# Službeni list C 313/22.

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 313 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Svezak 58.22 rujna 2015. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 313

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Svezak 58.22 rujna 2015.

---

| Obavijest br. | Sadržaj | Stranica |
| --- | --- | --- |
| | I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja |
| | REZOLUCIJE |
| | Odbor regija |
| | 113. plenarno zasjedanje, 8. – 9. srpnja 2015. |
| 2015/C 313/01 | Rezolucija o održivom pristupu EU-a migracijama | 1 |
| 2015/C 313/02 | Rezolucija o održivoj prehrani | 5 |
| 2015/C 313/03 | Rezolucija – Poboljšati funkcioniranje Europske unije: Ugovor iz Lisabona i nakon njega | 9 |
| 2015/C 313/04 | Rezolucija o prioritetima za radni program Europske komisije za 2016. godinu | 12 |
| | MIŠLJENJA |
| | Odbor regija |
| | 113. plenarno zasjedanje, 8. – 9. srpnja 2015. |
| 2015/C 313/05 | Mišljenje Europskog odbora regija – Zelena knjiga Stvaranje unije tržišta kapitala | 17 |
| 2015/C 313/06 | Mišljenje Europskog odbora regija – Najbolja uporaba fleksibilnosti u okviru postojećih pravila Pakta o stabilnosti i rastu | 22 |
| 2015/C 313/07 | Mišljenje Europskog odbora regija – Nova europska politika susjedstva | 25 |
| 2015/C 313/08 | Nacrt mišljenja Europskog odbora regija – Ishod pregovora o sporazumima o partnerstvu i operativnim programima | 31 |

Obavijest br.

Sadržaj

Stranica

I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Odbor regija

113. plenarno zasjedanje, 8. – 9. srpnja 2015.

2015/C 313/01

Rezolucija o održivom pristupu EU-a migracijama

1

2015/C 313/02

Rezolucija o održivoj prehrani

5

2015/C 313/03

Rezolucija – Poboljšati funkcioniranje Europske unije: Ugovor iz Lisabona i nakon njega

9

2015/C 313/04

Rezolucija o prioritetima za radni program Europske komisije za 2016. godinu

12

MIŠLJENJA

Odbor regija

113. plenarno zasjedanje, 8. – 9. srpnja 2015.

2015/C 313/05

Mišljenje Europskog odbora regija – Zelena knjiga Stvaranje unije tržišta kapitala

17

2015/C 313/06

Mišljenje Europskog odbora regija – Najbolja uporaba fleksibilnosti u okviru postojećih pravila Pakta o stabilnosti i rastu

22

2015/C 313/07

Mišljenje Europskog odbora regija – Nova europska politika susjedstva

25

2015/C 313/08

Nacrt mišljenja Europskog odbora regija – Ishod pregovora o sporazumima o partnerstvu i operativnim programima

31

---

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

I. Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Odbor regija

113. plenarno zasjedanje, 8. – 9. srpnja 2015.

| 22.9.2015 | HR | Službeni list Europske unije | C 313/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2015

HR

Službeni list Europske unije

C 313/1

---

Rezolucija o održivom pristupu EU-a migracijama

(2015/C 313/01)

EUROPSKI ODBOR REGIJA

| 1. | izražava duboko žaljenje zbog pogibije tisuća migranata koji su posljednjih mjeseci stradali pri pokušajima da uđu u Europsku uniju i stoga pozdravlja raspravu o novom Europskom migracijskom programu te snažno naglašava činjenicu da se ovaj problem odnosi na sve države članice Europske unije, da se sve moraju uključiti u njegovo rješavanje te da odgovornost za njega mora snositi cijela Europska unija; |
| --- | --- |

1.

izražava duboko žaljenje zbog pogibije tisuća migranata koji su posljednjih mjeseci stradali pri pokušajima da uđu u Europsku uniju i stoga pozdravlja raspravu o novom Europskom migracijskom programu te snažno naglašava činjenicu da se ovaj problem odnosi na sve države članice Europske unije, da se sve moraju uključiti u njegovo rješavanje te da odgovornost za njega mora snositi cijela Europska unija;

| 2. | smatra da pristup EU-a migracijama mora biti dugoročno održiv, temeljen na solidarnosti i poštovanju ljudskih prava. Mora uzeti u obzir sve migracijske aspekte koji uključuju humanitarne obveze, tražitelje azila, ekonomske migrante; naglašava važnost borbe protiv krijumčarenja i trgovanja ljudima, razvoja i stabilnosti u državama koje su izvan EU-a, djelotvorne politike vraćanja i europskih demografskih izazova. Odbor ističe da propisne migracije mogu biti važan element razvoja. Osim koristi koje uspješna migracijska politika donosi pojedincima, od nje znatne koristi ima i društvo općenito jer pridonosi radnoj snazi i financiranju socijalne skrbi. Odbor stoga poziva sve nositelje političke odgovornosti, europske institucije, nacionalne, regionalne i lokalne vlasti, medije i civilno društvo da ne stigmatiziraju migrante ili migracije te da građanima pružaju objektivne informacije o migracijama i njihovim uzrocima i posljedicama; Odbor odbacuje sve oblike diskriminacije i rasističkog ponašanja prema migrantima jer su nespojivi s načelima na kojima se temelji Europska unija. U tom kontekstu, prima na znanje rezultate sastanka Europskog vijeća održanog 25. i 26. lipnja i poziva Europsku komisiju i države članice da rade u okviru postignutog sporazuma kako bi učinkovito rješavali izvanrednu situaciju uzrokovanu migracijama, s time da uključe lokalne i regionalne vlasti; |
| --- | --- |

2.

smatra da pristup EU-a migracijama mora biti dugoročno održiv, temeljen na solidarnosti i poštovanju ljudskih prava. Mora uzeti u obzir sve migracijske aspekte koji uključuju humanitarne obveze, tražitelje azila, ekonomske migrante; naglašava važnost borbe protiv krijumčarenja i trgovanja ljudima, razvoja i stabilnosti u državama koje su izvan EU-a, djelotvorne politike vraćanja i europskih demografskih izazova. Odbor ističe da propisne migracije mogu biti važan element razvoja. Osim koristi koje uspješna migracijska politika donosi pojedincima, od nje znatne koristi ima i društvo općenito jer pridonosi radnoj snazi i financiranju socijalne skrbi. Odbor stoga poziva sve nositelje političke odgovornosti, europske institucije, nacionalne, regionalne i lokalne vlasti, medije i civilno društvo da ne stigmatiziraju migrante ili migracije te da građanima pružaju objektivne informacije o migracijama i njihovim uzrocima i posljedicama; Odbor odbacuje sve oblike diskriminacije i rasističkog ponašanja prema migrantima jer su nespojivi s načelima na kojima se temelji Europska unija. U tom kontekstu, prima na znanje rezultate sastanka Europskog vijeća održanog 25. i 26. lipnja i poziva Europsku komisiju i države članice da rade u okviru postignutog sporazuma kako bi učinkovito rješavali izvanrednu situaciju uzrokovanu migracijama, s time da uključe lokalne i regionalne vlasti;

| 3. | smatra da postojeći instrumenti i kanali za politički dijalog između EU-a, država članica i organizacija civilnog društva djeluju, no primjećuje da je politički dijalog između lokalnih/regionalnih vlasti i europske razine rascjepkan ili se provodi ad hoc. Odbor stoga predlaže aktivno uključivanje lokalnih i regionalnih vlasti i korištenje njihovog iskustva kako bi se unaprijedili standardi u pogledu uvjeta prihvata i postupka za odobravanje azila, kao i da se tijelima zaduženima za prihvat omoguće obuka i pomoć na području umrežavanja. Lokalne i regionalne vlasti zadužene za prihvat izbjeglica u državama članicama često ne raspolažu dovoljnim sredstvima za izvršenje tog zadatka. Uz to, broj zahtjeva za azil u stalnom je porastu. U tom smislu Odbor smatra da prednost treba dati jačanju sposobnosti lokalnih i regionalnih vlasti da prepoznaju i zaštite osjetljive skupine, posebno maloljetnike bez pratnje, koje kriminalne bande često iskorištavaju za seksualno ropstvo, prisilni rad, ili čak krijumčarenje organima. Osim toga, postupak odobrenja azila treba skratiti, a odluke o odbijanju azila treba provoditi brže i učinkovitije zato što je potrebno ojačati kako dijalog između različitih političkih razina tako i povjerenje građana u europski, odnosno nacionalni sustav azila; |
| --- | --- |

3.

smatra da postojeći instrumenti i kanali za politički dijalog između EU-a, država članica i organizacija civilnog društva djeluju, no primjećuje da je politički dijalog između lokalnih/regionalnih vlasti i europske razine rascjepkan ili se provodi ad hoc. Odbor stoga predlaže aktivno uključivanje lokalnih i regionalnih vlasti i korištenje njihovog iskustva kako bi se unaprijedili standardi u pogledu uvjeta prihvata i postupka za odobravanje azila, kao i da se tijelima zaduženima za prihvat omoguće obuka i pomoć na području umrežavanja. Lokalne i regionalne vlasti zadužene za prihvat izbjeglica u državama članicama često ne raspolažu dovoljnim sredstvima za izvršenje tog zadatka. Uz to, broj zahtjeva za azil u stalnom je porastu. U tom smislu Odbor smatra da prednost treba dati jačanju sposobnosti lokalnih i regionalnih vlasti da prepoznaju i zaštite osjetljive skupine, posebno maloljetnike bez pratnje, koje kriminalne bande često iskorištavaju za seksualno ropstvo, prisilni rad, ili čak krijumčarenje organima. Osim toga, postupak odobrenja azila treba skratiti, a odluke o odbijanju azila treba provoditi brže i učinkovitije zato što je potrebno ojačati kako dijalog između različitih političkih razina tako i povjerenje građana u europski, odnosno nacionalni sustav azila;

| 4. | pozdravlja spremnost Komisije da podnese prijedloge za reviziju takozvane Dublinske uredbe koja se jasno pokazala nepraktičnom; poziva Komisiju da čim prije počne raspravu o tim prijedlozima i da osigura da se tim prijedlozima preusmjeri pozornost s prinude na održivije načine podjele odgovornosti među državama članicama uz istovremeno poštovanje temeljnih prava migranata; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja spremnost Komisije da podnese prijedloge za reviziju takozvane Dublinske uredbe koja se jasno pokazala nepraktičnom; poziva Komisiju da čim prije počne raspravu o tim prijedlozima i da osigura da se tim prijedlozima preusmjeri pozornost s prinude na održivije načine podjele odgovornosti među državama članicama uz istovremeno poštovanje temeljnih prava migranata;

| 5. | snažno potiče poboljšanje prikupljanja obavještajnih podataka kako bi se osigurao aktivni i preventivni pristup kojim bi se izbjegle ljudske žrtve, uključujući suradnju između EU-a i nacionalnih obavještajnih agencija te s pomorskim obavještajnim službama; |
| --- | --- |

5.

snažno potiče poboljšanje prikupljanja obavještajnih podataka kako bi se osigurao aktivni i preventivni pristup kojim bi se izbjegle ljudske žrtve, uključujući suradnju između EU-a i nacionalnih obavještajnih agencija te s pomorskim obavještajnim službama;

| 6. | ističe da bi politike u pogledu premještanja i preseljenja u obzir trebale uzeti zemljopisne i demografske kriterije, veličinu regije ili države članice, stanovništvo, gospodarsku situaciju, potrebe tržišta rada te raspoloživu infrastrukturu i usluge, kao i druge relevantne faktore poput spajanja obitelji. Odbor stoga pozdravlja specifikaciju takvih kriterija za europske programe za premještaj i preseljenje u okviru Europskog migracijskog programa kako se bi krenulo u smjeru održivijeg političkog odgovora. Napominje da se Europska komisija konačno pozvala na odredbu za hitne slučajeve (članak 78. stavak 3. UFEU-a) što se u ovim okolnostima čini posve opravdanim; naglašava, međutim, da daljnje mjere treba usvajati uz puno sudjelovanje Europskog parlamenta kako bi se osigurala njihova transparentnost i legitimnost; |
| --- | --- |

6.

ističe da bi politike u pogledu premještanja i preseljenja u obzir trebale uzeti zemljopisne i demografske kriterije, veličinu regije ili države članice, stanovništvo, gospodarsku situaciju, potrebe tržišta rada te raspoloživu infrastrukturu i usluge, kao i druge relevantne faktore poput spajanja obitelji. Odbor stoga pozdravlja specifikaciju takvih kriterija za europske programe za premještaj i preseljenje u okviru Europskog migracijskog programa kako se bi krenulo u smjeru održivijeg političkog odgovora. Napominje da se Europska komisija konačno pozvala na odredbu za hitne slučajeve (članak 78. stavak 3. UFEU-a) što se u ovim okolnostima čini posve opravdanim; naglašava, međutim, da daljnje mjere treba usvajati uz puno sudjelovanje Europskog parlamenta kako bi se osigurala njihova transparentnost i legitimnost;

| 7. | ističe da nejednaka raspodjela tražitelja azila i izbjeglica među državama te među regijama i unutar njih predstavlja velik izazov za lokalne i regionalne vlasti, baš kao i nedostatak planiranja i nemogućnost pripreme za prihvat dovoljno vremena unaprijed. Improviziranim rješenjima teže je osigurati brz i uspješan proces integracije. Lokalne i regionalne vlasti moraju se osloniti na zajamčena sredstva na nacionalnoj i europskoj razini kako bi dugoročno osigurale održiv prihvat azilanata i izbjeglica te se nosile s nepredviđenim promjenama koje neizbježno donosi prihvat azilanata i izbjeglica. Odbor poziva sve države članice na provedbu načela solidarnosti i pravedne podjele odgovornosti sadržanih u članku 80. UFEU-a i na suradnju s lokalnim i regionalnim vlastima u provedbi i primjeni mehanizma za hitni premještaj te prijedloga o mehanizmu raspodjele podnesenog krajem svibnja; s nestrpljenjem iščekuje daljnje prijedloge za obavezni ili automatski sustav za premještaj; |
| --- | --- |

7.

ističe da nejednaka raspodjela tražitelja azila i izbjeglica među državama te među regijama i unutar njih predstavlja velik izazov za lokalne i regionalne vlasti, baš kao i nedostatak planiranja i nemogućnost pripreme za prihvat dovoljno vremena unaprijed. Improviziranim rješenjima teže je osigurati brz i uspješan proces integracije. Lokalne i regionalne vlasti moraju se osloniti na zajamčena sredstva na nacionalnoj i europskoj razini kako bi dugoročno osigurale održiv prihvat azilanata i izbjeglica te se nosile s nepredviđenim promjenama koje neizbježno donosi prihvat azilanata i izbjeglica. Odbor poziva sve države članice na provedbu načela solidarnosti i pravedne podjele odgovornosti sadržanih u članku 80. UFEU-a i na suradnju s lokalnim i regionalnim vlastima u provedbi i primjeni mehanizma za hitni premještaj te prijedloga o mehanizmu raspodjele podnesenog krajem svibnja; s nestrpljenjem iščekuje daljnje prijedloge za obavezni ili automatski sustav za premještaj;

| 8. | smatra da je razina povjerenja javnosti u našu sposobnost da uspješno spriječimo daljnji gubitak ljudskih života, prekinemo mreže za trgovinu ljudima i integriramo izbjeglice koji traže stvarnu zaštitu ključni aspekt koji će pospješiti postizanje sporazuma u Europi. Odbor stoga poziva Europsku komisiju da se hitno savjetuje s Europskim odborom regija kako bi se utvrdile uspješne integracijske politike, podigla svijest o njima i pospješilo njihovo usvajanje diljem Europe. Odbor poziva Europsku komisiju da države članice i lokalne i regionalne vlasti podsjeti na ulogu koju europski strukturni i investicijski fondovi mogu imati u podupiranju integracijskih politika; |
| --- | --- |

8.

smatra da je razina povjerenja javnosti u našu sposobnost da uspješno spriječimo daljnji gubitak ljudskih života, prekinemo mreže za trgovinu ljudima i integriramo izbjeglice koji traže stvarnu zaštitu ključni aspekt koji će pospješiti postizanje sporazuma u Europi. Odbor stoga poziva Europsku komisiju da se hitno savjetuje s Europskim odborom regija kako bi se utvrdile uspješne integracijske politike, podigla svijest o njima i pospješilo njihovo usvajanje diljem Europe. Odbor poziva Europsku komisiju da države članice i lokalne i regionalne vlasti podsjeti na ulogu koju europski strukturni i investicijski fondovi mogu imati u podupiranju integracijskih politika;

| 9. | podsjeća da su lokalne i regionalne vlasti najizloženije, ali nemaju dovoljno sredstava. Na njima često leži ljudska, financijska i tehnička odgovornost spašavanja života i pružanja potpore za gospodarsku i socijalnu integraciju migranata. Zapravo moraju uz pomoć vlastitih sredstava upravljati migracijskom krizom koja, osim Sredozemlja, pogađa cijelu Europu. Poziva se na pružanje veće potpore regijama koje su domaćini većini migranata kako bi im se osigurao prihvat u dostojanstvenim uvjetima; |
| --- | --- |

9.

podsjeća da su lokalne i regionalne vlasti najizloženije, ali nemaju dovoljno sredstava. Na njima često leži ljudska, financijska i tehnička odgovornost spašavanja života i pružanja potpore za gospodarsku i socijalnu integraciju migranata. Zapravo moraju uz pomoć vlastitih sredstava upravljati migracijskom krizom koja, osim Sredozemlja, pogađa cijelu Europu. Poziva se na pružanje veće potpore regijama koje su domaćini većini migranata kako bi im se osigurao prihvat u dostojanstvenim uvjetima;

| 10. | snažno se zalaže za to da se sigurnosti posveti veća pozornost, i to jačanjem kontrola migranata kako bi se pridonijelo suzbijanju poticanja nezakonite migracije i moguće kriminalne infiltracije, pružanjem zaštite te pravljenjem razlike između svih osoba identificiranih kao izbjeglice koje bježe iz situacija istinske humanitarne krize i običnih nezakonitih migranata; |
| --- | --- |

10.

snažno se zalaže za to da se sigurnosti posveti veća pozornost, i to jačanjem kontrola migranata kako bi se pridonijelo suzbijanju poticanja nezakonite migracije i moguće kriminalne infiltracije, pružanjem zaštite te pravljenjem razlike između svih osoba identificiranih kao izbjeglice koje bježe iz situacija istinske humanitarne krize i običnih nezakonitih migranata;

| 11. | pozdravlja povećanje proračuna za operacije EU-a Triton i Posejdon i činjenicu da se petnaest država članica obavezalo osigurati dodatna sredstva, što bi EU-u trebalo omogućiti da učinkovitije reagira na krizne situacije, te naglašava potrebu da se geografski opseg tih dviju operacija prilagodi postojećim problemima. Odbor ističe kako je potrebno da sve države članice preuzmu odgovornost te poziva na mehanizam koji će omogućiti dodatno povećanje proračuna, u skladu s mijenjajućim zahtjevima za učinkovitim operacijama spašavanja sve dok one budu potrebne. Također naglašava da fondove i sredstva treba staviti na raspolaganje što je moguće prije, ne gubeći vrijeme na nepotrebne administrativne postupke; potiče Komisiju da što prije sastavi prijedloge za reviziju mandata FRONTEX-a kako bi mu se osigurala dobra pravna podloga za izvođenje operacija potraga i spašavanja; |
| --- | --- |

11.

