikov, kot je bila ugotovljena za izračune nelojalnega nižanja cen, in tehtano povprečno neškodljivo ceno podobnega izdelka, ki sta ga sodelujoča proizvajalca Unije prodajala na trgu Unije v obdobju preiskave. Kakršna koli razlika, ki izhaja iz te primerjave, je bila izražena kot odstotek tehtane povprečne uvozne vrednosti CIF. |
| --- | --- |

(127)

Komisija je nato določila stopnjo odprave škode na podlagi primerjave med tehtano povprečno uvozno ceno sodelujočih proizvajalcev izvoznikov, kot je bila ugotovljena za izračune nelojalnega nižanja cen, in tehtano povprečno neškodljivo ceno podobnega izdelka, ki sta ga sodelujoča proizvajalca Unije prodajala na trgu Unije v obdobju preiskave. Kakršna koli razlika, ki izhaja iz te primerjave, je bila izražena kot odstotek tehtane povprečne uvozne vrednosti CIF.

7.2   Začasni ukrepi

| (128) | Za uvoz cevi iz nodularnega litega železa (imenovanega tudi sferoidno grafitno lito železo) s poreklom iz Indije bi bilo treba uvesti začasne protidampinške ukrepe v skladu s pravilom nižje dajatve iz člena 7(2) osnovne uredbe. Komisija je primerjala stopnje škode in stopnje dampinga. Višino dajatve bi bilo treba določiti na nižji od obeh ravni (dampinga in škode). |
| --- | --- |

(128)

Za uvoz cevi iz nodularnega litega železa (imenovanega tudi sferoidno grafitno lito železo) s poreklom iz Indije bi bilo treba uvesti začasne protidampinške ukrepe v skladu s pravilom nižje dajatve iz člena 7(2) osnovne uredbe. Komisija je primerjala stopnje škode in stopnje dampinga. Višino dajatve bi bilo treba določiti na nižji od obeh ravni (dampinga in škode).

| (129) | Na podlagi navedenega bi morale biti začasne protidampinške stopnje dajatve, izražene kot cena CIF meja Unije brez plačane carine, naslednje:









  Država | Družba | Stopnja dampinga | Stopnja škode | Začasna protidampinška dajatev |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indija | Jindal Saw Ltd | 31,2 % | 68 % | 31,2 % |
| Electrosteel Casting Ltd | 15,3 % | 59 % | 15,3 % |

(129)

Na podlagi navedenega bi morale biti začasne protidampinške stopnje dajatve, izražene kot cena CIF meja Unije brez plačane carine, naslednje:

Država

Družba

Stopnja dampinga

Stopnja škode

Začasna protidampinška dajatev

Indija

Jindal Saw Ltd

31,2 %

68 %

31,2 %

Electrosteel Casting Ltd

15,3 %

59 %

15,3 %

| (130) | Stopnje protidampinških dajatev za posamezne družbe, navedene v tej uredbi, so bile določene na podlagi ugotovitev te preiskave. Zato izražajo stanje, v katerem so bile te družbe med to preiskavo. Te stopnje dajatev se uporabljajo izključno za uvoz zadevnega izdelka, ki ima poreklo iz zadevne države, tj. Indije, in so ga proizvedli poimensko navedeni pravni subjekti. Za uvoz zadevnega izdelka, ki ga proizvaja katera koli druga družba, ki ni posebej navedena v izvedbenem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, bi morala veljati stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“. Zanje se ne smejo uporabljati nobene individualne stopnje protidampinške dajatve. |
| --- | --- |

(130)

Stopnje protidampinških dajatev za posamezne družbe, navedene v tej uredbi, so bile določene na podlagi ugotovitev te preiskave. Zato izražajo stanje, v katerem so bile te družbe med to preiskavo. Te stopnje dajatev se uporabljajo izključno za uvoz zadevnega izdelka, ki ima poreklo iz zadevne države, tj. Indije, in so ga proizvedli poimensko navedeni pravni subjekti. Za uvoz zadevnega izdelka, ki ga proizvaja katera koli druga družba, ki ni posebej navedena v izvedbenem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, bi morala veljati stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“. Zanje se ne smejo uporabljati nobene individualne stopnje protidampinške dajatve.

| (131) | Družba lahko zaprosi za uporabo teh posameznih stopenj protidampinških dajatev, če naknadno spremeni ime svojega subjekta. Zahtevek je treba nasloviti na Komisijo (7). Vsebovati mora vse ustrezne informacije, s katerimi je mogoče dokazati, da sprememba ne vpliva na upravičenost družbe do stopnje dajatve, ki se zanjo uporablja. Če sprememba imena družbe ne vpliva na njeno upravičenost do stopnje dajatve, ki se zanjo uporablja, se v Uradnem listu Evropske unije objavi obvestilo o spremembi imena. |
| --- | --- |

(131)

Družba lahko zaprosi za uporabo teh posameznih stopenj protidampinških dajatev, če naknadno spremeni ime svojega subjekta. Zahtevek je treba nasloviti na Komisijo (7). Vsebovati mora vse ustrezne informacije, s katerimi je mogoče dokazati, da sprememba ne vpliva na upravičenost družbe do stopnje dajatve, ki se zanjo uporablja. Če sprememba imena družbe ne vpliva na njeno upravičenost do stopnje dajatve, ki se zanjo uporablja, se v Uradnem listu Evropske unije objavi obvestilo o spremembi imena.