pozdravlja povećanje proračuna za operacije EU-a Triton i Posejdon i činjenicu da se petnaest država članica obavezalo osigurati dodatna sredstva, što bi EU-u trebalo omogućiti da učinkovitije reagira na krizne situacije, te naglašava potrebu da se geografski opseg tih dviju operacija prilagodi postojećim problemima. Odbor ističe kako je potrebno da sve države članice preuzmu odgovornost te poziva na mehanizam koji će omogućiti dodatno povećanje proračuna, u skladu s mijenjajućim zahtjevima za učinkovitim operacijama spašavanja sve dok one budu potrebne. Također naglašava da fondove i sredstva treba staviti na raspolaganje što je moguće prije, ne gubeći vrijeme na nepotrebne administrativne postupke; potiče Komisiju da što prije sastavi prijedloge za reviziju mandata FRONTEX-a kako bi mu se osigurala dobra pravna podloga za izvođenje operacija potraga i spašavanja;

| 12. | predlaže da u skoroj budućnosti Agencija za opsežne informacijske sustave EU-LISA razvije opsežan sustav razmjene podataka o temi migracija i lokalnih vlasti, na temelju sustava VIS uz istovremeno osiguravanje zaštite osobnih podataka. Takav bi sustav mogao biti koristan pri razmjeni znanja i prikupljanju iskustava u pogledu upravljanja smještajem, obrade zahtjeva tražitelja azila i izbjeglica, razvijanja integracijskih politika i rješavanja problema nezakonite migracije. Pružio bi, također, praktična rješenja za promicanje suradnje na tom području među nacionalnim, lokalnim i regionalnim vlastima; |
| --- | --- |

12.

predlaže da u skoroj budućnosti Agencija za opsežne informacijske sustave EU-LISA razvije opsežan sustav razmjene podataka o temi migracija i lokalnih vlasti, na temelju sustava VIS uz istovremeno osiguravanje zaštite osobnih podataka. Takav bi sustav mogao biti koristan pri razmjeni znanja i prikupljanju iskustava u pogledu upravljanja smještajem, obrade zahtjeva tražitelja azila i izbjeglica, razvijanja integracijskih politika i rješavanja problema nezakonite migracije. Pružio bi, također, praktična rješenja za promicanje suradnje na tom području među nacionalnim, lokalnim i regionalnim vlastima;

| 13. | smatra da će odgovor EU-a na izazove migracija biti nepotpun bude li se gospodarska i, osobito, politička situacija u matičnim zemljama rješavala zasebno. Odbor stoga pozdravlja preporuku Europske komisije za suradnju s trećim zemljama i postizanje sporazuma kako bi se upravljalo migracijskim tokovima te kako bi se ojačala njihova sposobnost da posreduju i spašavaju živote migranata u opasnosti. Odbor predlaže da se ta suradnja provodi i na podnacionalnoj razini te da u njoj sudjeluju i tijela zadužena za izvršavanje zakona kako bi se postigli konkretni rezultati na terenu u borbi protiv krijumčarskih mreža te kako bi se uspostavili zakoniti migracijski putovi i provodila politika vraćanja. Poziva EU, države članice te lokalne i regionalne vlasti da se više angažiraju kako bi trećim zemljama pomogli da razviju sposobnosti za djelovanje u globalnom gospodarstvu, posebice uz pomoć trgovine i razvoja lokalnog poduzetništva; u tom kontekstu poziva države članice da ispune preuzetu obavezu i izdvoje barem 0,7 % svog bruto nacionalnog dohotka za razvojnu suradnju i potporu, a posebno za decentraliziranu razvojnu suradnju; |
| --- | --- |

13.

smatra da će odgovor EU-a na izazove migracija biti nepotpun bude li se gospodarska i, osobito, politička situacija u matičnim zemljama rješavala zasebno. Odbor stoga pozdravlja preporuku Europske komisije za suradnju s trećim zemljama i postizanje sporazuma kako bi se upravljalo migracijskim tokovima te kako bi se ojačala njihova sposobnost da posreduju i spašavaju živote migranata u opasnosti. Odbor predlaže da se ta suradnja provodi i na podnacionalnoj razini te da u njoj sudjeluju i tijela zadužena za izvršavanje zakona kako bi se postigli konkretni rezultati na terenu u borbi protiv krijumčarskih mreža te kako bi se uspostavili zakoniti migracijski putovi i provodila politika vraćanja. Poziva EU, države članice te lokalne i regionalne vlasti da se više angažiraju kako bi trećim zemljama pomogli da razviju sposobnosti za djelovanje u globalnom gospodarstvu, posebice uz pomoć trgovine i razvoja lokalnog poduzetništva; u tom kontekstu poziva države članice da ispune preuzetu obavezu i izdvoje barem 0,7 % svog bruto nacionalnog dohotka za razvojnu suradnju i potporu, a posebno za decentraliziranu razvojnu suradnju;

| 14. | primjećuje da se suradnjom sa stabilnim vladama Sjeverne Afrike smanjuju polasci s njihovih obala te time i rizik smrti na moru. Potrebno je, ako ne i neizbježno, da EU dodatna financijska sredstva izdvoji za vlade država članica na Sredozemnom moru kako bi zajedno s dotičnim državama Sjeverne Afrike mogle djelovati u pogledu: i) spašavanja na moru, ii) uspostavljanja, ako je potrebno, prostora namijenjenih prihvatu na obalama Sjeverne Afrike, iii) modernizacije instrumenata kontrole za ograničavanje broja polazaka i samim time smrti na moru; |
| --- | --- |

14.

primjećuje da se suradnjom sa stabilnim vladama Sjeverne Afrike smanjuju polasci s njihovih obala te time i rizik smrti na moru. Potrebno je, ako ne i neizbježno, da EU dodatna financijska sredstva izdvoji za vlade država članica na Sredozemnom moru kako bi zajedno s dotičnim državama Sjeverne Afrike mogle djelovati u pogledu: i) spašavanja na moru, ii) uspostavljanja, ako je potrebno, prostora namijenjenih prihvatu na obalama Sjeverne Afrike, iii) modernizacije instrumenata kontrole za ograničavanje broja polazaka i samim time smrti na moru;

| 15. | ponovno poziva na uspostavu „partnerstava za migracije i integraciju” među gradovima i regijama u matičnim i odredišnim zemljama kako bi se pojačala suradnja i međusobno povjerenje. Ta bi partnerstva uključivala pripremne mjere (poput jezičnih tečajeva te kulturnog i građanskog obrazovanja), pojedinačne imigracijske projekte, uključujući programe osposobljavanja radnika, te uspostavu programa za kružne migracije, dobrovoljni povratak i reintegraciju migranata. Ta će partnerstva nadopuniti rad europskih časnika za vezu zaduženih za migracije koji su upućeni u ključne države izvan EU-a; |
| --- | --- |

15.

ponovno poziva na uspostavu „partnerstava za migracije i integraciju” među gradovima i regijama u matičnim i odredišnim zemljama kako bi se pojačala suradnja i međusobno povjerenje. Ta bi partnerstva uključivala pripremne mjere (poput jezičnih tečajeva te kulturnog i građanskog obrazovanja), pojedinačne imigracijske projekte, uključujući programe osposobljavanja radnika, te uspostavu programa za kružne migracije, dobrovoljni povratak i reintegraciju migranata. Ta će partnerstva nadopuniti rad europskih časnika za vezu zaduženih za migracije koji su upućeni u ključne države izvan EU-a;

| 16. | smatra da bi stvaranje kanala i prilika za državljane trećih zemalja da dođu u Europu raditi ili studirati trebalo imati središnju ulogu u razvijanju budućih migracijskih politika. Odbor naglašava da je, shodno tome, također bitno razviti dublju suradnju s drugim uključenim zemljama te organizirati informativne kampanje s lokalnim medijima u tim zemljama o mogućnostima zakonite migracije u Europu, o znatnim opasnostima povezanim s nezakonitom migracijom te o politici EU-a u pogledu vraćanja; |
| --- | --- |

16.

smatra da bi stvaranje kanala i prilika za državljane trećih zemalja da dođu u Europu raditi ili studirati trebalo imati središnju ulogu u razvijanju budućih migracijskih politika. Odbor naglašava da je, shodno tome, također bitno razviti dublju suradnju s drugim uključenim zemljama te organizirati informativne kampanje s lokalnim medijima u tim zemljama o mogućnostima zakonite migracije u Europu, o znatnim opasnostima povezanim s nezakonitom migracijom te o politici EU-a u pogledu vraćanja;

| 17. | ponovno ističe važnost bavljenja ključnim uzrocima sadašnjih nepropisnih priljeva ljudi u Europu, a stoga i važnost razvijanja lokalne demokracije i gospodarstava u zemljama izvan EU-a kao ključnog aspekta njihove političke stabilnosti te poziva Europsku komisiju i države članice da dodatno razviju postojeću suradnju s Europskim odborom regija i europskim lokalnim i regionalnim vlastima kako bi se pospješila izgradnja kapaciteta lokalne uprave u tim zemljama. Odbor stoga skreće pažnju na ulogu Euromediteranske skupštine lokalnih i regionalnih vlasti (ARLEM) OR-a i Konferencije lokalnih i regionalnih vlasti za istočno partnerstvo (CORLEAP) te Intermediteranskog povjerenstva Konferencije perifernih primorskih regija Europe (CPMR); ističe da se ARLEM i CORLEAP, uz to što se koriste kao platforme za poticanje dobrog upravljanja, stabilnosti i mira, mogu koristiti i kao platforme za uključivanje u lokalni i regionalni dijalog o sprečavanju trgovanja ljudima, krijumčarenja ljudi i djelovanja kriminalnih skupina; |
| --- | --- |

17.

ponovno ističe važnost bavljenja ključnim uzrocima sadašnjih nepropisnih priljeva ljudi u Europu, a stoga i važnost razvijanja lokalne demokracije i gospodarstava u zemljama izvan EU-a kao ključnog aspekta njihove političke stabilnosti te poziva Europsku komisiju i države članice da dodatno razviju postojeću suradnju s Europskim odborom regija i europskim lokalnim i regionalnim vlastima kako bi se pospješila izgradnja kapaciteta lokalne uprave u tim zemljama. Odbor stoga skreće pažnju na ulogu Euromediteranske skupštine lokalnih i regionalnih vlasti (ARLEM) OR-a i Konferencije lokalnih i regionalnih vlasti za istočno partnerstvo (CORLEAP) te Intermediteranskog povjerenstva Konferencije perifernih primorskih regija Europe (CPMR); ističe da se ARLEM i CORLEAP, uz to što se koriste kao platforme za poticanje dobrog upravljanja, stabilnosti i mira, mogu koristiti i kao platforme za uključivanje u lokalni i regionalni dijalog o sprečavanju trgovanja ljudima, krijumčarenja ljudi i djelovanja kriminalnih skupina;

| 18. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Europskom parlamentu, Vijeću, Europskoj komisiji i predsjedniku Europskog vijeća. |
| --- | --- |

18.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Europskom parlamentu, Vijeću, Europskoj komisiji i predsjedniku Europskog vijeća.

Bruxelles, 8. srpnja 2015.

Predsjednik Europskog odbora regija

Markku MARKKULA

---

| 22.9.2015 | HR | Službeni list Europske unije | C 313/5 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2015

HR

Službeni list Europske unije

C 313/5

---

Rezolucija o održivoj prehrani

(2015/C 313/02)

EUROPSKI ODBOR REGIJA

| 1. | pozdravlja činjenicu da se održavanje svjetske izložbe EXPO 2015. pod nazivom „Hranjenje planeta – energija za život” podudara s Europskom godinom razvoja, kao i s ciljnim datumom provedbe osam milenijskih razvojnih ciljeva za iskorjenjivanje siromaštva i gladi te osiguravanje ekološke održivosti; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja činjenicu da se održavanje svjetske izložbe EXPO 2015. pod nazivom „Hranjenje planeta – energija za život” podudara s Europskom godinom razvoja, kao i s ciljnim datumom provedbe osam milenijskih razvojnih ciljeva za iskorjenjivanje siromaštva i gladi te osiguravanje ekološke održivosti;

| 2. | ističe ulogu Europske unije kao glavnog svjetskog aktera u suočavanju s izazovima povezanim sa sigurnošću opskrbe i održivošću hrane i prehrane te je potiče na ulaganje u znanost i inovacije kao odlučujuće čimbenike za osiguravanje pristupa zdravoj hranjivoj hrani, proizvedenoj na održiv način, svim ljudima; podsjeća na to da je ZPP još u Ugovoru iz Rima predviđen kao zajednička politika radi osiguravanja prehrambenih resursa po pristupačnim cijenama svim građanima EU-a i radi jamčenja odgovarajućeg životnog standarda poljoprivrednicima; podsjeća da sigurnost opskrbe hranom, prepoznata kao temeljno ljudsko pravo u Općoj deklaraciji o ljudskim pravima, predstavlja osnovni preduvjet za smanjenje siromaštva; ističe da u Europskoj uniji 122,6 milijuna ljudi (24,5 % stanovništva) živi ispod praga siromaštva te da 9,6 % stanovništva živi u stanju teške materijalne deprivacije; ponavlja važnost toga da Europska unija svojim građanima, osobito najugroženijima, osigura pristup dovoljnoj količini zdrave, odgovarajuće i hranjive hrane; |
| --- | --- |

2.

ističe ulogu Europske unije kao glavnog svjetskog aktera u suočavanju s izazovima povezanim sa sigurnošću opskrbe i održivošću hrane i prehrane te je potiče na ulaganje u znanost i inovacije kao odlučujuće čimbenike za osiguravanje pristupa zdravoj hranjivoj hrani, proizvedenoj na održiv način, svim ljudima; podsjeća na to da je ZPP još u Ugovoru iz Rima predviđen kao zajednička politika radi osiguravanja prehrambenih resursa po pristupačnim cijenama svim građanima EU-a i radi jamčenja odgovarajućeg životnog standarda poljoprivrednicima; podsjeća da sigurnost opskrbe hranom, prepoznata kao temeljno ljudsko pravo u Općoj deklaraciji o ljudskim pravima, predstavlja osnovni preduvjet za smanjenje siromaštva; ističe da u Europskoj uniji 122,6 milijuna ljudi (24,5 % stanovništva) živi ispod praga siromaštva te da 9,6 % stanovništva živi u stanju teške materijalne deprivacije; ponavlja važnost toga da Europska unija svojim građanima, osobito najugroženijima, osigura pristup dovoljnoj količini zdrave, odgovarajuće i hranjive hrane;

| 3. | ističe da EU treba zadržati visoke standarde sigurnosti hrane i opskrbe hranom kao odlike koje doprinose prepoznatljivosti proizvoda iz EU-a na svjetskoj razini; u tom kontekstu podsjeća na svoj zahtjev da se u bilateralnim trgovinskim sporazumima ni u kojem slučaju ne snižava razina pravnih normi o sigurnosti hrane i dobrobiti životinja koje su na snazi u državama članicama EU-a, kao i na svoje uvjerenje da, upravo suprotno, tu razinu moramo nastojati dalje povisivati; |
| --- | --- |

3.

ističe da EU treba zadržati visoke standarde sigurnosti hrane i opskrbe hranom kao odlike koje doprinose prepoznatljivosti proizvoda iz EU-a na svjetskoj razini; u tom kontekstu podsjeća na svoj zahtjev da se u bilateralnim trgovinskim sporazumima ni u kojem slučaju ne snižava razina pravnih normi o sigurnosti hrane i dobrobiti životinja koje su na snazi u državama članicama EU-a, kao i na svoje uvjerenje da, upravo suprotno, tu razinu moramo nastojati dalje povisivati;

| 4. | napominje da se svijet trenutačno suočava s nizom različitih i velikih izazova: stalnim rastom stanovništva, rastom srednje klase i rastom kupovne moći, koji izazivaju promjene u prehrambenim zahtjevima (za raznolikošću te primarnim i visokokvalitetnim proizvodima), dok istovremeno klimatske promjene ugrožavaju globalne kapacitete za poljoprivrednu proizvodnju; |
| --- | --- |

4.

napominje da se svijet trenutačno suočava s nizom različitih i velikih izazova: stalnim rastom stanovništva, rastom srednje klase i rastom kupovne moći, koji izazivaju promjene u prehrambenim zahtjevima (za raznolikošću te primarnim i visokokvalitetnim proizvodima), dok istovremeno klimatske promjene ugrožavaju globalne kapacitete za poljoprivrednu proizvodnju;

| 5. | pozdravlja činjenicu da je održivi razvoj postao nužan preduvjet za bilo kakvu politiku društvenog i gospodarskog rasta te poziva na snažniji politički angažman na svim razinama upravljanja u pogledu stavljanja resursa na raspolaganje u svim sektorima; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja činjenicu da je održivi razvoj postao nužan preduvjet za bilo kakvu politiku društvenog i gospodarskog rasta te poziva na snažniji politički angažman na svim razinama upravljanja u pogledu stavljanja resursa na raspolaganje u svim sektorima;

| 6. | ističe da je demokracija u pogledu hrane proces od baze prema vrhu koji mora započeti na lokalnoj razini, u regijama i gradovima, kako bi se usvojile politike koje pridonose sigurnosti opskrbe i održivosti hrane te poziva regije i lokalna tijela da na svojim područjima prepoznaju pravo na zdravu i održivu prehranu; |
| --- | --- |

6.

ističe da je demokracija u pogledu hrane proces od baze prema vrhu koji mora započeti na lokalnoj razini, u regijama i gradovima, kako bi se usvojile politike koje pridonose sigurnosti opskrbe i održivosti hrane te poziva regije i lokalna tijela da na svojim područjima prepoznaju pravo na zdravu i održivu prehranu;

| 7. | ističe nužnost jačanja veza među različitim sektorima povezanima s hranom, poput energetike, šumarstva, morskih resursa, voda, otpada, poljoprivrede, borbe protiv klimatskih promjena, znanosti i istraživanja te korištenja zemljišta jer svi ti sektori imaju ključnu ulogu u ostvarivanju zelenog gospodarstva; |
| --- | --- |

7.

ističe nužnost jačanja veza među različitim sektorima povezanima s hranom, poput energetike, šumarstva, morskih resursa, voda, otpada, poljoprivrede, borbe protiv klimatskih promjena, znanosti i istraživanja te korištenja zemljišta jer svi ti sektori imaju ključnu ulogu u ostvarivanju zelenog gospodarstva;

| 8. | u tom kontekstu poziva da se u poljoprivredi i lancu opskrbe hranom vodi više računa o uštedi vode i fosilnih goriva, koristi manje gnojiva i fitosanitarnih proizvoda, poveća diversifikacija te pametnije postupa kako bi se optimalno iskoristile sinergije između poljodjelstva, stočarstva, gospodarenja organskim otpadom i otpadnih tokova te upotrebljavali razni izvori energije; |
| --- | --- |

8.

u tom kontekstu poziva da se u poljoprivredi i lancu opskrbe hranom vodi više računa o uštedi vode i fosilnih goriva, koristi manje gnojiva i fitosanitarnih proizvoda, poveća diversifikacija te pametnije postupa kako bi se optimalno iskoristile sinergije između poljodjelstva, stočarstva, gospodarenja organskim otpadom i otpadnih tokova te upotrebljavali razni izvori energije;

| 9. | napominje da je poljoprivreda iznimno važna za razvoj međusobno uravnoteženih i bolje povezanih teritorijalnih područja, a posebice ruralnih područja, s obzirom na to da je u tom sektoru zaposleno gotovo 30 milijuna ljudi; napominje da ruralna područja zauzimaju 90 % teritorija Unije i da u njima živi 60 % građana Unije, no da su ona često gospodarski manje razvijena od gradskih područja; ističe da bi se u svrhu poticanja konkurentnosti, povećanja otpornosti i stvaranja novih radnih mjesta ruralna područja trebala usredotočiti na gospodarski i ekološki raznolike vidove ruralnog razvoja, a ne isključivo na poljoprivredu; |
| --- | --- |