| (132) | Da bi se zmanjšalo tveganje izogibanja ukrepom zaradi velikih razlik v stopnjah dajatev, so potrebni posebni ukrepi, da se zagotovi uporaba posameznih protidampinških dajatev. Družbe, za katere veljajo posamezne protidampinške dajatve, morajo carinskim organom držav članic predložiti veljaven trgovinski račun. Ta račun mora biti v skladu z zahtevami iz člena 1(3) te uredbe. Za uvoz, za katerega navedeni račun ni bil predložen, bi bilo treba uporabiti protidampinško dajatev, ki se uporablja za „vse druge družbe“. |
| --- | --- |

(132)

Da bi se zmanjšalo tveganje izogibanja ukrepom zaradi velikih razlik v stopnjah dajatev, so potrebni posebni ukrepi, da se zagotovi uporaba posameznih protidampinških dajatev. Družbe, za katere veljajo posamezne protidampinške dajatve, morajo carinskim organom držav članic predložiti veljaven trgovinski račun. Ta račun mora biti v skladu z zahtevami iz člena 1(3) te uredbe. Za uvoz, za katerega navedeni račun ni bil predložen, bi bilo treba uporabiti protidampinško dajatev, ki se uporablja za „vse druge družbe“.

| (133) | Da se zagotovi ustrezno izvrševanje protidampinških dajatev, bi bilo treba protidampinško dajatev za vse druge družbe uporabljati ne le za nesodelujoče proizvajalce izvoznike v tej preiskavi, temveč tudi za proizvajalce, ki v obdobju preiskave niso izvažali v Unijo. |
| --- | --- |

(133)

Da se zagotovi ustrezno izvrševanje protidampinških dajatev, bi bilo treba protidampinško dajatev za vse druge družbe uporabljati ne le za nesodelujoče proizvajalce izvoznike v tej preiskavi, temveč tudi za proizvajalce, ki v obdobju preiskave niso izvažali v Unijo.

8.   KONČNE DOLOČBE

| (134) | Komisija bo v interesu dobrega upravljanja zainteresirane strani pozvala, naj ji v določenem roku predložijo pisne pripombe in/ali zaprosijo za zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih. |
| --- | --- |

(134)

Komisija bo v interesu dobrega upravljanja zainteresirane strani pozvala, naj ji v določenem roku predložijo pisne pripombe in/ali zaprosijo za zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih.

| (135) | Ugotovitve v zvezi z uvedbo začasnih dajatev so začasne in jih bo morda treba v zaključni fazi preiskave spremeniti – |
| --- | --- |

(135)

Ugotovitve v zvezi z uvedbo začasnih dajatev so začasne in jih bo morda treba v zaključni fazi preiskave spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Začasna protidampinška dajatev se uvede na uvoz cevi iz nodularnega litega železa (imenovanega tudi sferoidno grafitno lito železo) s poreklom iz Indije, ki se trenutno uvrščajo pod oznaki KN ex 7303 00 10 in ex 7303 00 90 (oznaki TARIC 7303001010 in 7303009010).

2.   Stopnje začasne protidampinške dajatve, ki se uporablja za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatev za izdelek iz odstavka 1, ki ga proizvajajo spodaj navedene družbe, so:

| Družba | Začasna protidampinška dajatev | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- |
| Jindal Saw Ltd | 31,2 % | C054 |
| Electrosteel Casting Ltd | 15,3 % | C055 |
| Vse druge družbe | 31,2 % | C999 |

Družba

Začasna protidampinška dajatev

Dodatna oznaka TARIC

Jindal Saw Ltd

31,2 %

C054

Electrosteel Casting Ltd

15,3 %

C055

Vse druge družbe

31,2 %

C999

3.   Uporaba individualne stopnje dajatve, določene za družbe, navedene v odstavku 2, je pogojena s predložitvijo veljavnega trgovinskega računa carinskim organom držav članic, ki mora vsebovati izjavo z datumom in podpisom uradnika subjekta, ki izdaja takšne račune, ter njegovim imenom in funkcijo, in sicer: „Podpisani potrjujem, da je (količina) cevi iz nodularnega litega železa (imenovanega tudi sferoidno grafitno lito železo), prodanih za izvoz v Evropsko unijo, ki jih zajema ta trgovinski račun, proizvedla (ime in naslov družbe) (dodatna oznaka TARIC) v Indiji. Izjavljam, da so podatki na tem trgovinskem računu popolni in resnični.“ Če tak račun ni predložen, se uporablja stopnja dajatve, ki velja za „vse druge družbe“.

4.   Sprostitev izdelka iz odstavka 1 v prosti promet v Uniji je pogojena z varščino, ki je enaka znesku začasne dajatve.

5.   Če ni določeno drugače, se uporabljajo ustrezne veljavne določbe o carinskih dajatvah.

Člen 2

1.   V 25 koledarskih dneh od začetka veljavnosti te uredbe lahko zainteresirane strani:

| (a) | zahtevajo razkritje bistvenih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bila sprejeta ta uredba; |
| --- | --- |

(a)

zahtevajo razkritje bistvenih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bila sprejeta ta uredba;

| (b) | Komisiji predložijo svoje pisne pripombe ter |
| --- | --- |

(b)

Komisiji predložijo svoje pisne pripombe ter

| (c) | zaprosijo za zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih. |
| --- | --- |

(c)

zaprosijo za zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih.

2.   V 25 koledarskih dneh od začetka veljavnosti te uredbe lahko strani iz člena 21(4) Uredbe (ES) št. 1225/2009 predložijo pripombe o uporabi začasnih ukrepov.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 1 se uporablja šest mesecev.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 18. septembra 2015

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 51.

1

(2)  Obvestilo o začetku protidampinškega postopka za uvoz cevi iz nodularnega litega železa (imenovanega tudi sferoidno grafitno lito železo) s poreklom iz Indije (UL C 461, 20.12.2014, str. 35).

2

(3)  Obvestilo o začetku protisubvencijskega postopka za uvoz cevi iz nodularnega litega železa (imenovanega tudi sferoidno grafitno lito železo) s poreklom iz Indije (UL C 83, 11.3.2015, str. 4).

3

(4)  Uredba Sveta (ES) št. 930/2003 z dne 26. maja 2003 o zaključku protidampinškega in protisubvencijskega postopka glede uvoza gojenega atlantskega lososa s poreklom iz Norveške ter protidampinškega postopka glede uvoza gojenega atlantskega lososa s poreklom iz Čila in s Ferskih otokov (UL L 133, 29.5.2003, str. 1), in Uredba Sveta (ES) št. 954/2006 z dne 27. junija 2006 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz določenih brezšivnih cevi iz železa ali jekla s poreklom iz Hrvaške, Romunije, Rusije in Ukrajine, o razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 2320/97 in (ES) št. 348/2000, o zaključku vmesnih pregledov in pregledov zaradi izteka protidampinških dajatev na uvoz določenih brezšivnih cevi iz železa ali nelegiranega jekla s poreklom, med drugim, iz Rusije in Romunije ter o zaključku vmesnih pregledov protidampinških dajatev na uvoz določenih brezšivnih cevi iz železa ali nelegiranega jekla s poreklom, med drugim, iz Rusije in Romunije ter Hrvaške in Ukrajine (UL L 175, 29.6.2006, str. 4).

4

(5)  UL L 336, 20.12.2011, str. 6.

5

(6)  UL L 343, 19.12.2008, str. 1.

6

(7)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi/Wetstraat 170, 1040 Bruxelles/Brussel, Belgique/België.

7

---

| 19.9.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 244/45 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 244/45

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/1560

z dne 18. septembra 2015

o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1),

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Izvedbene uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi.

| (2) | Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(2)

Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 18. septembra 2015

Za Komisijo

V imenu predsednika

Jerzy PLEWA

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

1

(2)  UL L 157, 15.6.2011, str. 1.

2

---

PRILOGA

Standardne uvozne vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Standardna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | MA | 158,0 |
| MK | 49,2 |
| TR | 78,0 |
| XS | 48,7 |
| ZZ | 83,5 |
| 0707 00 05 | AR | 98,4 |
| TR | 126,8 |
| ZZ | 112,6 |
| 0709 93 10 | TR | 128,2 |
| ZZ | 128,2 |
| 0805 50 10 | AR | 140,7 |
| BO | 144,3 |
| CL | 134,2 |
| UY | 138,2 |
| ZA | 129,0 |
| ZZ | 137,3 |
| 0806 10 10 | EG | 170,8 |
| TR | 132,2 |
| ZZ | 151,5 |
| 0808 10 80 | AR | 104,4 |
| BR | 70,7 |
| CL | 171,9 |
| NZ | 134,3 |
| US | 113,3 |
| ZA | 135,2 |
| ZZ | 121,6 |
| 0808 30 90 | AR | 132,1 |
| CL | 148,3 |
| CN | 96,7 |
| TR | 120,0 |
| ZA | 106,4 |
| ZZ | 120,7 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | MK | 68,9 |
| TR | 157,6 |
| ZZ | 113,3 |
| 0809 40 05 | BA | 53,5 |
| MK | 53,6 |
| XS | 61,9 |
| ZZ | 56,3 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Standardna uvozna vrednost

0702 00 00

MA

158,0

MK

49,2

TR

78,0

XS

48,7

ZZ

83,5

0707 00 05

AR

98,4

TR

126,8

ZZ

112,6

0709 93 10

TR

128,2

ZZ

128,2

0805 50 10

AR

140,7

BO

144,3

CL

134,2

UY

138,2

ZA

129,0

ZZ

137,3

0806 10 10

EG

170,8

TR

132,2

ZZ

151,5

0808 10 80

AR

104,4

BR

70,7

CL

171,9

NZ

134,3

US

113,3

ZA

135,2

ZZ

121,6

0808 30 90

AR

132,1

CL

148,3

CN

96,7

TR

120,0

ZA

106,4

ZZ

120,7

0809 30 10, 0809 30 90

MK

68,9

TR

157,6

ZZ

113,3

0809 40 05

BA

53,5

MK

53,6

XS

61,9

ZZ

56,3

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (EU) št. 1106/2012 z dne 27. novembra 2012 o izvajanju Uredbe (ES) št. 471/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o statistiki Skupnosti o zunanji trgovini z državami nečlanicami v zvezi s posodabljanjem nomenklature držav in ozemelj (UL L 328, 28.11.2012, str. 7). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

| 19.9.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 244/47 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 244/47