9.

napominje da je poljoprivreda iznimno važna za razvoj međusobno uravnoteženih i bolje povezanih teritorijalnih područja, a posebice ruralnih područja, s obzirom na to da je u tom sektoru zaposleno gotovo 30 milijuna ljudi; napominje da ruralna područja zauzimaju 90 % teritorija Unije i da u njima živi 60 % građana Unije, no da su ona često gospodarski manje razvijena od gradskih područja; ističe da bi se u svrhu poticanja konkurentnosti, povećanja otpornosti i stvaranja novih radnih mjesta ruralna područja trebala usredotočiti na gospodarski i ekološki raznolike vidove ruralnog razvoja, a ne isključivo na poljoprivredu;

| 10. | podsjeća na ciljeve za budućnost postavljene u okviru zajedničke poljoprivredne politike u područjima održivog upravljanja prirodnim resursima, sigurne opskrbe hranom, poljoprivredne djelatnosti diljem Europe, uravnoteženog regionalnog razvoja, konkurentnosti europske poljoprivrede, potpore mladim poljoprivrednicima i kontinuiranog pojednostavljenja ZPP-a; ponavlja svoj kritičan stav u pogledu nedostatnih mjera za povećanje konkurentnosti među malim i srednjim poljoprivrednim gospodarstvima; žali što ZPP i dalje pogoduje većim poljoprivrednim dobrima, na štetu malih i srednjih poljoprivrednih gospodarstava; |
| --- | --- |

10.

podsjeća na ciljeve za budućnost postavljene u okviru zajedničke poljoprivredne politike u područjima održivog upravljanja prirodnim resursima, sigurne opskrbe hranom, poljoprivredne djelatnosti diljem Europe, uravnoteženog regionalnog razvoja, konkurentnosti europske poljoprivrede, potpore mladim poljoprivrednicima i kontinuiranog pojednostavljenja ZPP-a; ponavlja svoj kritičan stav u pogledu nedostatnih mjera za povećanje konkurentnosti među malim i srednjim poljoprivrednim gospodarstvima; žali što ZPP i dalje pogoduje većim poljoprivrednim dobrima, na štetu malih i srednjih poljoprivrednih gospodarstava;

| 11. | smatra da su ruralna područja među najosjetljivijim područjima pogođenima klimatskim promjenama; stoga poziva da se mjere za ublažavanje posljedica i prilagodbu klimatskim promjenama uključe u instrumente prostornog planiranja, upravljanja i proračuna kako bi se participativni mehanizmi i poljoprivredne prakse mogli primijeniti za pospješivanje održivog razvoja; |
| --- | --- |

11.

smatra da su ruralna područja među najosjetljivijim područjima pogođenima klimatskim promjenama; stoga poziva da se mjere za ublažavanje posljedica i prilagodbu klimatskim promjenama uključe u instrumente prostornog planiranja, upravljanja i proračuna kako bi se participativni mehanizmi i poljoprivredne prakse mogli primijeniti za pospješivanje održivog razvoja;

| 12. | s obzirom na sadašnje trendove u načinu života u urbanim zajednicama predlaže promicanje prednosti življenja u ruralnim područjima. Inicijative za uspostavu bliskih veza između poljoprivrednika i potrošača prehrambenih proizvoda mogu znatno pridonijeti razvoju prigradskih područja i drugim vrstama odnosa između sela i gradova, uključujući teritorijalna partnerstva u funkcionalnim područjima; |
| --- | --- |

12.

s obzirom na sadašnje trendove u načinu života u urbanim zajednicama predlaže promicanje prednosti življenja u ruralnim područjima. Inicijative za uspostavu bliskih veza između poljoprivrednika i potrošača prehrambenih proizvoda mogu znatno pridonijeti razvoju prigradskih područja i drugim vrstama odnosa između sela i gradova, uključujući teritorijalna partnerstva u funkcionalnim područjima;

| 13. | također naglašava važnost sveobuhvatnog projekta ponovnog naseljavanja napuštenih ruralnih područja čije se stanovništvo iselilo (udaljena ili planinska područja itd.) u cilju općeg oporavka tih područja i razvijanja lokalne mikroproizvodnje čime se štiti biološka raznolikost; |
| --- | --- |

13.

također naglašava važnost sveobuhvatnog projekta ponovnog naseljavanja napuštenih ruralnih područja čije se stanovništvo iselilo (udaljena ili planinska područja itd.) u cilju općeg oporavka tih područja i razvijanja lokalne mikroproizvodnje čime se štiti biološka raznolikost;

| 14. | poziva na uspostavu kratkih lanaca opskrbe poljoprivrednim proizvodima jer oni pridonose razvoju održive proizvodnje i odgovorne potrošnje. Ti lanci zadovoljavaju rastuću potražnju potrošača za izvornim, sezonskim i lokalnim proizvodima proizvedenima u zajednici. To je također socijalno osviješteni model potrošnje koji podrazumijeva ponašanje u skladu s očuvanjem okoliša, smanjenje ambalažnog otpada i rasipanja hrane, ograničavanje emisija CO2 te davanje podrške praksama održive proizvodnje; |
| --- | --- |

14.

poziva na uspostavu kratkih lanaca opskrbe poljoprivrednim proizvodima jer oni pridonose razvoju održive proizvodnje i odgovorne potrošnje. Ti lanci zadovoljavaju rastuću potražnju potrošača za izvornim, sezonskim i lokalnim proizvodima proizvedenima u zajednici. To je također socijalno osviješteni model potrošnje koji podrazumijeva ponašanje u skladu s očuvanjem okoliša, smanjenje ambalažnog otpada i rasipanja hrane, ograničavanje emisija CO2 te davanje podrške praksama održive proizvodnje;

| 15. | vjeruje da je stvaranje europskog logotipa za identifikaciju tih proizvoda već odavno potrebno i s nestrpljenjem očekuje operativne prijedloge; |
| --- | --- |

15.

vjeruje da je stvaranje europskog logotipa za identifikaciju tih proizvoda već odavno potrebno i s nestrpljenjem očekuje operativne prijedloge;

| 16. | primjećuje da se lokalnom proizvodnjom hrane, osobito proizvodnjom kvalitetnih prehrambenih proizvoda koji nose oznaku izvornosti i zaštićenu oznaku zemljopisnog podrijetla, čiji su standardi izvrsnosti određeni strogim specifikacijama proizvodnje, ne postavlja samo ključan cilj kojim se otvaraju nova radna mjesta na lokalnoj razini i stvaraju nove vještine, već ona može doprinijeti i gospodarskom i društvenom razvoju naših regija te time spriječiti raseljavanje stanovništva ili prekomjeran demografski pritisak na gradove; |
| --- | --- |

16.

primjećuje da se lokalnom proizvodnjom hrane, osobito proizvodnjom kvalitetnih prehrambenih proizvoda koji nose oznaku izvornosti i zaštićenu oznaku zemljopisnog podrijetla, čiji su standardi izvrsnosti određeni strogim specifikacijama proizvodnje, ne postavlja samo ključan cilj kojim se otvaraju nova radna mjesta na lokalnoj razini i stvaraju nove vještine, već ona može doprinijeti i gospodarskom i društvenom razvoju naših regija te time spriječiti raseljavanje stanovništva ili prekomjeran demografski pritisak na gradove;

| 17. | naglašava da je u područjima u nepovoljnom položaju, a posebice u planinskim područjima čiji se proizvodi cijene zbog visoke kvalitete, stanje teško zbog dodatnih troškova koji otežavaju i poskupljuju proizvodnju hrane; |
| --- | --- |

17.

naglašava da je u područjima u nepovoljnom položaju, a posebice u planinskim područjima čiji se proizvodi cijene zbog visoke kvalitete, stanje teško zbog dodatnih troškova koji otežavaju i poskupljuju proizvodnju hrane;

| 18. | traži da znatan udio u održivoj prehrani predstavlja hrana koja nije genetski modificirana; podsjeća da su se brojne regionalne i lokalne vlasti usprotivile genetski modificiranim usjevima na svojim područjima te se proglasile „područjima bez genetski modificiranih proizvoda” i uspostavile mreže; |
| --- | --- |

18.

traži da znatan udio u održivoj prehrani predstavlja hrana koja nije genetski modificirana; podsjeća da su se brojne regionalne i lokalne vlasti usprotivile genetski modificiranim usjevima na svojim područjima te se proglasile „područjima bez genetski modificiranih proizvoda” i uspostavile mreže;

| 19. | preporučuje da se razne dionike zainteresirane za održivu proizvodnju i odgovornu potrošnju, poput sveučilišta, škola i bolnica, obavijesti o mogućnostima uključivanja kriterija održivosti u javna nadmetanja (npr. lokalno proizvedene i organske hrane) kako bi ih mogli učinkovito iskoristiti; |
| --- | --- |

19.

preporučuje da se razne dionike zainteresirane za održivu proizvodnju i odgovornu potrošnju, poput sveučilišta, škola i bolnica, obavijesti o mogućnostima uključivanja kriterija održivosti u javna nadmetanja (npr. lokalno proizvedene i organske hrane) kako bi ih mogli učinkovito iskoristiti;

| 20. | stoga traži da se potaknu i razviju razni načini stalne suradnje i koordinacije koji povezuju različite zakonodavne razine Europske unije te europskih država i regija kako bi se što prije usvojila revizija propisa o sljedivosti i označivanju proizvoda radi osiguravanja preciznih oznaka kojima bi se potrošačima omogućilo da o upotrebi proizvoda odlučuju na osviješten način, među ostalim zahvaljujući prepoznavanju lanaca proizvodnje u kojima nisu prisutni genetički modificirani organizmi; |
| --- | --- |

20.

stoga traži da se potaknu i razviju razni načini stalne suradnje i koordinacije koji povezuju različite zakonodavne razine Europske unije te europskih država i regija kako bi se što prije usvojila revizija propisa o sljedivosti i označivanju proizvoda radi osiguravanja preciznih oznaka kojima bi se potrošačima omogućilo da o upotrebi proizvoda odlučuju na osviješten način, među ostalim zahvaljujući prepoznavanju lanaca proizvodnje u kojima nisu prisutni genetički modificirani organizmi;

| 21. | preporučuje da se program potpore opskrbi škola voćem i povrćem te mlijekom poboljša; s obzirom na stupanj prerađenosti proizvoda obuhvaćenih ovim programom potpore, kao i na važnost usvajanja zdravih prehrambenih navika već u ranoj dobi, predlaže da se financijske potpore u okviru ovog programa ograniče na one proizvode koji sadrže minimalnu količinu zaslađivača ili soli i ne sadrže štetne aditive i pojačivače okusa; |
| --- | --- |

21.

preporučuje da se program potpore opskrbi škola voćem i povrćem te mlijekom poboljša; s obzirom na stupanj prerađenosti proizvoda obuhvaćenih ovim programom potpore, kao i na važnost usvajanja zdravih prehrambenih navika već u ranoj dobi, predlaže da se financijske potpore u okviru ovog programa ograniče na one proizvode koji sadrže minimalnu količinu zaslađivača ili soli i ne sadrže štetne aditive i pojačivače okusa;

| 22. | ponavlja raniji zahtjev kojim od Europske komisije traži da promiče smanjivanje rasipanja hrane (1) te da ponovno predloži da cilj smanjenja rasipanja hrane bude najmanje 30 % do 2025., u skladu s njezinim povučenim prijedlogom iz 2014. o izmjeni Okvirne direktive o otpadu za promicanje kružnog gospodarstva, i u tu svrhu razmotri proširenje pozitivnog modela upravljanja koji se koristi u okviru Sporazuma gradonačelnika; u tom smislu podupire poziv Europskog parlamenta da se 2016. proglasi Europskom godinom protiv rasipanja hrane; |
| --- | --- |

22.

ponavlja raniji zahtjev kojim od Europske komisije traži da promiče smanjivanje rasipanja hrane (1) te da ponovno predloži da cilj smanjenja rasipanja hrane bude najmanje 30 % do 2025., u skladu s njezinim povučenim prijedlogom iz 2014. o izmjeni Okvirne direktive o otpadu za promicanje kružnog gospodarstva, i u tu svrhu razmotri proširenje pozitivnog modela upravljanja koji se koristi u okviru Sporazuma gradonačelnika; u tom smislu podupire poziv Europskog parlamenta da se 2016. proglasi Europskom godinom protiv rasipanja hrane;

| 23. | primjećuje da se više od trećine turističke potrošnje odnosi na hranu; ističe da gastronomski turizam ima potencijal za osiguravanje održivosti zaposlenja tijekom cijele godine te može dovesti do otvaranja novih radnih mjesta; naglašava da to može imati ključnu ulogu u lokalnom i regionalnom rastu i koheziji, kao i u očuvanju kulturne baštine; |
| --- | --- |

23.

primjećuje da se više od trećine turističke potrošnje odnosi na hranu; ističe da gastronomski turizam ima potencijal za osiguravanje održivosti zaposlenja tijekom cijele godine te može dovesti do otvaranja novih radnih mjesta; naglašava da to može imati ključnu ulogu u lokalnom i regionalnom rastu i koheziji, kao i u očuvanju kulturne baštine;

| 24. | poziva na izradu kampanje za podizanje svijesti građana o vrijednosti genetičkih resursa i važnosti njihova očuvanja, proučavanja i održive uporabe, kao i o važnosti programa osposobljavanja za inženjere i poljoprivrednike prilagođenih zahtjevima tržišta, uz mjere usklađivanja, praćenja i ocjenjivanja za zaštitu biološke raznolikosti u poljoprivrednom sektoru; |
| --- | --- |

24.

poziva na izradu kampanje za podizanje svijesti građana o vrijednosti genetičkih resursa i važnosti njihova očuvanja, proučavanja i održive uporabe, kao i o važnosti programa osposobljavanja za inženjere i poljoprivrednike prilagođenih zahtjevima tržišta, uz mjere usklađivanja, praćenja i ocjenjivanja za zaštitu biološke raznolikosti u poljoprivrednom sektoru;

| 25. | ističe ulogu lokalnih i regionalnih vlasti u prilagođavanju obrazovnih i stručnih vještina mladih tržištu rada u ruralnim područjima; zalaže se za podupiranje i širenje najboljih regionalnih i lokalnih praksi u pogledu inovativnih postupaka u metodama proizvodnje, opskrbe i potrošnje hrane; poziva da se osigura obrazovanje o prehrani i potiču zdrave navike za dobrobit korisnika, uz učinkovitije korištenje prehrambenih proizvoda i ostalih resursa, kako bi se povećala osviještenost i društvena prihvaćenost; |
| --- | --- |

25.

ističe ulogu lokalnih i regionalnih vlasti u prilagođavanju obrazovnih i stručnih vještina mladih tržištu rada u ruralnim područjima; zalaže se za podupiranje i širenje najboljih regionalnih i lokalnih praksi u pogledu inovativnih postupaka u metodama proizvodnje, opskrbe i potrošnje hrane; poziva da se osigura obrazovanje o prehrani i potiču zdrave navike za dobrobit korisnika, uz učinkovitije korištenje prehrambenih proizvoda i ostalih resursa, kako bi se povećala osviještenost i društvena prihvaćenost;

| 26. | ponovno izražava svoju podršku učinkovitom praćenju pridržavanja i pojednostavljenja propisa o hrani i hrani za životinje te drugih pravila o zdravlju i dobrobiti životinja, zdravlju bilja, biljnom reproduktivnom materijalu i proizvodima za zaštitu bilja koji doprinose izgradnji stabilnog tržišta temeljenog na povjerenju građana u te proizvode; ponavlja da na tom području treba izbjegavati delegirane akte EU-a kako bi se omogućilo da razne razine vlasti regulatorne troškove u potpunosti istraže i ocijene u skladu s načelima supsidijarnosti i proporcionalnosti; |
| --- | --- |

26.

ponovno izražava svoju podršku učinkovitom praćenju pridržavanja i pojednostavljenja propisa o hrani i hrani za životinje te drugih pravila o zdravlju i dobrobiti životinja, zdravlju bilja, biljnom reproduktivnom materijalu i proizvodima za zaštitu bilja koji doprinose izgradnji stabilnog tržišta temeljenog na povjerenju građana u te proizvode; ponavlja da na tom području treba izbjegavati delegirane akte EU-a kako bi se omogućilo da razne razine vlasti regulatorne troškove u potpunosti istraže i ocijene u skladu s načelima supsidijarnosti i proporcionalnosti;

| 27. | podsjeća na doprinos zajedničke ribarstvene politike održivoj proizvodnji hrane u EU-u; poziva na bolje promicanje ciljeva zajedničke ribarstvene politike na međunarodnoj razini. Unija bi u tu svrhu trebala nastojati poboljšati rezultate regionalnih i međunarodnih organizacija u očuvanju i upravljanju međunarodnim ribljim stokovima, i to promicanjem donošenja odluka utemeljenih na znanstvenim spoznajama i poboljšanoj usklađenosti s propisima, povećanoj transparentnosti i sudjelovanju dionika, osobito ribara, te suzbijanjem nezakonitih, neprijavljenih i nereguliranih ribolovnih aktivnosti; |
| --- | --- |

27.

podsjeća na doprinos zajedničke ribarstvene politike održivoj proizvodnji hrane u EU-u; poziva na bolje promicanje ciljeva zajedničke ribarstvene politike na međunarodnoj razini. Unija bi u tu svrhu trebala nastojati poboljšati rezultate regionalnih i međunarodnih organizacija u očuvanju i upravljanju međunarodnim ribljim stokovima, i to promicanjem donošenja odluka utemeljenih na znanstvenim spoznajama i poboljšanoj usklađenosti s propisima, povećanoj transparentnosti i sudjelovanju dionika, osobito ribara, te suzbijanjem nezakonitih, neprijavljenih i nereguliranih ribolovnih aktivnosti;

| 28. | ističe nužnost bliske suradnje sa sektorom ribarstva na temelju javno-privatnih partnerstava, kao i povezivanja poduzeća i istraživanja kako bi se osiguralo da ribarstvo ne bude samo održivo, već i konkurentno i inovativno; |
| --- | --- |

28.

ističe nužnost bliske suradnje sa sektorom ribarstva na temelju javno-privatnih partnerstava, kao i povezivanja poduzeća i istraživanja kako bi se osiguralo da ribarstvo ne bude samo održivo, već i konkurentno i inovativno;

| 29. | naglašava da se domaća akvakulturna proizvodnja mora tretirati kao strateški sektor (na jednak način kao i druga proizvodna područja primarnog sektora) ako se želi odgovoriti na buduće izazove u području prehrambenih i prirodnih resursa, stvaranja radnih mjesta te regionalnog razvoja, imajući na umu da je 70 % plodova mora koji se konzumiraju u EU-u uvezeno; |
| --- | --- |

29.

naglašava da se domaća akvakulturna proizvodnja mora tretirati kao strateški sektor (na jednak način kao i druga proizvodna područja primarnog sektora) ako se želi odgovoriti na buduće izazove u području prehrambenih i prirodnih resursa, stvaranja radnih mjesta te regionalnog razvoja, imajući na umu da je 70 % plodova mora koji se konzumiraju u EU-u uvezeno;

| 30. | smatra da EU treba predvoditi razvoj ekoloških i održivih metoda uzgoja ribe te otvoriti vrata „plavoj revoluciji” primjenom tehnologija i inovacija u proizvodnji, hranjenju, mriješćenju i izlovljavanju ribe na području EU-a. |
| --- | --- |

30.

smatra da EU treba predvoditi razvoj ekoloških i održivih metoda uzgoja ribe te otvoriti vrata „plavoj revoluciji” primjenom tehnologija i inovacija u proizvodnji, hranjenju, mriješćenju i izlovljavanju ribe na području EU-a.