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/1561

z dne 18. septembra 2015

o določitvi količin, ki se bodo dodale količini, določeni za podobdobje od 1. januarja do 31. marca 2016 v okviru tarifne kvote, odprte z Uredbo (ES) št. 536/2007 za perutninsko meso s poreklom iz Združenih držav Amerike

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1) ter zlasti člena 188(2) in (3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 536/2007 (2) je odprla letno tarifno kvoto za uvoz proizvodov iz sektorja za perutninsko meso s poreklom iz Združenih držav Amerike. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 536/2007 (2) je odprla letno tarifno kvoto za uvoz proizvodov iz sektorja za perutninsko meso s poreklom iz Združenih držav Amerike.

| (2) | Količine v zahtevkih za uvozna dovoljenja, vloženih od 1. do 7. septembra 2015 za podobdobje od 1. oktobra do 31. decembra 2015, so nižje od razpoložljivih količin. Zato bi bilo treba določiti količine, za katere zahtevki niso bili vloženi, in jih dodati količini, določeni za naslednje kvotno podobdobje. |
| --- | --- |

(2)

Količine v zahtevkih za uvozna dovoljenja, vloženih od 1. do 7. septembra 2015 za podobdobje od 1. oktobra do 31. decembra 2015, so nižje od razpoložljivih količin. Zato bi bilo treba določiti količine, za katere zahtevki niso bili vloženi, in jih dodati količini, določeni za naslednje kvotno podobdobje.

| (3) | Da bi zagotovili učinkovitost ukrepa, bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(3)

Da bi zagotovili učinkovitost ukrepa, bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Količine, za katere zahtevki za uvozna dovoljenja niso bili vloženi v skladu z Uredbo (ES) št. 536/2007 in ki jih je treba dodati količinam za podobdobje od od 1. januarja do 31. marca 2016, so navedene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 18. septembra 2015

Za Komisijo

V imenu predsednika

Jerzy PLEWA

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

1

(2)  Uredba Komisije (ES) št. 536/2007 z dne 15. maja 2007 o odprtju in upravljanju tarifne kvote za perutninsko meso, dodeljene Združenim državam Amerike (UL L 128, 16.5.2007, str. 6).

2

---

PRILOGA

| Zaporedna št. | Količine, za katere niso bili vloženi zahtevki in ki jih je treba dodati razpoložljivim količinam za podobdobje od 1. januarja do 31. marca 2016
  (v kg) |
| --- | --- |
| 09.4169 | 10 672 500 |

Zaporedna št.

Količine, za katere niso bili vloženi zahtevki in ki jih je treba dodati razpoložljivim količinam za podobdobje od 1. januarja do 31. marca 2016

(v kg)

09.4169

10 672 500

---

| 19.9.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 244/49 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 244/49

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/1562

z dne 18. septembra 2015

o določitvi količin, ki se bodo dodale količini, določeni za podobdobje od 1. januarja do 31. marca 2016 v okviru tarifnih kvot, ki so z Uredbo (ES) št. 539/2007 odprte v sektorju za jajca in jajčni albumin

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1) ter zlasti člena 188(2) in (3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 539/2007 (2) je odprla letne tarifne kvote za uvoz proizvodov iz sektorja za jajca in jajčni albumin. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 539/2007 (2) je odprla letne tarifne kvote za uvoz proizvodov iz sektorja za jajca in jajčni albumin.

| (2) | Količine v zahtevkih za uvozna dovoljenja, vloženih od 1. do 7. septembra 2015 za podobdobje od 1. oktobra do 31. decembra 2015, so nižje od razpoložljivih količin. Zato bi bilo treba določiti količine, za katere zahtevki niso bili vloženi, in jih dodati količini, določeni za naslednje kvotno podobdobje. |
| --- | --- |

(2)

Količine v zahtevkih za uvozna dovoljenja, vloženih od 1. do 7. septembra 2015 za podobdobje od 1. oktobra do 31. decembra 2015, so nižje od razpoložljivih količin. Zato bi bilo treba določiti količine, za katere zahtevki niso bili vloženi, in jih dodati količini, določeni za naslednje kvotno podobdobje.

| (3) | Da bi zagotovili učinkovitost ukrepa, bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(3)

Da bi zagotovili učinkovitost ukrepa, bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Količine, za katere zahtevki za uvozna dovoljenja niso bili vloženi v skladu z Uredbo (ES) št. 539/2007 in ki jih je treba dodati količinam za podobdobje od 1. januarja do 31. marca 2016, so navedene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 18. septembra 2015

Za Komisijo

V imenu predsednika

Jerzy PLEWA

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

1

(2)  Uredba Komisije (ES) št. 539/2007 z dne 15. maja 2007 o odprtju in upravljanju tarifnih kvot v sektorju za jajca in jajčni albumin (UL L 128, 16.5.2007, str. 19).

2

---

PRILOGA

| Zaporedna št. | Količine, za katere niso bili vloženi zahtevki in ki jih je treba dodati razpoložljivim količinam za podobdobje od 1. januarja do 31. marca 2016
  (protivrednost jajc v lupini v kg) |
| --- | --- |
| 09.4015 | 67 500 000 |
| 09.4401 | 1 815 000 |
| 09.4402 | 6 005 000 |

Zaporedna št.

Količine, za katere niso bili vloženi zahtevki in ki jih je treba dodati razpoložljivim količinam za podobdobje od 1. januarja do 31. marca 2016

(protivrednost jajc v lupini v kg)

09.4015

67 500 000

09.4401

1 815 000

09.4402

6 005 000

---

| 19.9.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 244/51 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 244/51

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/1563

z dne 18. septembra 2015

o določitvi koeficienta dodelitve, ki se bo uporabil za količine v zahtevkih za uvozna dovoljenja, vloženih od 1. do 7. septembra 2015 v okviru tarifnih kvot, ki so z Izvedbeno uredbo (EU) št. 413/2014 odprte za perutninsko meso s poreklom iz Ukrajine

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1) ter zlasti člena 188(1) in (3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 413/2014 (2) je odprla letne tarifne kvote za uvoz proizvodov iz sektorja za perutninsko meso s poreklom iz Ukrajine. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 413/2014 (2) je odprla letne tarifne kvote za uvoz proizvodov iz sektorja za perutninsko meso s poreklom iz Ukrajine.

| (2) | Količine v zahtevkih za uvozne pravice, vloženih od 1. do 7. septembra 2015 za podobdobje od 1. oktobra do 31. decembra 2015, so za kvoto z zaporedno številko 09.4273 višje od razpoložljivih količin. Zato bi bilo treba z določitvijo koeficienta dodelitve, ki se bo uporabil za zahtevane količine, izračunanega v skladu s členom 6(3) Uredbe Komisije (ES) št. 1301/2006 (3) v povezavi s členom 7(2) navedene uredbe, določiti, v kakšnem obsegu se lahko odobrijo uvozne pravice. |
| --- | --- |

(2)

Količine v zahtevkih za uvozne pravice, vloženih od 1. do 7. septembra 2015 za podobdobje od 1. oktobra do 31. decembra 2015, so za kvoto z zaporedno številko 09.4273 višje od razpoložljivih količin. Zato bi bilo treba z določitvijo koeficienta dodelitve, ki se bo uporabil za zahtevane količine, izračunanega v skladu s členom 6(3) Uredbe Komisije (ES) št. 1301/2006 (3) v povezavi s členom 7(2) navedene uredbe, določiti, v kakšnem obsegu se lahko odobrijo uvozne pravice.

| (3) | Da bi zagotovili učinkovitost ukrepa, bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(3)

Da bi zagotovili učinkovitost ukrepa, bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za količine v zahtevkih za uvozne pravice, vloženih na podlagi Izvedbene uredbe (EU) št. 413/2014 za podobdobje od 1. oktobra do 31. decembra 2015, se uporabi koeficient dodelitve iz Priloge k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 18. septembra 2015

Za Komisijo

V imenu predsednika

Jerzy PLEWA

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

1

(2)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 413/2014 z dne 23. aprila 2014 o odprtju in upravljanju uvoznih tarifnih kvot Unije za perutninsko meso s poreklom iz Ukrajine (UL L 121, 24.4.2014, str. 37).

2

(3)  Uredba Komisije (ES) št. 1301/2006 z dne 31. avgusta 2006 o določitvi skupnih pravil za upravljanje uvoznih tarifnih kvot za kmetijske proizvode, ki se upravljajo s sistemom uvoznih dovoljenj (UL L 238, 1.9.2006, str. 13).

3

---

PRILOGA

| Zaporedna št. | Koeficient dodelitve – zahtevki, vloženi za podobdobje od 1. oktobra do 31. decembra 2015
  (%) |
| --- | --- |
| 09.4273 | 2,712456 |
| 09.4274 | — |

Zaporedna št.

Koeficient dodelitve – zahtevki, vloženi za podobdobje od 1. oktobra do 31. decembra 2015

(%)

09.4273

2,712456

09.4274

—

---

| 19.9.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 244/53 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 244/53

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/1564

z dne 18. septembra 2015

o določitvi količin, ki jih je treba dodati količini, določeni za podobdobje od 1. januarja do 31. marca 2016 v okviru tarifnih kvot, ki so z Uredbo (ES) št. 442/2009 odprte v sektorju prašičjega mesa

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1) ter zlasti člena 188(2) in (3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 442/2009 (2) je odprla letne tarifne kvote za uvoz proizvodov iz sektorja prašičjega mesa. Kvote iz dela B Priloge I k navedeni uredbi se upravljajo v skladu z metodo hkratnega preverjanja zahtevkov. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 442/2009 (2) je odprla letne tarifne kvote za uvoz proizvodov iz sektorja prašičjega mesa. Kvote iz dela B Priloge I k navedeni uredbi se upravljajo v skladu z metodo hkratnega preverjanja zahtevkov.

| (2) | Količine v zahtevkih za uvozna dovoljenja, vloženih od 1. do 7. septembra 2015 za podobdobje od 1. oktobra do 31. decembra 2015, so nižje od razpoložljivih količin. Zato bi bilo treba določiti količine, za katere zahtevki niso bili vloženi, in jih dodati količini, določeni za naslednje kvotno podobdobje. |
| --- | --- |