Bruxelles, 8. srpnja 2015.

Predsjednik Europskog odbora regija

Markku MARKKULA

---

(1)  CdR 140/2011 fin, http://portal.cor.europa.eu/europe2020/MonitoringFlagships/Pages/A-Resource-Efficient-Europe.aspx

1

---

| 22.9.2015 | HR | Službeni list Europske unije | C 313/9 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2015

HR

Službeni list Europske unije

C 313/9

---

Rezolucija – Poboljšati funkcioniranje Europske unije: Ugovor iz Lisabona i nakon njega

(2015/C 313/03)

EUROPSKI ODBOR REGIJA

| 1. | smatra da legitimnost i budući razvoj Europske unije ovise prije svega o njezinoj sposobnosti da učinkovito djeluje u cilju odgovaranja na gospodarske, političke i socijalne izazove pred kojima se nalazimo i da poboljša suradnju s građanima; podsjeća da to iziskuje aktivno sudjelovanje lokalne, regionalne i podnacionalne razine u upravljanju EU-om; stoga insistira na sudjelovanju Odbora regija u raspravama o budućnosti Europe, kao i na njegovoj potpunoj uključenosti u buduću konvenciju; |
| --- | --- |

1.

smatra da legitimnost i budući razvoj Europske unije ovise prije svega o njezinoj sposobnosti da učinkovito djeluje u cilju odgovaranja na gospodarske, političke i socijalne izazove pred kojima se nalazimo i da poboljša suradnju s građanima; podsjeća da to iziskuje aktivno sudjelovanje lokalne, regionalne i podnacionalne razine u upravljanju EU-om; stoga insistira na sudjelovanju Odbora regija u raspravama o budućnosti Europe, kao i na njegovoj potpunoj uključenosti u buduću konvenciju;

| 2. | pozdravlja odluku Europskog parlamenta da sada pokrene ovu raspravu i da se savjetuje s OR-om, čime će se ojačati obnovljeni politički odnos dviju institucija; pozdravlja mogućnost doprinošenja većoj transparentnosti, odgovornosti, uključivosti i učinkovitosti EU-a; ponovno ističe potrebu izgradnje povjerenja građana u sposobnost EU-a da poboljša njihove živote te da zaštiti i promiče europske vrijednosti uz dužno poštovanje nacionalnih i regionalnih ovlasti i identiteta; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja odluku Europskog parlamenta da sada pokrene ovu raspravu i da se savjetuje s OR-om, čime će se ojačati obnovljeni politički odnos dviju institucija; pozdravlja mogućnost doprinošenja većoj transparentnosti, odgovornosti, uključivosti i učinkovitosti EU-a; ponovno ističe potrebu izgradnje povjerenja građana u sposobnost EU-a da poboljša njihove živote te da zaštiti i promiče europske vrijednosti uz dužno poštovanje nacionalnih i regionalnih ovlasti i identiteta;

| 3. | smatra da je važno stvoriti prilike za raspravu u uskoj suradnji s Europskim parlamentom o mogućim promjenama, razvoju i prilagodbama sadašnje institucionalne strukture Europske unije koje će OR-u omogućiti da bude ne samo savjetodavno tijelo, već da kao ključni igrač bude integriran u europski zakonodavni postupak; |
| --- | --- |

3.

smatra da je važno stvoriti prilike za raspravu u uskoj suradnji s Europskim parlamentom o mogućim promjenama, razvoju i prilagodbama sadašnje institucionalne strukture Europske unije koje će OR-u omogućiti da bude ne samo savjetodavno tijelo, već da kao ključni igrač bude integriran u europski zakonodavni postupak;

| 4. | naglašava važnost građanstva i temeljnih prava na kojima se zasniva EU te rada na jačanju europske predstavničke i participativne demokracije na različitim zakonodavnim razinama Europske unije, država i regija, u skladu s načelom višerazinskog upravljanja; poziva na reviziju i pojednostavljenje Europske građanske inicijative (EGI) kako bi se olakšala njezina primjena i pristupačnost građanima; naglašava potrebu uvođenja propisa kojim bi se Europsku komisiju obvezalo ne samo na razmatranje, već i na pokretanje rasprave o uspješnoj inicijativi za koju je prikupljeno milijun potpisa, nakon čega će uslijediti glasovanje u Vijeću EU-a i Europskom parlamentu te predlaže da se razmotre druge mogućnosti za olakšavanje sudjelovanja u postupku donošenja odluka EU-a; |
| --- | --- |

4.

naglašava važnost građanstva i temeljnih prava na kojima se zasniva EU te rada na jačanju europske predstavničke i participativne demokracije na različitim zakonodavnim razinama Europske unije, država i regija, u skladu s načelom višerazinskog upravljanja; poziva na reviziju i pojednostavljenje Europske građanske inicijative (EGI) kako bi se olakšala njezina primjena i pristupačnost građanima; naglašava potrebu uvođenja propisa kojim bi se Europsku komisiju obvezalo ne samo na razmatranje, već i na pokretanje rasprave o uspješnoj inicijativi za koju je prikupljeno milijun potpisa, nakon čega će uslijediti glasovanje u Vijeću EU-a i Europskom parlamentu te predlaže da se razmotre druge mogućnosti za olakšavanje sudjelovanja u postupku donošenja odluka EU-a;

| 5. | ponavlja da je prijeko potrebno učiniti proračun EU-a manje ovisnim o izravnim doprinosima država članica i preispitati vlastita sredstva EU-a, a da se pritom ne uvedu dodatni nameti; |
| --- | --- |

5.

ponavlja da je prijeko potrebno učiniti proračun EU-a manje ovisnim o izravnim doprinosima država članica i preispitati vlastita sredstva EU-a, a da se pritom ne uvedu dodatni nameti;

| 6. | naglašava predanost takvoj Europskoj uniji koja je u stanju djelovati u pitanjima vanjskih poslova i sigurnosti kao sila koja promiče sigurnost, stabilnost, demokraciju i vladavinu prava; ističe ključnu ulogu lokalnih, regionalnih i podnacionalnih vlasti, između ostalog putem platformi CORLEAP i ARLEM, u održavanju kontakata s državama izvan EU-a o ključnim političkim pitanjima kao što su izazovi i mogućnosti u pogledu migracija, politike zapošljavanja, proširenje, održivo korištenje prirodnih resursa, energija, promicanje inovacija, kultura, globalni ekološki izazovi, promicanje razvoja, učinkovita politika susjedstva i održive urbane politike;
  Stoga Odbor regija, unutar trenutačnog okvira Ugovora: |
| --- | --- |

6.

naglašava predanost takvoj Europskoj uniji koja je u stanju djelovati u pitanjima vanjskih poslova i sigurnosti kao sila koja promiče sigurnost, stabilnost, demokraciju i vladavinu prava; ističe ključnu ulogu lokalnih, regionalnih i podnacionalnih vlasti, između ostalog putem platformi CORLEAP i ARLEM, u održavanju kontakata s državama izvan EU-a o ključnim političkim pitanjima kao što su izazovi i mogućnosti u pogledu migracija, politike zapošljavanja, proširenje, održivo korištenje prirodnih resursa, energija, promicanje inovacija, kultura, globalni ekološki izazovi, promicanje razvoja, učinkovita politika susjedstva i održive urbane politike;

Stoga Odbor regija, unutar trenutačnog okvira Ugovora:

| 7. | smatra da postojeći instrumenti predviđeni Ugovorom iz Lisabona i njegovim protokolima kriju još mnogo neiskorištenog potencijala koji može poboljšati funkcioniranje EU-a u ime njegovih građana, uključujući korištenje odredbi o praćenju provedbe načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, Europske građanske inicijative i prijelaznih klauzula te, po potrebi, pojačane suradnje; |
| --- | --- |

7.

smatra da postojeći instrumenti predviđeni Ugovorom iz Lisabona i njegovim protokolima kriju još mnogo neiskorištenog potencijala koji može poboljšati funkcioniranje EU-a u ime njegovih građana, uključujući korištenje odredbi o praćenju provedbe načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, Europske građanske inicijative i prijelaznih klauzula te, po potrebi, pojačane suradnje;

| 8. | pozdravlja objavu Paketa mjera za bolju izradu zakonodavstva od 19. svibnja 2015., no ističe da program za bolju izradu zakonodavstva ne smije postati izgovorom za izbjegavanje ili ukidanje potrebnog zakonodavstva; zahtijeva da se u znak priznanja povećanja ovlasti OR-a Lisabonskim ugovorom OR jasno navede u nacrtu međuinstitucionalnog sporazuma o boljoj izradi zakonodavstva; |
| --- | --- |

8.

pozdravlja objavu Paketa mjera za bolju izradu zakonodavstva od 19. svibnja 2015., no ističe da program za bolju izradu zakonodavstva ne smije postati izgovorom za izbjegavanje ili ukidanje potrebnog zakonodavstva; zahtijeva da se u znak priznanja povećanja ovlasti OR-a Lisabonskim ugovorom OR jasno navede u nacrtu međuinstitucionalnog sporazuma o boljoj izradi zakonodavstva;

| 9. | poziva na odlučno jačanje uloge Odbora regija kako bi se informacije i iskustva regionalnih i lokalnih predstavnika mogla izravno iskoristiti u zakonodavnom ciklusu i u postupku donošenja odluka EU-a, a osobito:






  — | da bude u potpunosti uključen u strateško planiranje zakonodavnog ciklusa, |
| --- | --- | --- |

9.

poziva na odlučno jačanje uloge Odbora regija kako bi se informacije i iskustva regionalnih i lokalnih predstavnika mogla izravno iskoristiti u zakonodavnom ciklusu i u postupku donošenja odluka EU-a, a osobito:

—

da bude u potpunosti uključen u strateško planiranje zakonodavnog ciklusa,

| — | da sudjeluje u fazi koja prethodi izradi zakonodavnih prijedloga, također putem procjena teritorijalnog učinka, |
| --- | --- |

—

da sudjeluje u fazi koja prethodi izradi zakonodavnih prijedloga, također putem procjena teritorijalnog učinka,

| — | da dobije status promatrača s pravom sudjelovanja u raspravi u radnim skupinama Vijeća koje se bave područjima politike u kojima je savjetovanje s Odborom obvezno, |
| --- | --- |

—

da dobije status promatrača s pravom sudjelovanja u raspravi u radnim skupinama Vijeća koje se bave područjima politike u kojima je savjetovanje s Odborom obvezno,

| — | da dobije status promatrača s pravom na riječ u pregovorima u sklopu trijaloga u područjima u kojima je savjetovanje s Odborom obvezno, |
| --- | --- |

—

da dobije status promatrača s pravom na riječ u pregovorima u sklopu trijaloga u područjima u kojima je savjetovanje s Odborom obvezno,

| — | da može postaviti usmena i pisana pitanja europskoj izvršnoj vlasti u vezi sa svojim političkim preporukama; |
| --- | --- |

—

da može postaviti usmena i pisana pitanja europskoj izvršnoj vlasti u vezi sa svojim političkim preporukama;

| 10. | vjeruje da OR treba biti posebno aktivno uključen u sve rasprave koje se odnose na gospodarsku, socijalnu i teritorijalnu koheziju. Stoga predlaže:






  — | stvaranje posebnog sastava Vijeća za kohezijsku politiku EU-a i drugih financijskih instrumenata koji se odnose na ulaganja, |
| --- | --- | --- |

10.

vjeruje da OR treba biti posebno aktivno uključen u sve rasprave koje se odnose na gospodarsku, socijalnu i teritorijalnu koheziju. Stoga predlaže:

—

stvaranje posebnog sastava Vijeća za kohezijsku politiku EU-a i drugih financijskih instrumenata koji se odnose na ulaganja,

| — | da OR postane priznati promatrač s pravom na riječ na sastancima Vijeća na kojima se radi o kohezijskoj politici EU-a i područjima povezanim s ulaganjem u Europi; |
| --- | --- |

—

da OR postane priznati promatrač s pravom na riječ na sastancima Vijeća na kojima se radi o kohezijskoj politici EU-a i područjima povezanim s ulaganjem u Europi;

| 11. | podsjeća da je zadaća praćenja usklađenosti zakonodavstva EU-a s načelom supsidijarnosti proširena kako bi se u nju uključili OR i regionalni parlamenti sa zakonodavnim ovlastima, u uskoj suradnji s nacionalnim parlamentima; kako bi OR na učinkovitiji način pridonio praćenju načela supsidijarnosti i sveukupne kvalitete zakonodavstva EU-a, OR poziva na ulaganje većih napora u:






  — | provedbu procjena teritorijalnog učinka u ex ante fazi, |
| --- | --- | --- |

11.

podsjeća da je zadaća praćenja usklađenosti zakonodavstva EU-a s načelom supsidijarnosti proširena kako bi se u nju uključili OR i regionalni parlamenti sa zakonodavnim ovlastima, u uskoj suradnji s nacionalnim parlamentima; kako bi OR na učinkovitiji način pridonio praćenju načela supsidijarnosti i sveukupne kvalitete zakonodavstva EU-a, OR poziva na ulaganje većih napora u:

—

provedbu procjena teritorijalnog učinka u ex ante fazi,

| — | praćenje – na lokalnoj, regionalnoj i podnacionalnoj razini i u ime EU-a – prijenosa zakonodavstva EU-a u ex post fazi, |
| --- | --- |

—

praćenje – na lokalnoj, regionalnoj i podnacionalnoj razini i u ime EU-a – prijenosa zakonodavstva EU-a u ex post fazi,

| — | unapređenje sustava ranog upozoravanja, primjerice produljenjem vremenskog okvira, kako bi bio u potpunosti operativan i za potreba regionalnih dionika, |
| --- | --- |

—

unapređenje sustava ranog upozoravanja, primjerice produljenjem vremenskog okvira, kako bi bio u potpunosti operativan i za potreba regionalnih dionika,

| — | jačanje uloge regionalnih zakonodavnih skupština u postupku ranog upozoravanja, pri čemu bi se nacionalni parlamenti s njima obvezno (a ne više dobrovoljno) savjetovali o pitanjima koja su u nadležnosti regionalnih tijela vlasti, |
| --- | --- |

—

jačanje uloge regionalnih zakonodavnih skupština u postupku ranog upozoravanja, pri čemu bi se nacionalni parlamenti s njima obvezno (a ne više dobrovoljno) savjetovali o pitanjima koja su u nadležnosti regionalnih tijela vlasti,

| — | razmatranje – zajedno s državama članicama – mogućnosti da se regionalnim i podnacionalnim parlamentima sa zakonodavnim ovlastima dodijele pune ovlasti za izdavanje obrazloženih mišljenja u vezi s načelom supsidijarnosti kao da je riječ o nacionalnim parlamentima (usp. 51. izjavu Ugovora iz Lisabona); |
| --- | --- |

—

razmatranje – zajedno s državama članicama – mogućnosti da se regionalnim i podnacionalnim parlamentima sa zakonodavnim ovlastima dodijele pune ovlasti za izdavanje obrazloženih mišljenja u vezi s načelom supsidijarnosti kao da je riječ o nacionalnim parlamentima (usp. 51. izjavu Ugovora iz Lisabona);

| 12. | preporučuje da sve razine upravljanja surađuju kako bi se iznašlo trajno rješenje za europsku krizu državnog duga i iz njega proizašlu gospodarsku i socijalnu krizu te privukla ulaganja i time pojačala konkurentnost i stvorila radna mjesta; podsjeća da su lokalne i regionalne vlasti bile izuzetno pogođene krizom i zahtijeva poštovanje modela višerazinskog upravljanja kako bi se osiguralo da se to ne ponovi u budućnosti; u ovom kontekstu se slaže da obveza prenošenja do 2016. godine u okvir Ugovora o EU-u elemenata gospodarskog upravljanja zaključenih izvan Ugovora predstavlja mogućnost rješavanja određenog broja drugih pitanja povezanih s budućnošću EU-a;
  U kontekstu buduće revizije Ugovora o EU-u, OR stoga: |
| --- | --- |

12.

preporučuje da sve razine upravljanja surađuju kako bi se iznašlo trajno rješenje za europsku krizu državnog duga i iz njega proizašlu gospodarsku i socijalnu krizu te privukla ulaganja i time pojačala konkurentnost i stvorila radna mjesta; podsjeća da su lokalne i regionalne vlasti bile izuzetno pogođene krizom i zahtijeva poštovanje modela višerazinskog upravljanja kako bi se osiguralo da se to ne ponovi u budućnosti; u ovom kontekstu se slaže da obveza prenošenja do 2016. godine u okvir Ugovora o EU-u elemenata gospodarskog upravljanja zaključenih izvan Ugovora predstavlja mogućnost rješavanja određenog broja drugih pitanja povezanih s budućnošću EU-a;

U kontekstu buduće revizije Ugovora o EU-u, OR stoga:

| 13. | zahtijeva da mu se, kao i sadašnjim institucijama, prizna punopravno članstvo u Konvenciji; |
| --- | --- |

13.

zahtijeva da mu se, kao i sadašnjim institucijama, prizna punopravno članstvo u Konvenciji;

| 14. | predlaže da se razmotri postupna institucionalizacija OR-a i njegova preobrazba u Europski senat regija i lokalnih autonomija kao dom „trezvenog drugog mišljenja”; Europski senat poboljšao bi usklađivanje između nacionalnih i podnacionalnih institucija koje provjeravaju poštuju li institucije EU-a načelo supsidijarnosti, njegova suglasnost bila bi potrebna za zakonodavne dosjee o kohezijskoj politici i bio bi ovlašten za podnošenje prijedloga Europskoj komisiji o usvajanju ili izmjeni europskog zakonodavstva u područjima koja nisu u isključivoj nadležnosti EU-a; |
| --- | --- |

14.

predlaže da se razmotri postupna institucionalizacija OR-a i njegova preobrazba u Europski senat regija i lokalnih autonomija kao dom „trezvenog drugog mišljenja”; Europski senat poboljšao bi usklađivanje između nacionalnih i podnacionalnih institucija koje provjeravaju poštuju li institucije EU-a načelo supsidijarnosti, njegova suglasnost bila bi potrebna za zakonodavne dosjee o kohezijskoj politici i bio bi ovlašten za podnošenje prijedloga Europskoj komisiji o usvajanju ili izmjeni europskog zakonodavstva u područjima koja nisu u isključivoj nadležnosti EU-a;

| 15. | predlaže da zakonodavni prijedlozi u vezi s teritorijalnom kohezijom podliježu pristanku OR-a; nadalje, želio bi da se njegova nadležnost u pogledu obaveznog savjetovanja osnaži tako što će se savjetovanje s OR-om uključiti u „redovni zakonodavni postupak” (čl. 294. UFEU-a); |
| --- | --- |

15.

predlaže da zakonodavni prijedlozi u vezi s teritorijalnom kohezijom podliježu pristanku OR-a; nadalje, želio bi da se njegova nadležnost u pogledu obaveznog savjetovanja osnaži tako što će se savjetovanje s OR-om uključiti u „redovni zakonodavni postupak” (čl. 294. UFEU-a);

| 16. | predlaže da se u Ugovor o stabilnosti, koordinaciji i upravljanju u ekonomskoj i monetarnoj uniji uključi horizontalna klauzula prema kojoj bi savjetovanje s OR-om bilo obavezno u područjima podijeljenih nadležnosti u pogledu mjera kojima se upravlja gospodarskim politikama i politikama zapošljavanja i u područjima potpore, koordinacije i komplementarnosti; podsjeća da u svim budućim prijedlozima o produbljenju EMU-a treba više uzeti u obzir teritorijalnu dimenziju i da najvažniji dosjei moraju biti podložni ex ante procjeni teritorijalnog učinka; |
| --- | --- |

16.

predlaže da se u Ugovor o stabilnosti, koordinaciji i upravljanju u ekonomskoj i monetarnoj uniji uključi horizontalna klauzula prema kojoj bi savjetovanje s OR-om bilo obavezno u područjima podijeljenih nadležnosti u pogledu mjera kojima se upravlja gospodarskim politikama i politikama zapošljavanja i u područjima potpore, koordinacije i komplementarnosti; podsjeća da u svim budućim prijedlozima o produbljenju EMU-a treba više uzeti u obzir teritorijalnu dimenziju i da najvažniji dosjei moraju biti podložni ex ante procjeni teritorijalnog učinka;

| 17. | u svakom slučaju poziva na obvezno savjetovanje s Odborom regija o pitanjima relevantnim za lokalne i regionalne vlasti o mjerama koje utječu na uspostavu ili funkcioniranje unutarnjeg tržišta (čl. 115. UFEU-a) i u drugim područjima politike koja imaju izravan utjecaj na lokalnu i regionalnu razinu, kao što su:






  — | poljoprivredna politika (čl. 43. UFEU-a), |
| --- | --- | --- |

17.

u svakom slučaju poziva na obvezno savjetovanje s Odborom regija o pitanjima relevantnim za lokalne i regionalne vlasti o mjerama koje utječu na uspostavu ili funkcioniranje unutarnjeg tržišta (čl. 115. UFEU-a) i u drugim područjima politike koja imaju izravan utjecaj na lokalnu i regionalnu razinu, kao što su:

—

poljoprivredna politika (čl. 43. UFEU-a),

| — | slobodno kretanje radnika (čl. 46. UFEU-a), |
| --- | --- |

—

slobodno kretanje radnika (čl. 46. UFEU-a),

| — | sloboda poslovnog nastana (čl. 50. UFEU-a), |
| --- | --- |

—

sloboda poslovnog nastana (čl. 50. UFEU-a),

| — | liberalizacija pojedinih usluga (čl. 59. UFEU-a), |
| --- | --- |

—

liberalizacija pojedinih usluga (čl. 59. UFEU-a),

| — | migracije (čl. 79. UFEU-a), |
| --- | --- |

—

migracije (čl. 79. UFEU-a),

| — | državne potpore (čl. 109. UFEU-a), |
| --- | --- |

—

državne potpore (čl. 109. UFEU-a),

| — | industrijska politika (čl. 173. stavak 3. UFEU-a), |
| --- | --- |

—

industrijska politika (čl. 173. stavak 3. UFEU-a),

| — | trgovinska politika (čl. 207. UFEU-a); |
| --- | --- |

—

trgovinska politika (čl. 207. UFEU-a);

| 18. | također predlaže preispitivanje roka od „najmanje mjesec dana” za savjetovanja s OR-om od strane Europskog parlamenta, Vijeća ili Komisije (čl. 307. stavak 2.), jer se taj rok pokazao nepraktičnim; |
| --- | --- |

18.

također predlaže preispitivanje roka od „najmanje mjesec dana” za savjetovanja s OR-om od strane Europskog parlamenta, Vijeća ili Komisije (čl. 307. stavak 2.), jer se taj rok pokazao nepraktičnim;

| 19. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Europskom parlamentu, Vijeću, Europskoj komisiji i predsjedniku Europskog vijeća. |
| --- | --- |

19.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Europskom parlamentu, Vijeću, Europskoj komisiji i predsjedniku Europskog vijeća.

Bruxelles, 8. srpnja 2015.

Predsjednik Europskog odbora regija

Markku MARKKULA

---

| 22.9.2015 | HR | Službeni list Europske unije | C 313/12 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2015

HR

Službeni list Europske unije

C 313/12

---

Rezolucija o prioritetima za radni program Europske komisije za 2016. godinu

(2015/C 313/04)

EUROPSKI ODBOR REGIJA

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 4. lipnja 2015. o prioritetima Odbora za šesti mandat u razdoblju 2015.–2020.; svoju rezoluciju od 8. srpnja 2015. o budućem međuinstitucijskom ustroju EU-a i Protokol o suradnji između Europske komisije i Odbora regija potpisan 16. veljače 2012., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 4. lipnja 2015. o prioritetima Odbora za šesti mandat u razdoblju 2015.–2020.; svoju rezoluciju od 8. srpnja 2015. o budućem međuinstitucijskom ustroju EU-a i Protokol o suradnji između Europske komisije i Odbora regija potpisan 16. veljače 2012.,

| — | uzimajući u obzir načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir načela supsidijarnosti i proporcionalnosti,

Budućnost kohezijske politike

| 1. | ponovno ističe svoje čvrsto uvjerenje da je Europski fond za strukturna ulaganja (EFSU) komplementaran kohezijskoj politici te da će snažne sinergije između novog EFSU-a i operativnih programa europskih strukturnih i investicijskih fondova (ESIF) biti ključne za osiguravanje dosljednosti između investicijskih projekata te regionalnih i lokalnih razvojnih strategija; preporučuje uključivanje lokalnih i regionalnih vlasti u postupak odabira i provedbe projekata, kao i u organizaciju decentraliziranih investicijskih foruma; |
| --- | --- |

1.

ponovno ističe svoje čvrsto uvjerenje da je Europski fond za strukturna ulaganja (EFSU) komplementaran kohezijskoj politici te da će snažne sinergije između novog EFSU-a i operativnih programa europskih strukturnih i investicijskih fondova (ESIF) biti ključne za osiguravanje dosljednosti između investicijskih projekata te regionalnih i lokalnih razvojnih strategija; preporučuje uključivanje lokalnih i regionalnih vlasti u postupak odabira i provedbe projekata, kao i u organizaciju decentraliziranih investicijskih foruma;

| 2. | poziva Komisiju da lokalne i regionalne vlasti te OR izravno uključi u nastojanja da se pojednostavi i ubrza provedba fondova ESIF-a, posebice na osnovi prvih zaključaka skupine stručnjaka na visokoj razini za praćenje pojednostavljenja za korisnike koji će biti predstavljeni tijekom 2016. godine; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisiju da lokalne i regionalne vlasti te OR izravno uključi u nastojanja da se pojednostavi i ubrza provedba fondova ESIF-a, posebice na osnovi prvih zaključaka skupine stručnjaka na visokoj razini za praćenje pojednostavljenja za korisnike koji će biti predstavljeni tijekom 2016. godine;

| 3. | ponovno poziva Komisiju da predstavi bijelu knjigu o teritorijalnoj koheziji, na temelju rada luksemburškog predsjedništva na području analize međudjelovanja Teritorijalnog programa 2020. i strategije Europa 2020.; |
| --- | --- |

3.

ponovno poziva Komisiju da predstavi bijelu knjigu o teritorijalnoj koheziji, na temelju rada luksemburškog predsjedništva na području analize međudjelovanja Teritorijalnog programa 2020. i strategije Europa 2020.;

| 4. | poziva Europsku komisiju da podrži razmjenu i suradnju među regijama u pogledu boljeg korištenja strategija pametne specijalizacije pri provedbi strukturnih fondova kako bi se poticao rast temeljen na inovacijama; |
| --- | --- |

4.

poziva Europsku komisiju da podrži razmjenu i suradnju među regijama u pogledu boljeg korištenja strategija pametne specijalizacije pri provedbi strukturnih fondova kako bi se poticao rast temeljen na inovacijama;

| 5. | potiče Komisiju da ponovno pokrene raspravu o temi „Izvan okvira BDP-a”, kao i razvoj alternativnih ili dopunskih pokazatelja za dobrobit i održivi razvoj; |
| --- | --- |

5.

potiče Komisiju da ponovno pokrene raspravu o temi „Izvan okvira BDP-a”, kao i razvoj alternativnih ili dopunskih pokazatelja za dobrobit i održivi razvoj;

| 6. | poziva Komisiju da predstavi bijelu knjigu o integriranom planu EU-a za gradove na temelju izjave usvojene u Rigi, odnosno hitrom primjenom procjena učinka na gradove u okviru novih smjernica Komisije o procjenama učinka i uspostavom pokazatelja za gradove za praćenje ostvarenog napretka; |
| --- | --- |

6.

poziva Komisiju da predstavi bijelu knjigu o integriranom planu EU-a za gradove na temelju izjave usvojene u Rigi, odnosno hitrom primjenom procjena učinka na gradove u okviru novih smjernica Komisije o procjenama učinka i uspostavom pokazatelja za gradove za praćenje ostvarenog napretka;

| 7. | posebno ističe potrebu da se ruralna područja prepoznaju kao centri razvoja i inovacija koji doprinose strategiji Europa 2020. u okviru uravnoteženog odnosa s gradskim centrima radi ostvarivanja cilja teritorijalne kohezije predviđenog Ugovorom iz Lisabona; |
| --- | --- |

7.

posebno ističe potrebu da se ruralna područja prepoznaju kao centri razvoja i inovacija koji doprinose strategiji Europa 2020. u okviru uravnoteženog odnosa s gradskim centrima radi ostvarivanja cilja teritorijalne kohezije predviđenog Ugovorom iz Lisabona;

| 8. | poziva Komisiju da u budućim prijedlozima u vezi s kohezijskom politikom više uzme u obzir utjecaj regionalne kulture i tradicija, koje imaju neprocjenjivu vrijednost zbog svoje sposobnosti povezivanja ruralnih i urbanih zajednica te su čimbenik u promicanju ruralnih inicijativa; |
| --- | --- |

8.

poziva Komisiju da u budućim prijedlozima u vezi s kohezijskom politikom više uzme u obzir utjecaj regionalne kulture i tradicija, koje imaju neprocjenjivu vrijednost zbog svoje sposobnosti povezivanja ruralnih i urbanih zajednica te su čimbenik u promicanju ruralnih inicijativa;

| 9. | potiče Komisiju da se uhvati u koštac sa sve većim nejednakostima među europskim regijama na način da u okviru revizije tijekom provedbe višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2014.–2020., koja bi trebala biti dovršena do kraja 2016. godine, osigura dostatne obveze i namjenska sredstva za potporu rastu i istraživanju diljem Europe; |
| --- | --- |

9.

potiče Komisiju da se uhvati u koštac sa sve većim nejednakostima među europskim regijama na način da u okviru revizije tijekom provedbe višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2014.–2020., koja bi trebala biti dovršena do kraja 2016. godine, osigura dostatne obveze i namjenska sredstva za potporu rastu i istraživanju diljem Europe;

| 10. | poziva Komisiju da nastavi podržavati prekograničnu suradnju te provedbu i razvoj makroregionalne strategije kao zajedničkog okvira za države članice i treće zemlje na istom geografskom području kako bi se prevladali zajednički izazovi i pojačala suradnja na području gospodarske, socijalne i teritorijalne kohezije te ističe važnost strožeg uključivanja regionalnih i lokalnih tijela vlasti (koja su zastupljena i u OR-u) u taj proces, kao i gospodarskih, socijalnih subjekata s područja uključenih u proces makroregionalne strategije; |
| --- | --- |

10.

poziva Komisiju da nastavi podržavati prekograničnu suradnju te provedbu i razvoj makroregionalne strategije kao zajedničkog okvira za države članice i treće zemlje na istom geografskom području kako bi se prevladali zajednički izazovi i pojačala suradnja na području gospodarske, socijalne i teritorijalne kohezije te ističe važnost strožeg uključivanja regionalnih i lokalnih tijela vlasti (koja su zastupljena i u OR-u) u taj proces, kao i gospodarskih, socijalnih subjekata s područja uključenih u proces makroregionalne strategije;

| 11. | poziva na produženje korištenja vlastitih sredstava EU-a te izražava želju da sudjeluje na međuinstitucijskoj konferenciji 2016. godine nastavno na rezultate Skupine na visokoj razini za vlastita sredstva; |
| --- | --- |

11.

poziva na produženje korištenja vlastitih sredstava EU-a te izražava želju da sudjeluje na međuinstitucijskoj konferenciji 2016. godine nastavno na rezultate Skupine na visokoj razini za vlastita sredstva;

Gospodarsko upravljanje

| 12. | poziva Komisiju da objavi reviziju tijekom provedbe strategije Europa 2020., koju bi u što kraćem roku 2016. godine trebale pratiti daljnje mjere kako bi se osiguralo da revidirana strategija uključuje teritorijalnu dimenziju, čime se osigurava učinkovito usklađivanje relevantnih komponenti politika EU-a, uključujući kohezijsku politiku, Plan ulaganja za Europu i druge programe EU-a; |
| --- | --- |

12.

poziva Komisiju da objavi reviziju tijekom provedbe strategije Europa 2020., koju bi u što kraćem roku 2016. godine trebale pratiti daljnje mjere kako bi se osiguralo da revidirana strategija uključuje teritorijalnu dimenziju, čime se osigurava učinkovito usklađivanje relevantnih komponenti politika EU-a, uključujući kohezijsku politiku, Plan ulaganja za Europu i druge programe EU-a;

| 13. | traži od Komisije da podrži Odborov poziv državama članicama na aktivno uključivanje lokalnih i regionalnih vlasti u europski semestar, posebice u oblikovanje i provedbu njihovih nacionalnih programa reformi; |
| --- | --- |

13.

traži od Komisije da podrži Odborov poziv državama članicama na aktivno uključivanje lokalnih i regionalnih vlasti u europski semestar, posebice u oblikovanje i provedbu njihovih nacionalnih programa reformi;

| 14. | poziva Komisiju da nastavno na „Izvješće petorice predsjednika” predstavi sve potrebne mjere kako bi ekonomska i monetarna unija (EMU) postala otpornija i kako bi se pretvorila u okvir za bolje usklađivanje i strukturnu konvergenciju koji je u stanju ostvariti ciljeve utvrđene u članku 3. UEU-a, uključujući fiskalni kapacitet na razini EMU-a; |
| --- | --- |

14.

poziva Komisiju da nastavno na „Izvješće petorice predsjednika” predstavi sve potrebne mjere kako bi ekonomska i monetarna unija (EMU) postala otpornija i kako bi se pretvorila u okvir za bolje usklađivanje i strukturnu konvergenciju koji je u stanju ostvariti ciljeve utvrđene u članku 3. UEU-a, uključujući fiskalni kapacitet na razini EMU-a;

| 15. | smatra da je fleksibilnost u pravilima Pakta za rast i sigurnost u pogledu ulaganja potrebno proširiti na sve države članice; stoga poziva Komisiju na predstavljanje prijedloga u tom cilju, kao i na ocjenu učinka novih pravila standarda ESA 2010 na ulagačku sposobnost lokalnih i regionalnih vlasti; |
| --- | --- |

15.

smatra da je fleksibilnost u pravilima Pakta za rast i sigurnost u pogledu ulaganja potrebno proširiti na sve države članice; stoga poziva Komisiju na predstavljanje prijedloga u tom cilju, kao i na ocjenu učinka novih pravila standarda ESA 2010 na ulagačku sposobnost lokalnih i regionalnih vlasti;

Radna mjesta, održivi rast, dovršetak unutarnjeg tržišta

| 16. | podsjeća Komisiju da se obvezala predložiti revidirani i osnaženi Akt o malom poduzetništvu (SBA) te predlaže da se lokalnim i regionalnim tijelima vlasti da istaknutija uloga u provedbi načela tog akta; |
| --- | --- |

16.

podsjeća Komisiju da se obvezala predložiti revidirani i osnaženi Akt o malom poduzetništvu (SBA) te predlaže da se lokalnim i regionalnim tijelima vlasti da istaknutija uloga u provedbi načela tog akta;

| 17. | poziva Komisiju da dovrši rad na uspostavi europskog područja vještina i kvalifikacija, što bi omogućilo predviđanje potreba tržišta rada u pogledu vještina te njihovo bolje usklađivanje s dostupnim vještinama, na temelju obrazovanja, strukovnog osposobljavanja i cjeloživotnog učenja, kako bi se potaknulo otvaranje radnih mjesta i suzbila nezaposlenost, posebice nezaposlenost mladih; |
| --- | --- |

17.

poziva Komisiju da dovrši rad na uspostavi europskog područja vještina i kvalifikacija, što bi omogućilo predviđanje potreba tržišta rada u pogledu vještina te njihovo bolje usklađivanje s dostupnim vještinama, na temelju obrazovanja, strukovnog osposobljavanja i cjeloživotnog učenja, kako bi se potaknulo otvaranje radnih mjesta i suzbila nezaposlenost, posebice nezaposlenost mladih;

| 18. | podsjeća Komisiju na njenu obvezu da podrži strateški okvir EU-a za zdravlje i sigurnost na radu, jačanje uloge lokalnih i regionalnih tijela vlasti i promicanje novog upravljanja također putem europskog središnjeg upravljačkog odbora odgovornog za određivanje, usklađivanje i razvoj na području zdravlja i sigurnosti na radu; |
| --- | --- |

18.

podsjeća Komisiju na njenu obvezu da podrži strateški okvir EU-a za zdravlje i sigurnost na radu, jačanje uloge lokalnih i regionalnih tijela vlasti i promicanje novog upravljanja također putem europskog središnjeg upravljačkog odbora odgovornog za određivanje, usklađivanje i razvoj na području zdravlja i sigurnosti na radu;

| 19. | očekuje skoru objavu paketa mjera za mobilnost radne snage; također očekuje da će navedeni paket uključivati prijedlog moguće revizije Direktive o upućivanju radnika; |
| --- | --- |

19.

očekuje skoru objavu paketa mjera za mobilnost radne snage; također očekuje da će navedeni paket uključivati prijedlog moguće revizije Direktive o upućivanju radnika;

| 20. | poziva na dovršenje europskog akta o pristupačnosti; |
| --- | --- |

20.

poziva na dovršenje europskog akta o pristupačnosti;

| 21. | potiče Komisiju da pojača svoja nastojanja u predstavljanju mjera koje za cilj imaju uskladiti profesionalni i privatni život, i to revizijom direktive o roditeljskom dopustu iz 2010., rješavanjem institucijskog zastoja u odnosu na direktivu o porodiljnom dopustu te predstavljanjem konkretne strategije za postizanje rodne jednakosti u EU-u; |
| --- | --- |

21.

potiče Komisiju da pojača svoja nastojanja u predstavljanju mjera koje za cilj imaju uskladiti profesionalni i privatni život, i to revizijom direktive o roditeljskom dopustu iz 2010., rješavanjem institucijskog zastoja u odnosu na direktivu o porodiljnom dopustu te predstavljanjem konkretne strategije za postizanje rodne jednakosti u EU-u;

| 22. | traži daljnji rad na području intermodalnog prijevoza, a posebice u obliku zakonodavnog prijedloga o europskom sustavu za prava putnika tijekom intermodalnih putovanja; |
| --- | --- |

22.

traži daljnji rad na području intermodalnog prijevoza, a posebice u obliku zakonodavnog prijedloga o europskom sustavu za prava putnika tijekom intermodalnih putovanja;

| 23. | ponovno poziva Komisiju da objavi zelenu knjigu o mobilnosti u geografski i demografski nerazvijenim regijama; |
| --- | --- |

23.

ponovno poziva Komisiju da objavi zelenu knjigu o mobilnosti u geografski i demografski nerazvijenim regijama;

| 24. | poziva Komisiju da u okviru revizije direktive EU-a o PDV-u u 2016. pojasni uvjete pod kojima se neoporezivanje suradnje među općinama u okviru javnog prava i izvan opsega zakona o javnoj nabavi može smatrati u skladu sa zakonodavstvom EU-a; |
| --- | --- |

24.