(2)

Količine v zahtevkih za uvozna dovoljenja, vloženih od 1. do 7. septembra 2015 za podobdobje od 1. oktobra do 31. decembra 2015, so nižje od razpoložljivih količin. Zato bi bilo treba določiti količine, za katere zahtevki niso bili vloženi, in jih dodati količini, določeni za naslednje kvotno podobdobje.

| (3) | Da bi zagotovili učinkovitost ukrepa, bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(3)

Da bi zagotovili učinkovitost ukrepa, bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Količine, za katere zahtevki za uvozna dovoljenja niso bili vloženi v skladu z Uredbo (ES) št. 442/2009 in ki jih je treba dodati količinam za podobdobje od 1. januarja do 31. marca 2016, so navedene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 18. septembra 2015

Za Komisijo

V imenu predsednika

Jerzy PLEWA

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

1

(2)  Uredba Komisije (ES) št. 442/2009 z dne 27. maja 2009 o odprtju in upravljanju tarifnih kvot Skupnosti v sektorju prašičjega mesa (UL L 129, 28.5.2009, str. 13).

2

---

PRILOGA

| Zaporedna št. | Količine, za katere niso bili vloženi zahtevki in ki jih je treba dodati razpoložljivim količinam za podobdobje od 1. januarja do 31. marca 2016
  (v kg) |
| --- | --- |
| 09.4038 | 17 097 500 |
| 09.4170 | 2 461 000 |
| 09.4204 | 2 312 000 |

Zaporedna št.

Količine, za katere niso bili vloženi zahtevki in ki jih je treba dodati razpoložljivim količinam za podobdobje od 1. januarja do 31. marca 2016

(v kg)

09.4038

17 097 500

09.4170

2 461 000

09.4204

2 312 000

---

SKLEPI

| 19.9.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 244/55 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 244/55

---

SKLEP SVETA (EU) 2015/1565

z dne 14. septembra 2015

o odobritvi, v imenu Evropske unije, Izjave o odobritvi ribolovnih možnosti v vodah EU za ribiška plovila, ki plujejo pod zastavo Bolivarske republike Venezuele v izključni ekonomski coni ob obali Francoske Gvajane

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 43(2) v povezavi s členom 218(6)(a)(v) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju odobritve Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Pod pogojem, da upoštevajo veljavne pravno zavezujoče akte Unije o ohranjevanju in upravljanju ribolovnih virov, ribiška plovila, ki plujejo pod zastavo Bolivarske republike Venezuele, že več desetletij opravljajo ribolovne dejavnosti v vodah Unije, ki so v izključni ekonomski coni ob obali Francoske Gvajane. |
| --- | --- |

(1)

Pod pogojem, da upoštevajo veljavne pravno zavezujoče akte Unije o ohranjevanju in upravljanju ribolovnih virov, ribiška plovila, ki plujejo pod zastavo Bolivarske republike Venezuele, že več desetletij opravljajo ribolovne dejavnosti v vodah Unije, ki so v izključni ekonomski coni ob obali Francoske Gvajane.

| (2) | Predelovalna industrija v Francoski Gvajani je odvisna od iztovora teh ribiških plovil in zato bi bilo treba zagotoviti kontinuiteto teh dejavnosti. |
| --- | --- |

(2)

Predelovalna industrija v Francoski Gvajani je odvisna od iztovora teh ribiških plovil in zato bi bilo treba zagotoviti kontinuiteto teh dejavnosti.

| (3) | Ta sklep bi moral nadomestiti Sklep Sveta 2012/19/EU (1), ki je bil razglašen za ničnega s sodbo Sodišča z dne 26. novembra 2014 (2), medtem ko so se njegovi učinki ohranili v veljavi do sprejetja novega sklepa v razumnem obdobju. Ker je izjava že bila priglašena Bolivarski republiki Venezueli, nova priglasitev ni potrebna – |
| --- | --- |

(3)

Ta sklep bi moral nadomestiti Sklep Sveta 2012/19/EU (1), ki je bil razglašen za ničnega s sodbo Sodišča z dne 26. novembra 2014 (2), medtem ko so se njegovi učinki ohranili v veljavi do sprejetja novega sklepa v razumnem obdobju. Ker je izjava že bila priglašena Bolivarski republiki Venezueli, nova priglasitev ni potrebna –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Izjava, naslovljena na Bolivarsko republiko Venezuelo, o odobritvi ribolovnih možnosti v vodah EU za ribiška plovila, ki plujejo pod zastavo Bolivarske republike Venezuele v izključni ekonomski coni ob obali Francoske Gvajane (v nadaljnjem besedilu: Izjava), se odobri v imenu Evropske unije.

Besedilo Izjave je priloženo temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 14. septembra 2015

Za Svet

Predsednik

J. ASSELBORN

---

(1)  Sklep Sveta 2012/19/EU z dne 16. decembra 2011 o odobritvi Izjave, o odobritvi ribolovnih možnosti v vodah EU za ribiška plovila, ki plujejo pod zastavo Bolivarske republike Venezuele v izključni ekonomski coni ob obali Francoske Gvajane, v imenu Evropske unije (UL L 6, 10.1.2012, str. 8).