poziva Komisiju da u okviru revizije direktive EU-a o PDV-u u 2016. pojasni uvjete pod kojima se neoporezivanje suradnje među općinama u okviru javnog prava i izvan opsega zakona o javnoj nabavi može smatrati u skladu sa zakonodavstvom EU-a;

| 25. | pozdravlja Komisijinu namjeru da u 2016. ponovno uvede zajedničku konsolidiranu osnovicu poreza na dobit (CCCTB), s ciljem uvođenja dugoročnih reformi na području atribucije dobiti kako bi se na području oporezivanja poduzeća u Europi stvorilo pravednije okruženje; |
| --- | --- |

25.

pozdravlja Komisijinu namjeru da u 2016. ponovno uvede zajedničku konsolidiranu osnovicu poreza na dobit (CCCTB), s ciljem uvođenja dugoročnih reformi na području atribucije dobiti kako bi se na području oporezivanja poduzeća u Europi stvorilo pravednije okruženje;

| 26. | očekuje da jedinstveno digitalno tržište stvori prave uvjete za digitalne mreže i e-trgovinu u svrhu potpunog iskorištavanja razvojnog potencijala digitalnog gospodarstva ulaganjem u brzu i pouzdanu infrastrukturu na području informacijsko-komunikacijskih tehnologija za potporu e-upravi, javnim uslugama i digitalnim vještinama te predlaže da se diljem EU-a razviju programi e-boravišta kako bi se ulagačima u digitalne tehnologije s područja izvan EU-a olakšao pristup jedinstvenom digitalnom tržištu; |
| --- | --- |

26.

očekuje da jedinstveno digitalno tržište stvori prave uvjete za digitalne mreže i e-trgovinu u svrhu potpunog iskorištavanja razvojnog potencijala digitalnog gospodarstva ulaganjem u brzu i pouzdanu infrastrukturu na području informacijsko-komunikacijskih tehnologija za potporu e-upravi, javnim uslugama i digitalnim vještinama te predlaže da se diljem EU-a razviju programi e-boravišta kako bi se ulagačima u digitalne tehnologije s područja izvan EU-a olakšao pristup jedinstvenom digitalnom tržištu;

| 27. | očekuje prijedlog zabrane blokiranja prema geografskom području na jedinstvenom digitalnom tržištu; |
| --- | --- |

27.

očekuje prijedlog zabrane blokiranja prema geografskom području na jedinstvenom digitalnom tržištu;

| 28. | poziva Komisiju da iznese prijedloge za usklađeni pristup pravilima koja se primjenjuju na ekonomiju dijeljenja, uz posvećivanje dužne pozornosti razlici između komercijalnih i nekomercijalnih aktivnosti; |
| --- | --- |

28.

poziva Komisiju da iznese prijedloge za usklađeni pristup pravilima koja se primjenjuju na ekonomiju dijeljenja, uz posvećivanje dužne pozornosti razlici između komercijalnih i nekomercijalnih aktivnosti;

| 29. | poziva na reviziju Direktive o audiovizualnim medijskim uslugama u svjetlu tehnološkog razvoja te ističe potrebu vođenja politika kojima se potiče pluralizam informativnih medija u svim državama članicama; |
| --- | --- |

29.

poziva na reviziju Direktive o audiovizualnim medijskim uslugama u svjetlu tehnološkog razvoja te ističe potrebu vođenja politika kojima se potiče pluralizam informativnih medija u svim državama članicama;

| 30. | sa zanimanjem očekuje Komisijine konkretne mjere za ostvarivanje napretka u pogledu ciljeva iz zaključaka Vijeća od 28. i 29. svibnja 2015. o europskom istraživačkom prostoru i o pristupu Science 2.0, uz potporu OR-a te lokalnih i regionalnih vlasti; |
| --- | --- |

30.

sa zanimanjem očekuje Komisijine konkretne mjere za ostvarivanje napretka u pogledu ciljeva iz zaključaka Vijeća od 28. i 29. svibnja 2015. o europskom istraživačkom prostoru i o pristupu Science 2.0, uz potporu OR-a te lokalnih i regionalnih vlasti;

| 31. | očekuje praćenje Komisijine Zelene knjige o mogućem proširenju zaštite oznake zemljopisnog podrijetla EU-a na nepoljoprivredne proizvode; |
| --- | --- |

31.

očekuje praćenje Komisijine Zelene knjige o mogućem proširenju zaštite oznake zemljopisnog podrijetla EU-a na nepoljoprivredne proizvode;

Održivi razvoj

| 32. | poziva na potpunu i ambicioznu provedbu Sedmog programa djelovanja za okoliš za razdoblje 2014.–2020.; shodno tomu poziva Komisiju da predstavi dugo očekivanu komunikaciju „Zemljište kao resurs”, prijedlog direktive o pristupu pravosuđu u pitanjima zaštite okoliša i zakonodavni prijedlog o ekološkim inspekcijama i njihovoj provedbi; |
| --- | --- |

32.

poziva na potpunu i ambicioznu provedbu Sedmog programa djelovanja za okoliš za razdoblje 2014.–2020.; shodno tomu poziva Komisiju da predstavi dugo očekivanu komunikaciju „Zemljište kao resurs”, prijedlog direktive o pristupu pravosuđu u pitanjima zaštite okoliša i zakonodavni prijedlog o ekološkim inspekcijama i njihovoj provedbi;

| 33. | ponovno poziva Komisiju da u zakonodavstvo EU-a uključi cilj sprječavanja neto gubitka biološke raznolikosti i usluga ekosustava te shodno tomu očekuje da Komisija tijekom 2016. godine predstavi odgovarajuću inicijativu u okviru Strategije EU-a o biološkoj raznolikosti do 2020.; |
| --- | --- |

33.

ponovno poziva Komisiju da u zakonodavstvo EU-a uključi cilj sprječavanja neto gubitka biološke raznolikosti i usluga ekosustava te shodno tomu očekuje da Komisija tijekom 2016. godine predstavi odgovarajuću inicijativu u okviru Strategije EU-a o biološkoj raznolikosti do 2020.;

| 34. | stoga traži da se revizija zakonodavstva o sljedivosti i označavanju prehrambenih proizvoda što prije odobri, u suradnji i uz stalnu povezanost s različitim razinama zakonodavstva Europske unije, država članica i europskih regija, kako bi se potrošačima omogućilo da donesu odluku o svjesnoj upotrebi prepoznavanjem lanaca proizvodnje u kojima nema GMO-a; |
| --- | --- |

34.

stoga traži da se revizija zakonodavstva o sljedivosti i označavanju prehrambenih proizvoda što prije odobri, u suradnji i uz stalnu povezanost s različitim razinama zakonodavstva Europske unije, država članica i europskih regija, kako bi se potrošačima omogućilo da donesu odluku o svjesnoj upotrebi prepoznavanjem lanaca proizvodnje u kojima nema GMO-a;

| 35. | ističe ključnu ulogu budućih zakonodavnih prijedloga u kružnom gospodarstvu te dosljedne provedbe postojećih zakona diljem EU-a, posebice u smanjenju bacanja otpada koji se može reciklirati na odlagališta, i ponavlja svoj zahtjev za ambicioznim daljnjim razvojem ciljeva za otpad i recikliranje te ističe veliki potencijal kružnog gospodarstva za inovativne MSP-ove; |
| --- | --- |

35.

ističe ključnu ulogu budućih zakonodavnih prijedloga u kružnom gospodarstvu te dosljedne provedbe postojećih zakona diljem EU-a, posebice u smanjenju bacanja otpada koji se može reciklirati na odlagališta, i ponavlja svoj zahtjev za ambicioznim daljnjim razvojem ciljeva za otpad i recikliranje te ističe veliki potencijal kružnog gospodarstva za inovativne MSP-ove;

| 36. | traži da bude uključen u postupak pripreme novog zakonodavstva predviđenog paketom mjera za energetsku uniju, posebice u reviziju Direktive o energiji iz obnovljivih izvora i reviziju direktiva o energetskoj učinkovitosti zgrada i energetskoj učinkovitosti općenito; |
| --- | --- |

36.

traži da bude uključen u postupak pripreme novog zakonodavstva predviđenog paketom mjera za energetsku uniju, posebice u reviziju Direktive o energiji iz obnovljivih izvora i reviziju direktiva o energetskoj učinkovitosti zgrada i energetskoj učinkovitosti općenito;

| 37. | očekuje da Komisija predstavi akcijski plan za jačanje uloge Sporazuma gradonačelnika u pogledu energetske i klimatske politike, da produži trajanje inicijative i nakon 2020. godine te da podupre njezino globalno širenje; poziva Europsku komisiju da u Sporazum gradonačelnika u potpunosti uključi inicijativu za prilagodbu klimatskim promjenama Mayors Adapt te da u skladu s rješenjima projekta Pametni gradovi iskoristi Sporazum gradonačelnika kao sredstvo za provedbu energetske i klimatske politike; |
| --- | --- |

37.

očekuje da Komisija predstavi akcijski plan za jačanje uloge Sporazuma gradonačelnika u pogledu energetske i klimatske politike, da produži trajanje inicijative i nakon 2020. godine te da podupre njezino globalno širenje; poziva Europsku komisiju da u Sporazum gradonačelnika u potpunosti uključi inicijativu za prilagodbu klimatskim promjenama Mayors Adapt te da u skladu s rješenjima projekta Pametni gradovi iskoristi Sporazum gradonačelnika kao sredstvo za provedbu energetske i klimatske politike;

| 38. | potiče Komisiju da predstavi Komunikaciju o pametnim gradovima u cilju pružanja dodatne potpore pametnim rješenjima na području energetske učinkovitosti, gradske mobilnosti i inovacija uz blisku suradnju s OR-om u utvrđivanju postojećih inicijativa i njihovu boljem usklađivanju; u tom smislu poziva na prepoznavanje uloge lokalnih i regionalnih vlasti u nizu drugih područja osim energetske učinkovitosti zgrada te ponovno poziva Komisiju da podupre proizvodnju energije iz obnovljivih izvora malog i srednjeg obujma jer se na taj način može ublažiti energetsko siromaštvo i zajamčiti sigurna opskrba energijom; |
| --- | --- |

38.

potiče Komisiju da predstavi Komunikaciju o pametnim gradovima u cilju pružanja dodatne potpore pametnim rješenjima na području energetske učinkovitosti, gradske mobilnosti i inovacija uz blisku suradnju s OR-om u utvrđivanju postojećih inicijativa i njihovu boljem usklađivanju; u tom smislu poziva na prepoznavanje uloge lokalnih i regionalnih vlasti u nizu drugih područja osim energetske učinkovitosti zgrada te ponovno poziva Komisiju da podupre proizvodnju energije iz obnovljivih izvora malog i srednjeg obujma jer se na taj način može ublažiti energetsko siromaštvo i zajamčiti sigurna opskrba energijom;

| 39. | poziva Komisiju da poduzme mjere za promicanje modernizacije i inovacije ruralnog gospodarstva te da u sektoru mlijeka i mliječnih proizvoda predstavi regulatorne mehanizme koji bi predvidjeli i ublažili nestabilnost tržišta, kako bi se poljoprivreda održala u svim regijama i kako bi se očuvale ruralne zajednice; |
| --- | --- |

39.

poziva Komisiju da poduzme mjere za promicanje modernizacije i inovacije ruralnog gospodarstva te da u sektoru mlijeka i mliječnih proizvoda predstavi regulatorne mehanizme koji bi predvidjeli i ublažili nestabilnost tržišta, kako bi se poljoprivreda održala u svim regijama i kako bi se očuvale ruralne zajednice;

| 40. | ponavlja svoj raniji zahtjev upućen Europskoj komisiji kojim od nje traži da promiče smanjivanje rasipanja hrane, kao i da ponovno predloži da cilj smanjenja rasipanja hrane bude najmanje 30 % do 2025. godine, na temelju njezina povučenog prijedloga iz 2014. godine o izmjeni Okvirne direktive o otpadu. U tom smislu podupire poziv Europskog parlamenta da se 2016. proglasi Europskom godinom protiv rasipanja hrane; |
| --- | --- |

40.

ponavlja svoj raniji zahtjev upućen Europskoj komisiji kojim od nje traži da promiče smanjivanje rasipanja hrane, kao i da ponovno predloži da cilj smanjenja rasipanja hrane bude najmanje 30 % do 2025. godine, na temelju njezina povučenog prijedloga iz 2014. godine o izmjeni Okvirne direktive o otpadu. U tom smislu podupire poziv Europskog parlamenta da se 2016. proglasi Europskom godinom protiv rasipanja hrane;

| 41. | primjećuje da se šest od sedam najozbiljnijih čimbenika rizika za preranu smrt odnosi na to kako jedemo, pijemo i krećemo se te poziva Komisiju da razmotri usklađeno djelovanje na razini EU-a u cilju boljeg hvatanja u koštac sa sve višim razinama prekomjerne tjelesne težine i pretilosti diljem Europe; |
| --- | --- |

41.

primjećuje da se šest od sedam najozbiljnijih čimbenika rizika za preranu smrt odnosi na to kako jedemo, pijemo i krećemo se te poziva Komisiju da razmotri usklađeno djelovanje na razini EU-a u cilju boljeg hvatanja u koštac sa sve višim razinama prekomjerne tjelesne težine i pretilosti diljem Europe;

| 42. | podupire glasovanje Europskog parlamenta u korist programa potpore za opskrbu obrazovnih ustanova voćem i povrćem, bananama i mlijekom te poziva Komisiju da tijekom 2016. godine predstavi konkretne prijedloge; |
| --- | --- |

42.

podupire glasovanje Europskog parlamenta u korist programa potpore za opskrbu obrazovnih ustanova voćem i povrćem, bananama i mlijekom te poziva Komisiju da tijekom 2016. godine predstavi konkretne prijedloge;

Stabilnost i suradnja unutar i izvan Europske unije

| 43. | poziva Komisiju da u suradnji s lokalnim i regionalnim vlastima provede Europski migracijski program, posebice u svjetlu njihovih iskustava u uvjetima primanja i mehanizmima premještaja te da iznese zakonodavne prijedloge za mehanizam premještaja i mehanizam trajnog preseljenja kako bi se postigla pravednija raspodjela unutar EU-a onih kojima je potrebna međunarodna zaštita; stoga očekuje procjenu i moguću reviziju Uredbe Dublin III; ponavlja svoj prijedlog da se među gradovima i regijama u matičnim i odredišnim zemljama osnuju partnerstva za migraciju i integraciju te ističe ulogu koju europski strukturni i investicijski fondovi mogu igrati u podršci migracijskim politikama i procesima integracije te aktivnom uključivanju ljudi u skladu s načelima EU-a i socijalnom kohezijom; |
| --- | --- |

43.

poziva Komisiju da u suradnji s lokalnim i regionalnim vlastima provede Europski migracijski program, posebice u svjetlu njihovih iskustava u uvjetima primanja i mehanizmima premještaja te da iznese zakonodavne prijedloge za mehanizam premještaja i mehanizam trajnog preseljenja kako bi se postigla pravednija raspodjela unutar EU-a onih kojima je potrebna međunarodna zaštita; stoga očekuje procjenu i moguću reviziju Uredbe Dublin III; ponavlja svoj prijedlog da se među gradovima i regijama u matičnim i odredišnim zemljama osnuju partnerstva za migraciju i integraciju te ističe ulogu koju europski strukturni i investicijski fondovi mogu igrati u podršci migracijskim politikama i procesima integracije te aktivnom uključivanju ljudi u skladu s načelima EU-a i socijalnom kohezijom;

| 44. | podržava sadašnju humanitarnu misiju i postupanje u skladu sa zajedničkim vrijednostima EU-a; potiče Komisiju da u postupanju na području migracije upotrijebi široki pristup i pri provedbi strategije u obzir uzme gospodarska, socijalna, okolišna i sigurnosna pitanja te pitanja suvereniteta država članica. OR bi tome mogao pridonijeti promicanjem razmjene stajališta predstavnika lokalnih i regionalnih tijela vlasti o tom pitanju i predložiti moguća rješenja; |
| --- | --- |

44.

podržava sadašnju humanitarnu misiju i postupanje u skladu sa zajedničkim vrijednostima EU-a; potiče Komisiju da u postupanju na području migracije upotrijebi široki pristup i pri provedbi strategije u obzir uzme gospodarska, socijalna, okolišna i sigurnosna pitanja te pitanja suvereniteta država članica. OR bi tome mogao pridonijeti promicanjem razmjene stajališta predstavnika lokalnih i regionalnih tijela vlasti o tom pitanju i predložiti moguća rješenja;

| 45. | poziva Komisiju na poticanje dijaloga na svim razinama upravljanja kao važnog elementa procesa proširenja EU-a, kao i da se u godišnjem izvješću o proširenju sustavno bavi stanjem decentralizacije te ulogom lokalnih i regionalnih vlasti; |
| --- | --- |

45.

poziva Komisiju na poticanje dijaloga na svim razinama upravljanja kao važnog elementa procesa proširenja EU-a, kao i da se u godišnjem izvješću o proširenju sustavno bavi stanjem decentralizacije te ulogom lokalnih i regionalnih vlasti;

| 46. | poziva na opsežnu reviziju europske politike susjedstva (EPS), usmjerenu na tri strateška prioriteta: odgovarajuće demokratsko upravljanje, održiv teritorijalni razvoj te kružne migracije i mobilnost; posebice poziva na unapređenje inicijativa za potporu procesima decentralizacije; primjećuje važnost jačanja institucija tijela lokalne vlasti te potiče Komisiju da produlji Instrument za lokalnu upravu i proširi ga na sve susjedne zemlje; |
| --- | --- |

46.

poziva na opsežnu reviziju europske politike susjedstva (EPS), usmjerenu na tri strateška prioriteta: odgovarajuće demokratsko upravljanje, održiv teritorijalni razvoj te kružne migracije i mobilnost; posebice poziva na unapređenje inicijativa za potporu procesima decentralizacije; primjećuje važnost jačanja institucija tijela lokalne vlasti te potiče Komisiju da produlji Instrument za lokalnu upravu i proširi ga na sve susjedne zemlje;

| 47. | smatra da je od posebne važnosti da lokalne i regionalne vlasti sudjeluju u multilateralnoj i bilateralnoj dimenziji novog EPS-a, kao i da se predvidi dovoljno sredstava za potporu reformama na njihovoj razini, u skladu sa zahtjevom šefova država i vlada na sastanku na vrhu u Rigi; |
| --- | --- |

47.

smatra da je od posebne važnosti da lokalne i regionalne vlasti sudjeluju u multilateralnoj i bilateralnoj dimenziji novog EPS-a, kao i da se predvidi dovoljno sredstava za potporu reformama na njihovoj razini, u skladu sa zahtjevom šefova država i vlada na sastanku na vrhu u Rigi;

| 48. | i dalje je uvjeren da TTIP može biti prilika za poticanje rasta i zapošljavanja u EU-u s obzirom na to da može osigurati uzajaman pristup tržištu za trgovinu robom i uslugama, kao i za ulaganja i javnu nabavu, smanjiti birokraciju i ukloniti necarinske prepreke trgovini pod uvjetom da se u potpunosti poštuju postojeći pravni standardi država članica EU-a, posebice u vezi sa socijalnom i ekološkom te politikom za zaštitu potrošača, kao i da se jamče demokratsko sudjelovanje te ovlasti lokalnih i regionalnih vlasti; |
| --- | --- |

48.

i dalje je uvjeren da TTIP može biti prilika za poticanje rasta i zapošljavanja u EU-u s obzirom na to da može osigurati uzajaman pristup tržištu za trgovinu robom i uslugama, kao i za ulaganja i javnu nabavu, smanjiti birokraciju i ukloniti necarinske prepreke trgovini pod uvjetom da se u potpunosti poštuju postojeći pravni standardi država članica EU-a, posebice u vezi sa socijalnom i ekološkom te politikom za zaštitu potrošača, kao i da se jamče demokratsko sudjelovanje te ovlasti lokalnih i regionalnih vlasti;

| 49. | smatra da jednaki preduvjeti vrijede i za pregovore o Sporazumu o trgovini uslugama (TiSA), čije je područje primjene ograničenije; poziva Komisiju da uključi OR u postupak pregovora o TiSA-i, posebice omogućavanjem sličnog pristupa pregovaračkim dokumentima kao i u slučaju TTIP-a; |
| --- | --- |

49.

smatra da jednaki preduvjeti vrijede i za pregovore o Sporazumu o trgovini uslugama (TiSA), čije je područje primjene ograničenije; poziva Komisiju da uključi OR u postupak pregovora o TiSA-i, posebice omogućavanjem sličnog pristupa pregovaračkim dokumentima kao i u slučaju TTIP-a;

| 50. | ustraje na potrebi da se novi opći ciljevi održivog razvoja, koje treba ostvariti tijekom sljedećih petnaest godina, prenesu na lokalnu razinu te stoga traži posebne inicijative za lokalne i regionalne vlasti, s posebnim naglaskom na decentraliziranu suradnju, usmjerene na potporu njihovim naporima u provedbi tih ciljeva; |
| --- | --- |

50.

ustraje na potrebi da se novi opći ciljevi održivog razvoja, koje treba ostvariti tijekom sljedećih petnaest godina, prenesu na lokalnu razinu te stoga traži posebne inicijative za lokalne i regionalne vlasti, s posebnim naglaskom na decentraliziranu suradnju, usmjerene na potporu njihovim naporima u provedbi tih ciljeva;

| 51. | poziva Komisiju da razmotri globalni plan za gradove u svjetlu konferencije Habitat III te da lokalne i regionalne vlasti uključi u oblikovanje stajališta Europske unije; |
| --- | --- |

51.

poziva Komisiju da razmotri globalni plan za gradove u svjetlu konferencije Habitat III te da lokalne i regionalne vlasti uključi u oblikovanje stajališta Europske unije;

Građanstvo i upravljanje

| 52. | poziva na reviziju i pojednostavljenje Europske građanske inicijative kako bi se olakšala njezina primjena te kako bi ta inicijativa postala dostupnija građanima; |
| --- | --- |

52.

poziva na reviziju i pojednostavljenje Europske građanske inicijative kako bi se olakšala njezina primjena te kako bi ta inicijativa postala dostupnija građanima;

| 53. | poziva Komisiju na daljnje mjere za poticanje međuinstitucijske suradnje na području komunikacije na način da za povezivanje s građanima i lokalno djelovanje diljem Europske unije u okviru svojih aktivnosti iskoristi, između ostaloga, učinak poluge koji omogućavaju članovi OR-a; |
| --- | --- |

53.

poziva Komisiju na daljnje mjere za poticanje međuinstitucijske suradnje na području komunikacije na način da za povezivanje s građanima i lokalno djelovanje diljem Europske unije u okviru svojih aktivnosti iskoristi, između ostaloga, učinak poluge koji omogućavaju članovi OR-a;

| 54. | u vezi s prijedlogom međuinstitucijskog sporazuma o obaveznom registru transparentnosti, poziva Komisiju da demokratski izabrane predstavnike regionalnih i lokalnih vlasti i njihove udruge izuzme od obveze registracije; |
| --- | --- |

54.

u vezi s prijedlogom međuinstitucijskog sporazuma o obaveznom registru transparentnosti, poziva Komisiju da demokratski izabrane predstavnike regionalnih i lokalnih vlasti i njihove udruge izuzme od obveze registracije;

| 55. | pozdravlja činjenicu da se u Komisijinu prijedlogu međuinstitucijskog sporazuma o boljem donošenju propisa ocjena teritorijalnog učinka navodi među instrumentima za provođenje ocjena učinka te poziva Komisiju da se sustavno služi tim instrumentom u slučaju zakonodavnih prijedloga s mogućim teritorijalnim učinkom; međutim, ponovno iznosi svoj zahtjev da se u okviru međuinstitucijskog sporazuma prizna povećana i posebna uloga OR-a u skladu s Lisabonskim ugovorom; |
| --- | --- |

55.

pozdravlja činjenicu da se u Komisijinu prijedlogu međuinstitucijskog sporazuma o boljem donošenju propisa ocjena teritorijalnog učinka navodi među instrumentima za provođenje ocjena učinka te poziva Komisiju da se sustavno služi tim instrumentom u slučaju zakonodavnih prijedloga s mogućim teritorijalnim učinkom; međutim, ponovno iznosi svoj zahtjev da se u okviru međuinstitucijskog sporazuma prizna povećana i posebna uloga OR-a u skladu s Lisabonskim ugovorom;

| 56. | svom predsjedniku daje uputu da rezoluciju proslijedi Europskoj komisiji, Europskom parlamentu, Vijeću i predsjedniku Europskog vijeća. |
| --- | --- |

56.

svom predsjedniku daje uputu da rezoluciju proslijedi Europskoj komisiji, Europskom parlamentu, Vijeću i predsjedniku Europskog vijeća.

Bruxelles, 9. srpnja 2015.

Predsjednik Europskog odbora regija

Markku MARKKULA

---

MIŠLJENJA

Odbor regija

113. plenarno zasjedanje, 8. – 9. srpnja 2015.

| 22.9.2015 | HR | Službeni list Europske unije | C 313/17 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2015

HR

Službeni list Europske unije

C 313/17

---

Mišljenje Europskog odbora regija – Zelena knjiga „Stvaranje unije tržišta kapitala”

(2015/C 313/05)

| Izvjestitelj: | Tadeusz TRUSKOLASKI (PL/EA), gradonačelnik Białystoka |
| --- | --- |
| Referentni dokument: | Zelena knjiga „Stvaranje unije tržišta kapitala”
  COM(2015) 63 završna verzija |

Izvjestitelj:

Tadeusz TRUSKOLASKI (PL/EA), gradonačelnik Białystoka

Referentni dokument:

Zelena knjiga „Stvaranje unije tržišta kapitala”

COM(2015) 63 završna verzija

I.   OPĆE NAPOMENE

EUROPSKI ODBOR REGIJA,

| 1. | pozdravlja inicijativu Europske komisije iz Zelene knjige „Stvaranje unije tržišta kapitala”, čiji je glavni cilj stvaranje unutarnjeg tržišta kapitala; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja inicijativu Europske komisije iz Zelene knjige „Stvaranje unije tržišta kapitala”, čiji je glavni cilj stvaranje unutarnjeg tržišta kapitala;

| 2. | podsjeća da privatne inicijative i poduzetništvo igraju važnu ulogu u stvaranju konkurentnog gospodarstva Europske unije; |
| --- | --- |

2.

podsjeća da privatne inicijative i poduzetništvo igraju važnu ulogu u stvaranju konkurentnog gospodarstva Europske unije;

| 3. | naglašava važnost stvaranja zajedničkog, jedinstvenog tržišta kapitala; |
| --- | --- |

3.

naglašava važnost stvaranja zajedničkog, jedinstvenog tržišta kapitala;

| 4. | poziva Komisiju da ubrza svoj rad na akcijskom planu i čim prije podnese zakonodavne prijedloge kako bi se do kraja 2018. godine postigao cilj potpuno integriranog jedinstvenog europskog tržišta kapitala; |
| --- | --- |

4.

poziva Komisiju da ubrza svoj rad na akcijskom planu i čim prije podnese zakonodavne prijedloge kako bi se do kraja 2018. godine postigao cilj potpuno integriranog jedinstvenog europskog tržišta kapitala;

| 5. | snažno pozdravlja Komisijina nastojanja da ukloni prepreke ulaganju u poduzetništvo, što će posebice pogodovati MSP-ovima; naglašava da je oslobađanje potencijala tržišta kapitala važna dimenzija u postizanju održivog lokalnog i regionalnog rasta i zapošljavanja; |
| --- | --- |

5.

snažno pozdravlja Komisijina nastojanja da ukloni prepreke ulaganju u poduzetništvo, što će posebice pogodovati MSP-ovima; naglašava da je oslobađanje potencijala tržišta kapitala važna dimenzija u postizanju održivog lokalnog i regionalnog rasta i zapošljavanja;

| 6. | naglašava potrebu za daljnjim strukturnim i protucikličnim inicijativama na financijskim tržištima, čiji bi se učinci osjećali u svim državama članicama, i to na korist regijama sa slabije razvijenim financijskim tržištima; |
| --- | --- |

6.

naglašava potrebu za daljnjim strukturnim i protucikličnim inicijativama na financijskim tržištima, čiji bi se učinci osjećali u svim državama članicama, i to na korist regijama sa slabije razvijenim financijskim tržištima;

| 7. | prepoznaje potrebu diversifikacije izvora financiranja europskog gospodarstva te instrumenata za privlačenje novih ulaganja, radi osiguravanja rasta i stabilnosti; |
| --- | --- |

7.

prepoznaje potrebu diversifikacije izvora financiranja europskog gospodarstva te instrumenata za privlačenje novih ulaganja, radi osiguravanja rasta i stabilnosti;

| 8. | posebnu pozornost posvećuje onim elementima unije tržišta kapitala koji mogu ubrzati razvoj na regionalnoj i lokalnoj razini; |
| --- | --- |

8.

posebnu pozornost posvećuje onim elementima unije tržišta kapitala koji mogu ubrzati razvoj na regionalnoj i lokalnoj razini;

| 9. | izražava osobit interes i snažno podupire sve mjere čiji je cilj:






  (a) | jačanje potencijala MSP-ova uz priznavanje njihove lokalne uloge u promicanju poduzetništva, stvaranju inovacija i razvoju društva na temelju vrijednosti rada; |
| --- | --- | --- |

9.

izražava osobit interes i snažno podupire sve mjere čiji je cilj:

(a)

jačanje potencijala MSP-ova uz priznavanje njihove lokalne uloge u promicanju poduzetništva, stvaranju inovacija i razvoju društva na temelju vrijednosti rada;

| (b) | poticanje sposobnosti financiranja velikih dugoročnih investicijskih projekata koji su od ključnog značaja za regionalnu razinu i predstavljaju preduvjet za učinkoviti regionalni i lokalni razvoj; |
| --- | --- |

(b)

poticanje sposobnosti financiranja velikih dugoročnih investicijskih projekata koji su od ključnog značaja za regionalnu razinu i predstavljaju preduvjet za učinkoviti regionalni i lokalni razvoj;

| 10. | ističe da unija tržišta kapitala mora omogućiti diversifikaciju izvora financiranja investicijskih projekata koji po svojoj prirodi i opsegu iziskuju uključenost više financijskih dionika; |
| --- | --- |

10.

ističe da unija tržišta kapitala mora omogućiti diversifikaciju izvora financiranja investicijskih projekata koji po svojoj prirodi i opsegu iziskuju uključenost više financijskih dionika;

| 11. | slaže se da će stvaranje unije tržišta kapitala zahtijevati vrlo opsežne analize i savjetovanja kako bi se identificirale prepreke i mogućnosti te potom poduzele različite regulatorne, institucionalne i obrazovne mjere; |
| --- | --- |

11.

slaže se da će stvaranje unije tržišta kapitala zahtijevati vrlo opsežne analize i savjetovanja kako bi se identificirale prepreke i mogućnosti te potom poduzele različite regulatorne, institucionalne i obrazovne mjere;

II.   NAČELA I CILJEVI UNIJE TRŽIŠTA KAPITALA

| 12. | pozdravlja pokretanje procesa stvaranja unije tržišta kapitala; |
| --- | --- |

12.

pozdravlja pokretanje procesa stvaranja unije tržišta kapitala;

| 13. | uvjeren je da će jedinstveno, uređeno tržište kapitala unutar Europske unije biti jedan od načina za jačanje otpornosti na asimetrične šokove izazvane različitim brzinama razvoja regija unutar Europske unije. Odbor napominje da jedan od razloga nerazvijenosti tržišta kapitala predstavljaju i duboko ukorijenjeni čimbenici nedostatka agregatne potražnje poput regionalnih razlika u stupnju razvoja; |
| --- | --- |

13.

uvjeren je da će jedinstveno, uređeno tržište kapitala unutar Europske unije biti jedan od načina za jačanje otpornosti na asimetrične šokove izazvane različitim brzinama razvoja regija unutar Europske unije. Odbor napominje da jedan od razloga nerazvijenosti tržišta kapitala predstavljaju i duboko ukorijenjeni čimbenici nedostatka agregatne potražnje poput regionalnih razlika u stupnju razvoja;

| 14. | pozdravlja utvrđivanje prioriteta za daljnje djelovanje, koji će pored ostalog obuhvaćati sljedeće: uklanjanje prepreka za pristup tržištu kapitala, olakšavanje uspostavljanja odnosa između zajmodavaca i gospodarskih subjekata tipa MSP-a, sigurnost na tržištu kapitala, potpore i financiranje dugoročnih ulaganja, razvoj privatnih plasmana i drugih oblika financiranja u cijelom EU-u te smanjenje administrativnog opterećenja; |
| --- | --- |

14.

pozdravlja utvrđivanje prioriteta za daljnje djelovanje, koji će pored ostalog obuhvaćati sljedeće: uklanjanje prepreka za pristup tržištu kapitala, olakšavanje uspostavljanja odnosa između zajmodavaca i gospodarskih subjekata tipa MSP-a, sigurnost na tržištu kapitala, potpore i financiranje dugoročnih ulaganja, razvoj privatnih plasmana i drugih oblika financiranja u cijelom EU-u te smanjenje administrativnog opterećenja;

| 15. | smatra da bi unija tržišta kapitala mogla objediniti rascjepkana europska tržišta kapitala poticanjem prekograničnih tokova kapitala, što bi dovelo do povećanja obujma ulaganja u europska poduzeća i infrastrukturne projekte; |
| --- | --- |

15.

smatra da bi unija tržišta kapitala mogla objediniti rascjepkana europska tržišta kapitala poticanjem prekograničnih tokova kapitala, što bi dovelo do povećanja obujma ulaganja u europska poduzeća i infrastrukturne projekte;

| 16. | poziva Komisiju da razmotri stranu ponude te posebice analizira i pozabavi se temeljnim uzrocima zbog kojih mali i institucijski investitori ne mogu mobilizirati i transformirati dovoljno kapitala kako bi se ojačale pojedinačne financijske usluge i dugoročne investicije u realno gospodarstvo; |
| --- | --- |

16.

poziva Komisiju da razmotri stranu ponude te posebice analizira i pozabavi se temeljnim uzrocima zbog kojih mali i institucijski investitori ne mogu mobilizirati i transformirati dovoljno kapitala kako bi se ojačale pojedinačne financijske usluge i dugoročne investicije u realno gospodarstvo;

| 17. | izražava zabrinutost da su zacrtani ciljevi previše općeniti, što bi moglo spriječiti postizanje zadovoljavajuće razine diversifikacije izvora financiranja malih i srednjih poduzeća; |
| --- | --- |

17.

izražava zabrinutost da su zacrtani ciljevi previše općeniti, što bi moglo spriječiti postizanje zadovoljavajuće razine diversifikacije izvora financiranja malih i srednjih poduzeća;

| 18. | smatra da bi buduća unija tržišta kapitala prije svega trebala pridonositi razvoju malih i srednjih poduzeća, no izražava sumnju da sekuritizacija doista predstavlja dugoročno rješenje problema financiranja MSP-ova, posebice s obzirom na njezine proporcionalno veće troškove za MSP-ove; |
| --- | --- |

18.

smatra da bi buduća unija tržišta kapitala prije svega trebala pridonositi razvoju malih i srednjih poduzeća, no izražava sumnju da sekuritizacija doista predstavlja dugoročno rješenje problema financiranja MSP-ova, posebice s obzirom na njezine proporcionalno veće troškove za MSP-ove;

| 19. | podržava novu usmjerenost prema povećanju angažmana privatnih individualnih ulagača na tržištu kapitala, ali napominje da se u Zelenoj knjizi posvećuje premalo pažnje privatnim ulagačima; |
| --- | --- |

19.

podržava novu usmjerenost prema povećanju angažmana privatnih individualnih ulagača na tržištu kapitala, ali napominje da se u Zelenoj knjizi posvećuje premalo pažnje privatnim ulagačima;

| 20. | smatra da provedba dalekosežne reforme tržišta kapitala treba biti popraćena snažnim nadzorom na nacionalnoj razini i razini EU-a, uključujući jačanje uloge ESMA-e u poboljšanju nadzorne konvergencije kako bi se izbjeglo prekomjerno preuzimanje rizika i nestabilnost financijskih tržišta; |
| --- | --- |

20.

smatra da provedba dalekosežne reforme tržišta kapitala treba biti popraćena snažnim nadzorom na nacionalnoj razini i razini EU-a, uključujući jačanje uloge ESMA-e u poboljšanju nadzorne konvergencije kako bi se izbjeglo prekomjerno preuzimanje rizika i nestabilnost financijskih tržišta;

| 21. | potiče provedbu temeljitih savjetovanja o postupcima sekuritizacije, pri čemu se u obzir moraju uzimati pouke iz financijske krize. Kod sekuritizacije ne smije doći do sistemskog rizika, zbog čega treba izbjegavati instrumente sa snažnim učinkom poluge i ovisnost o kratkoročnom financiranju; |
| --- | --- |

21.

potiče provedbu temeljitih savjetovanja o postupcima sekuritizacije, pri čemu se u obzir moraju uzimati pouke iz financijske krize. Kod sekuritizacije ne smije doći do sistemskog rizika, zbog čega treba izbjegavati instrumente sa snažnim učinkom poluge i ovisnost o kratkoročnom financiranju;

| 22. | skreće pozornost na to da se tržišta u državama članicama u znatnoj mjeri razlikuju u kulturnom, povijesnom i pravnom pogledu. Složenost tematike iziskuje proširenje ex ante analize o stvaranju unije tržišta kapitala i njezinim učincima na svaku pojedinu državu članicu; |
| --- | --- |

22.

skreće pozornost na to da se tržišta u državama članicama u znatnoj mjeri razlikuju u kulturnom, povijesnom i pravnom pogledu. Složenost tematike iziskuje proširenje ex ante analize o stvaranju unije tržišta kapitala i njezinim učincima na svaku pojedinu državu članicu;

| 23. | mišljenja je da se mnoge inicijative u vezi s unijom tržišta kapitala moraju provoditi istodobno te da ih je poslije potrebno popratiti složenim edukacijskim programima zbog socijalnih prepreka koje, primjerice, postoje u pogledu tradicije i navika; |
| --- | --- |

23.

mišljenja je da se mnoge inicijative u vezi s unijom tržišta kapitala moraju provoditi istodobno te da ih je poslije potrebno popratiti složenim edukacijskim programima zbog socijalnih prepreka koje, primjerice, postoje u pogledu tradicije i navika;

| 24. | skreće pozornost na lošu educiranost malih ulagača i vlasnika mikropoduzeća i malih poduzeća u području financija i kulture ulaganja. To su strukturni čimbenici koji ometaju razvoj paneuropskog tržišta kapitala; |
| --- | --- |

24.

skreće pozornost na lošu educiranost malih ulagača i vlasnika mikropoduzeća i malih poduzeća u području financija i kulture ulaganja. To su strukturni čimbenici koji ometaju razvoj paneuropskog tržišta kapitala;

| 25. | smatra da lokalne i regionalne vlasti imaju ključnu ulogu u razvoju financijske obrazovanosti stanovništva. Odbor također naglašava ulogu udruga i obrazovnih struktura u prijenosu znanja o gospodarstvu i financijama na mlađe generacije Europljana; |
| --- | --- |

25.