1

(2)  Združeni zadevi C-103/12 in 165/12, Evropski parlament in Komisija proti Svetu.

2

---

Izjava, naslovljena na Bolivarsko republiko Venezuelo, o odobritvi ribolovnih možnosti v vodah EU za ribiška plovila, ki plujejo pod zastavo Bolivarske republike Venezuele v izključni ekonomski coni ob obali Francoske Gvajane

| 1. | V skladu s pogoji, določenimi v tej izjavi, Evropska unija izda ribolovna dovoljenja za določeno število ribiških plovil, ki plujejo pod zastavo Bolivarske republike Venezuele, da opravljajo ribolov v delu izključne ekonomske cone ob obali Francoske Gvajane, ki se nahaja več kot 12 morskih milj od temeljnih črt. |
| --- | --- |

1.

V skladu s pogoji, določenimi v tej izjavi, Evropska unija izda ribolovna dovoljenja za določeno število ribiških plovil, ki plujejo pod zastavo Bolivarske republike Venezuele, da opravljajo ribolov v delu izključne ekonomske cone ob obali Francoske Gvajane, ki se nahaja več kot 12 morskih milj od temeljnih črt.

| 2. | V skladu s členom 22 Uredbe Sveta (ES) št. 1006/2008 z dne 29. septembra 2008 o dovoljenjih za ribolovne dejavnosti ribiških plovil Skupnosti zunaj voda Skupnosti in dostopu plovil tretjih držav do voda Skupnosti (1) ribiška plovila, za katera je bilo izdano dovoljenje in plujejo pod zastavo Bolivarske republike Venezuele, med ribolovom na območju iz odstavka 1 upoštevajo določbe skupne ribiške politike Evropske unije glede ohranitvenih in nadzornih ukrepov in druge določbe zakonodaje Evropske unije, ki urejajo ribolov na tem območju. |
| --- | --- |

2.

V skladu s členom 22 Uredbe Sveta (ES) št. 1006/2008 z dne 29. septembra 2008 o dovoljenjih za ribolovne dejavnosti ribiških plovil Skupnosti zunaj voda Skupnosti in dostopu plovil tretjih držav do voda Skupnosti (1) ribiška plovila, za katera je bilo izdano dovoljenje in plujejo pod zastavo Bolivarske republike Venezuele, med ribolovom na območju iz odstavka 1 upoštevajo določbe skupne ribiške politike Evropske unije glede ohranitvenih in nadzornih ukrepov in druge določbe zakonodaje Evropske unije, ki urejajo ribolov na tem območju.

| 3. | Natančneje, ribiška plovila, za katera je bilo izdano dovoljenje in plujejo pod zastavo Bolivarske republike Venezuele, upoštevajo vsa zadevna pravila ali predpise Evropske unije, ki med drugim določajo staleže rib, ki jih lahko lovijo, največje število ribiških plovil, za katera je bilo izdano dovoljenje, in delež ulova, ki ga je treba iztovoriti v pristaniščih Francoske Gvajane. |
| --- | --- |

3.

Natančneje, ribiška plovila, za katera je bilo izdano dovoljenje in plujejo pod zastavo Bolivarske republike Venezuele, upoštevajo vsa zadevna pravila ali predpise Evropske unije, ki med drugim določajo staleže rib, ki jih lahko lovijo, največje število ribiških plovil, za katera je bilo izdano dovoljenje, in delež ulova, ki ga je treba iztovoriti v pristaniščih Francoske Gvajane.

| 4. | Brez poseganja v ureditev za odvzem dovoljenj posameznim ribiškim plovilom, ki plujejo pod zastavo Bolivarske republike Venezuele, zaradi neupoštevanja katerih koli zadevnih pravil ali predpisov Evropske unije, lahko Evropska unija kadar koli z enostransko izjavo umakne specifično obveznost, izraženo v tej izjavi za odobritev ribolovnih možnosti. |
| --- | --- |

4.

Brez poseganja v ureditev za odvzem dovoljenj posameznim ribiškim plovilom, ki plujejo pod zastavo Bolivarske republike Venezuele, zaradi neupoštevanja katerih koli zadevnih pravil ali predpisov Evropske unije, lahko Evropska unija kadar koli z enostransko izjavo umakne specifično obveznost, izraženo v tej izjavi za odobritev ribolovnih možnosti.

---

(1)  UL L 286, 29.10.2008, str. 33.

---

| 19.9.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 244/58 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 244/58

---

SKLEP (EU, EURATOM) 2015/1566 PREDSTAVNIKOV VLAD DRŽAV ČLANIC

z dne 16. septembra 2015

o imenovanju štirih sodnikov in generalnega pravobranilca Sodišča

PREDSTAVNIKI VLAD DRŽAV ČLANIC EVROPSKE UNIJE SO –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 19 Pogodbe,

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti členov 253 in 255 Pogodbe,

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 106a(1) Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Mandati štirinajstih sodnikov in štirih generalnih pravobranilcev Sodišča se iztečejo 6. oktobra 2015. Poleg tega se je z učinkom od 7. oktobra 2015 število generalnih pravobranilcev Sodišča na podlagi Sklepa Sveta 2013/336/EU (1) povečalo na enajst. Treba bi bilo opraviti imenovanja za obdobje od 7. oktobra 2015 do 6. oktobra 2021. |
| --- | --- |

(1)

Mandati štirinajstih sodnikov in štirih generalnih pravobranilcev Sodišča se iztečejo 6. oktobra 2015. Poleg tega se je z učinkom od 7. oktobra 2015 število generalnih pravobranilcev Sodišča na podlagi Sklepa Sveta 2013/336/EU (1) povečalo na enajst. Treba bi bilo opraviti imenovanja za obdobje od 7. oktobra 2015 do 6. oktobra 2021.

| (2) | Predlagano je bilo, da se podaljšata mandata sodnikov Sodišča Marka ILEŠIČA in Camelie TOADER. Za mesto sodnika Sodišča sta bili predlagani kandidaturi Eugena REGANA in Michaila VILARASA. Poleg tega je bil na mesto generalnega pravobranilca Sodišča predlagan Manuel CAMPOS SÁNCHEZ-BORDONA. |
| --- | --- |

(2)

Predlagano je bilo, da se podaljšata mandata sodnikov Sodišča Marka ILEŠIČA in Camelie TOADER. Za mesto sodnika Sodišča sta bili predlagani kandidaturi Eugena REGANA in Michaila VILARASA. Poleg tega je bil na mesto generalnega pravobranilca Sodišča predlagan Manuel CAMPOS SÁNCHEZ-BORDONA.

| (3) | Odbor, ustanovljen na podlagi člena 255 Pogodbe o delovanju Evropske unije, je dal mnenje o ustreznosti Marka ILEŠIČA, Camelie TOADER, Eugena REGANA in Michaila VILARASA za opravljanje nalog sodnikov Sodišča in o ustreznosti Manuela CAMPOSA SÁNCHEZA-BORDONE za opravljanje nalog generalnega pravobranilca Sodišča – |
| --- | --- |

(3)

Odbor, ustanovljen na podlagi člena 255 Pogodbe o delovanju Evropske unije, je dal mnenje o ustreznosti Marka ILEŠIČA, Camelie TOADER, Eugena REGANA in Michaila VILARASA za opravljanje nalog sodnikov Sodišča in o ustreznosti Manuela CAMPOSA SÁNCHEZA-BORDONE za opravljanje nalog generalnega pravobranilca Sodišča –

SPREJELI NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Za sodnike Sodišča se za obdobje od 7. oktobra 2015 do 6. oktobra 2021 imenujejo:

| — | Marko ILEŠIČ, |
| --- | --- |

—

Marko ILEŠIČ,

| — | Eugene REGAN, |
| --- | --- |

—

Eugene REGAN,

| — | Camelia TOADER, |
| --- | --- |

—

Camelia TOADER,

| — | Michail VILARAS. |
| --- | --- |

—

Michail VILARAS.

Člen 2

Manuel CAMPOS SÁNCHEZ-BORDONA se imenuje za generalnega pravobranilca Sodišča za obdobje od 7. oktobra 2015 do 6. oktobra 2021.

Člen 3

Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 16. septembra 2015

Predsednik

C. BRAUN

---

(1)  Sklep Sveta 2013/336/EU z dne 25. junija 2013 o povečanju števila generalnih pravobranilcev Sodišča Evropske unije (UL L 179, 29.6.2013, str. 92).

1

---

Popravki

| 19.9.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 244/60 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 244/60

---

Popravek Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 518/2014 z dne 5. marca 2014 o spremembi delegiranih uredb Komisije (EU) št. 1059/2010, (EU) št. 1060/2010, (EU) št. 1061/2010, (EU) št. 1062/2010, (EU) št. 626/2011, (EU) št. 392/2012, (EU) št. 874/2012, (EU) št. 665/2013, (EU) št. 811/2013 in (EU) št. 812/2013 v zvezi z označevanjem izdelkov, povezanih z energijo, na internetu

(
  Uradni list Evropske unije L 147 z dne 17. maja 2014
  )

Stran 23, Priloga VIII:

besedilo:

„Doda se Priloga VII:

‚PRILOGA VII

Podatki, ki jih je treba zagotoviti v primeru prodaje, najema ali nakupa na obroke prek interneta“

se glasi:

„Doda se Priloga VIII:

‚PRILOGA VIII

Podatki, ki jih je treba zagotoviti v primeru prodaje, najema ali nakupa na obroke prek interneta“

---

| 19.9.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 244/60 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 244/60

---

Popravek Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2015/880 z dne 4. junija 2015 o podaljšanju prehodnih obdobij iz uredb (EU) št. 575/2013 in (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s kapitalskimi zahtevami za izpostavljenosti do centralnih nasprotnih strank

(
  Uradni list Evropske unije L 143 z dne 9. junija 2015
  )

Stran 7, uvodna izjava 5:

besedilo:

„Kar zadeva obstoječe CNS s sedežem v tretjih državah, ki so že zaprosile za priznanje, do zdaj še nobena ni bila priznana.“

se glasi:

„Kar zadeva obstoječe CNS s sedežem v tretjih državah, ki so že zaprosile za priznanje, postopek priznavanja poteka, vendar ne bo zaključen do 15. junija 2015.“

---