smatra da lokalne i regionalne vlasti imaju ključnu ulogu u razvoju financijske obrazovanosti stanovništva. Odbor također naglašava ulogu udruga i obrazovnih struktura u prijenosu znanja o gospodarstvu i financijama na mlađe generacije Europljana;

| 26. | smatra kako je primjereno razmotriti mogućnost financijskog i institucijskog sudjelovanja javnog sektora u područjima koja izravno pridonose razvoju tržišta kapitala i u kojima inicijative privatnog gospodarstva nisu dostatne. Traži da se prije uključivanja javnog sektora utvrdi stvara li javno financiranje uistinu privatne inicijative. Uključivanje javnog sektora u tim se slučajevima mora zasnivati na pratećoj gospodarskoj analizi te treba postojati jasan plan za prekid ulaganja nakon postizanja željenih rezultata, ali i u slučaju negativnog razvoja događaja; |
| --- | --- |

26.

smatra kako je primjereno razmotriti mogućnost financijskog i institucijskog sudjelovanja javnog sektora u područjima koja izravno pridonose razvoju tržišta kapitala i u kojima inicijative privatnog gospodarstva nisu dostatne. Traži da se prije uključivanja javnog sektora utvrdi stvara li javno financiranje uistinu privatne inicijative. Uključivanje javnog sektora u tim se slučajevima mora zasnivati na pratećoj gospodarskoj analizi te treba postojati jasan plan za prekid ulaganja nakon postizanja željenih rezultata, ali i u slučaju negativnog razvoja događaja;

| 27. | smatra da u mnogim zemljama u područjima relevantnima za uniju tržišta kapitala postoje dobre prakse koje treba promicati; |
| --- | --- |

27.

smatra da u mnogim zemljama u područjima relevantnima za uniju tržišta kapitala postoje dobre prakse koje treba promicati;

| 28. | naglašava da subjekti na lokalnoj i regionalnoj razini kao ulagači koji osiguravaju dugoročni početni kapital imaju značajnu i raznovrsnu ulogu na tržištima kapitala te da se na tržištima može trgovati njihovim potraživanjima; |
| --- | --- |

28.

naglašava da subjekti na lokalnoj i regionalnoj razini kao ulagači koji osiguravaju dugoročni početni kapital imaju značajnu i raznovrsnu ulogu na tržištima kapitala te da se na tržištima može trgovati njihovim potraživanjima;

III.   USKLAĐIVANJE PRAVNIH ODREDBI

| 29. | slaže se s potrebom uvođenja dosljednog skupa pravila za tržišta kapitala, koja se trebaju primjenjivati u svim državama članicama; |
| --- | --- |

29.

slaže se s potrebom uvođenja dosljednog skupa pravila za tržišta kapitala, koja se trebaju primjenjivati u svim državama članicama;

| 30. | smatra da se može poći od pretpostavke da bi se stvaranjem transparentnih okvirnih uvjeta za funkcioniranje unutarnjeg tržišta kapitala i usklađivanjem sigurnosnih mehanizama povećalo povjerenje ulagača, što bi dovelo do učinkovitije alokacije kapitala; |
| --- | --- |

30.

smatra da se može poći od pretpostavke da bi se stvaranjem transparentnih okvirnih uvjeta za funkcioniranje unutarnjeg tržišta kapitala i usklađivanjem sigurnosnih mehanizama povećalo povjerenje ulagača, što bi dovelo do učinkovitije alokacije kapitala;

| 31. | naglašava da bi dosljedni skup pravila bio važan korak prema uklanjanju prepreka i stvaranju okružja neophodnog da se u cijelom EU-u uspostavi djelotvorno unutarnje tržište kapitala koje bi se bolje integriralo u međunarodna tržišta; |
| --- | --- |

31.

naglašava da bi dosljedni skup pravila bio važan korak prema uklanjanju prepreka i stvaranju okružja neophodnog da se u cijelom EU-u uspostavi djelotvorno unutarnje tržište kapitala koje bi se bolje integriralo u međunarodna tržišta;

| 32. | skreće pozornost na to da zakonodavni prijedlozi u vezi s unijom tržišta kapitala ne smiju dovesti do prevelikih regulatornih opterećenja za MSP-ove, niti do ograničavanja koristi koje bi taj sektor mogao imati stvaranjem unutarnjeg tržišta kapitala; |
| --- | --- |

32.

skreće pozornost na to da zakonodavni prijedlozi u vezi s unijom tržišta kapitala ne smiju dovesti do prevelikih regulatornih opterećenja za MSP-ove, niti do ograničavanja koristi koje bi taj sektor mogao imati stvaranjem unutarnjeg tržišta kapitala;

| 33. | smatra da treba uvesti nove pravne oblike koji omogućavaju ulaganje i prikupljanje kapitala unutar Europske unije; |
| --- | --- |

33.

smatra da treba uvesti nove pravne oblike koji omogućavaju ulaganje i prikupljanje kapitala unutar Europske unije;

| 34. | uvjeren je da se nove tržišne inicijative mogu pokrenuti povećanjem transparentnosti javno dostupnih financijskih informacija i uklanjanjem uzroka eventualne neusporedivosti financijskih informacija raznih država članica; |
| --- | --- |

34.

uvjeren je da se nove tržišne inicijative mogu pokrenuti povećanjem transparentnosti javno dostupnih financijskih informacija i uklanjanjem uzroka eventualne neusporedivosti financijskih informacija raznih država članica;

| 35. | ponavlja poziv iznesen u ranijim mišljenjima OR-a u kojima se traži bolja usporedivost i poboljšan pristup informacijama o riziku povezanom s financiranjem malih i srednjih poduzeća diljem EU-a; |
| --- | --- |

35.

ponavlja poziv iznesen u ranijim mišljenjima OR-a u kojima se traži bolja usporedivost i poboljšan pristup informacijama o riziku povezanom s financiranjem malih i srednjih poduzeća diljem EU-a;

| 36. | smatra primjerenim pojednostavljivanje međunarodnih računovodstvenih i revizijskih normi (IFRS), koje bi omogućile usporedivost između poduzeća i ojačale njihov rejting. Korištenje takvih normi moglo bi također potaknuti ulagače na ulaganje u poduzeća koja se pridržavaju transparentnih i općenito priznatih načela; |
| --- | --- |

36.

smatra primjerenim pojednostavljivanje međunarodnih računovodstvenih i revizijskih normi (IFRS), koje bi omogućile usporedivost između poduzeća i ojačale njihov rejting. Korištenje takvih normi moglo bi također potaknuti ulagače na ulaganje u poduzeća koja se pridržavaju transparentnih i općenito priznatih načela;

| 37. | smatra da se mora sustavno raditi na usklađivanju stečajnog prava i ujednačavanju okvira za financijsko restrukturiranje, ali je istodobno svjestan složenosti tog problema te, posebice, postojanja raznih načina za povlašćivanje određenih društvenih skupina i skupina vjerovnika; |
| --- | --- |

37.

smatra da se mora sustavno raditi na usklađivanju stečajnog prava i ujednačavanju okvira za financijsko restrukturiranje, ali je istodobno svjestan složenosti tog problema te, posebice, postojanja raznih načina za povlašćivanje određenih društvenih skupina i skupina vjerovnika;

| 38. | zalaže se za reviziju pravnog okvira, uključujući zahtjeve u vezi s nadzorom, radi razmatranja prepreka koje ograničavaju sekuritizaciju sredstava uloženih u sektor MSP-ova te ometaju aktivnosti nebankovnih financijskih institucija, kao i za manje restriktivni tretman dugoročnih ulaganja u infrastrukturne projekte; |
| --- | --- |

38.

zalaže se za reviziju pravnog okvira, uključujući zahtjeve u vezi s nadzorom, radi razmatranja prepreka koje ograničavaju sekuritizaciju sredstava uloženih u sektor MSP-ova te ometaju aktivnosti nebankovnih financijskih institucija, kao i za manje restriktivni tretman dugoročnih ulaganja u infrastrukturne projekte;

| 39. | skreće pozornost na mogući problem nedostatka usklađenosti financijskih tržišta s obzirom na to da neke države članice nisu u bankovnoj uniji; |
| --- | --- |

39.

skreće pozornost na mogući problem nedostatka usklađenosti financijskih tržišta s obzirom na to da neke države članice nisu u bankovnoj uniji;

| 40. | naglašava da unija tržišta kapitala mora biti otvorena i konkurentna na svjetskoj razini te privlačiti međunarodna ulaganja održavanjem visokih standarda u EU-u, između ostalog uz pomoć integriteta tržišta i financijske stabilnosti ulagača; |
| --- | --- |

40.

naglašava da unija tržišta kapitala mora biti otvorena i konkurentna na svjetskoj razini te privlačiti međunarodna ulaganja održavanjem visokih standarda u EU-u, između ostalog uz pomoć integriteta tržišta i financijske stabilnosti ulagača;

IV.   DIVERSIFIKACIJA IZVORA FINANCIRANJA MSP-ova

| 41. | želi izrazito naglasiti važnost sektora malih i srednjih poduzeća za europsko gospodarstvo i razvoj regija. U 27 članica EU-a poslovalo je više od 20 milijuna malih i srednjih poduzeća koja su osiguravala 67 posto radnih mjesta te stvarala 58 posto bruto novostvorene vrijednosti. Osim toga, 19 milijuna malih i srednjih poduzeća s najviše deset zaposlenika osiguravalo je jednu petinu svih radnih mjesta u EU-u. Mala i srednja poduzeća bila su u usporedbi s velikim poduzećima uspješnija u održavanju razine zaposlenosti tijekom krize 2008.–2011., ali se njihov relativni udio u BDP-u istovremeno smanjio (1); |
| --- | --- |

41.

želi izrazito naglasiti važnost sektora malih i srednjih poduzeća za europsko gospodarstvo i razvoj regija. U 27 članica EU-a poslovalo je više od 20 milijuna malih i srednjih poduzeća koja su osiguravala 67 posto radnih mjesta te stvarala 58 posto bruto novostvorene vrijednosti. Osim toga, 19 milijuna malih i srednjih poduzeća s najviše deset zaposlenika osiguravalo je jednu petinu svih radnih mjesta u EU-u. Mala i srednja poduzeća bila su u usporedbi s velikim poduzećima uspješnija u održavanju razine zaposlenosti tijekom krize 2008.–2011., ali se njihov relativni udio u BDP-u istovremeno smanjio (1);

| 42. | ističe da MSP-ovi imaju otežan pristup diversificiranim izvorima financiranja svojih djelatnosti: u EU-u je bankovni zajam izvor vanjskog financiranja MSP-ova u 80 posto slučajeva, a 40 posto poduzeća koristi najam koji nude ustanove koje su obično povezane s bankama; |
| --- | --- |

42.

ističe da MSP-ovi imaju otežan pristup diversificiranim izvorima financiranja svojih djelatnosti: u EU-u je bankovni zajam izvor vanjskog financiranja MSP-ova u 80 posto slučajeva, a 40 posto poduzeća koristi najam koji nude ustanove koje su obično povezane s bankama;

| 43. | podsjeća na to da je MSP-ovima u doba gospodarske stagnacije još i teže dobiti bankovni zajam, što znači da interni bankovni procesi ne djeluju protuciklički, nego prociklički; |
| --- | --- |

43.

podsjeća na to da je MSP-ovima u doba gospodarske stagnacije još i teže dobiti bankovni zajam, što znači da interni bankovni procesi ne djeluju protuciklički, nego prociklički;

| 44. | smatra da bankovnom sektoru treba više konkurencije kako bi se smanjio njegov dominantni položaj izvora financiranja, osobito malih i srednjih poduzeća, u EU-u. Stoga treba snažno podržavati kako uklanjanje prepreka koje nebankovnim financijskim institucijama i odgovarajućim financijskim instrumentima, novim akterima i inovacijama izvan financijskog sektora ograničavaju sudjelovanje u tržišnom natjecanju, tako i zakonodavne prijedloge u tom području; |
| --- | --- |

44.

smatra da bankovnom sektoru treba više konkurencije kako bi se smanjio njegov dominantni položaj izvora financiranja, osobito malih i srednjih poduzeća, u EU-u. Stoga treba snažno podržavati kako uklanjanje prepreka koje nebankovnim financijskim institucijama i odgovarajućim financijskim instrumentima, novim akterima i inovacijama izvan financijskog sektora ograničavaju sudjelovanje u tržišnom natjecanju, tako i zakonodavne prijedloge u tom području;

| 45. | smatra da svrha unije tržišta kapitala nije smanjenje značaja banaka u europskom gospodarstvu. Odbor smatra da se mora osigurati odgovarajuća ravnoteža između mjera poticanja investicijskog bankarstva i financiranja putem nebankovnih ustanova s jedne strane te financiranja tradicionalnim bankovnim zajmovima s druge strane; |
| --- | --- |

45.

smatra da svrha unije tržišta kapitala nije smanjenje značaja banaka u europskom gospodarstvu. Odbor smatra da se mora osigurati odgovarajuća ravnoteža između mjera poticanja investicijskog bankarstva i financiranja putem nebankovnih ustanova s jedne strane te financiranja tradicionalnim bankovnim zajmovima s druge strane;

| 46. | pozdravlja dosad poduzete mjere u državama članicama, poput programa financijske pomoći malim i srednjim poduzećima (jamstva, subvencije, ubrzavanje plaćanja u trgovačkom prometu, temeljni kapital); |
| --- | --- |

46.

pozdravlja dosad poduzete mjere u državama članicama, poput programa financijske pomoći malim i srednjim poduzećima (jamstva, subvencije, ubrzavanje plaćanja u trgovačkom prometu, temeljni kapital);

| 47. | skreće pozornost na čimbenike presudne za razvoj malih i srednjih poduzeća, kao što su povoljno poslovno okruženje, moderna infrastruktura te postojanje visokotehnoloških sektora i dostupnost visokokvalificirane radne snage. Stoga inicijative u vezi s unijom tržišta kapitala treba osmisliti tako da smanjuju troškove prikupljanja kapitala te dopiru i do mikropoduzeća, koja su ne samo najbrojnija, već i najlošije povezana s tržištima kapitala; ističe potrebu smanjenja administrativnog opterećenja povezanog s regulativom; |
| --- | --- |

47.

skreće pozornost na čimbenike presudne za razvoj malih i srednjih poduzeća, kao što su povoljno poslovno okruženje, moderna infrastruktura te postojanje visokotehnoloških sektora i dostupnost visokokvalificirane radne snage. Stoga inicijative u vezi s unijom tržišta kapitala treba osmisliti tako da smanjuju troškove prikupljanja kapitala te dopiru i do mikropoduzeća, koja su ne samo najbrojnija, već i najlošije povezana s tržištima kapitala; ističe potrebu smanjenja administrativnog opterećenja povezanog s regulativom;

| 48. | zabrinut je da bi novi propisi EU-a za bankovni sektor (CRD IV/CRR) mogli dodatno otežati pristup MSP-ova bankovnim kreditima, zbog čega preporučuje provedbu redovitih provjera učinaka koje ti propisi imaju na pristup MSP-ova financijskim sredstvima banaka u državama članicama; |
| --- | --- |

48.

zabrinut je da bi novi propisi EU-a za bankovni sektor (CRD IV/CRR) mogli dodatno otežati pristup MSP-ova bankovnim kreditima, zbog čega preporučuje provedbu redovitih provjera učinaka koje ti propisi imaju na pristup MSP-ova financijskim sredstvima banaka u državama članicama;

| 49. | naglašava da lokalne i regionalne banke igraju važnu ulogu u financiranju MSP-ova, jer najbolje poznaju prilike u lokalnim i regionalnim gospodarstvima i primjenjuju jedinstvene postupke za procjenu kreditnog rizika lokalnih poduzeća; |
| --- | --- |

49.

naglašava da lokalne i regionalne banke igraju važnu ulogu u financiranju MSP-ova, jer najbolje poznaju prilike u lokalnim i regionalnim gospodarstvima i primjenjuju jedinstvene postupke za procjenu kreditnog rizika lokalnih poduzeća;

V.   POTICANJE TRŽIŠNOG NATJECANJA NA TRŽIŠTU KAPITALA

| 50. | izražava nadu da unutarnje tržište kapitala može pridonijeti razvoju i širenju alternativa tradicionalnim oblicima kreditiranja i posredovanja kod ulaganja. Te alternative imaju golem potencijal za osiguravanje ulagačkog kapitala lokalnim gospodarskim subjektima; |
| --- | --- |

50.

izražava nadu da unutarnje tržište kapitala može pridonijeti razvoju i širenju alternativa tradicionalnim oblicima kreditiranja i posredovanja kod ulaganja. Te alternative imaju golem potencijal za osiguravanje ulagačkog kapitala lokalnim gospodarskim subjektima;

| 51. | potiče Europsku komisiju na promicanje najboljih praksi u području alternativnih oblika financiranja koji su u nekim državama članicama već dobro razvijeni; |
| --- | --- |

51.

potiče Europsku komisiju na promicanje najboljih praksi u području alternativnih oblika financiranja koji su u nekim državama članicama već dobro razvijeni;

| 52. | smatra poželjnim da se u okviru rasprave i rada na uniji tržišta kapitala stvori okruženje, a osobito odgovarajuća razina regulacije i nadzora, poticajno za razvoj usporednog bankovnog sustava i skupnog financiranja. Premda je važnost tog sektora još uvijek relativno mala, on se odlikuje snažnom dinamikom rasta (2); |
| --- | --- |

52.

smatra poželjnim da se u okviru rasprave i rada na uniji tržišta kapitala stvori okruženje, a osobito odgovarajuća razina regulacije i nadzora, poticajno za razvoj usporednog bankovnog sustava i skupnog financiranja. Premda je važnost tog sektora još uvijek relativno mala, on se odlikuje snažnom dinamikom rasta (2);

| 53. | primjećuje da su se ponude alternativnog financiranja malih i srednjih poduzeća, a posebno instrumenti s većim rizikom ulaganja, u slučaju inovativnih projekata pokazali djelotvornijima; |
| --- | --- |

53.

primjećuje da su se ponude alternativnog financiranja malih i srednjih poduzeća, a posebno instrumenti s većim rizikom ulaganja, u slučaju inovativnih projekata pokazali djelotvornijima;

| 54. | smatra da regulatorni okvir mora djelovati poticajno i da ne bi smio ograničiti pristup novim instrumentima i oblicima raspodjele kapitala; |
| --- | --- |

54.

smatra da regulatorni okvir mora djelovati poticajno i da ne bi smio ograničiti pristup novim instrumentima i oblicima raspodjele kapitala;

VI.   ZAVRŠNE NAPOMENE

| 55. | pozdravlja povećanu pozornost koju Komisija posvećuje financiranju neovisnom o bankama; |
| --- | --- |

55.

pozdravlja povećanu pozornost koju Komisija posvećuje financiranju neovisnom o bankama;

| 56. | konstatira da Zelena knjiga „Stvaranje unije tržišta kapitala” predstavlja samo prvi korak prema stvaranju unutarnjeg tržišta kapitala; |
| --- | --- |

56.

konstatira da Zelena knjiga „Stvaranje unije tržišta kapitala” predstavlja samo prvi korak prema stvaranju unutarnjeg tržišta kapitala;

| 57. | želi biti uključen u budući rad jer diferencirana regionalna i lokalna perspektiva omogućava izradu propisa koji vode računa o potrebama svih strana; |
| --- | --- |

57.

želi biti uključen u budući rad jer diferencirana regionalna i lokalna perspektiva omogućava izradu propisa koji vode računa o potrebama svih strana;

| 58. | poziva na raspravu o detaljnom programu rada koji će osigurati zamah potreban za poštovanje planiranog vremenskog roka za stvaranje unutarnjeg tržišta kapitala; |
| --- | --- |

58.

poziva na raspravu o detaljnom programu rada koji će osigurati zamah potreban za poštovanje planiranog vremenskog roka za stvaranje unutarnjeg tržišta kapitala;

| 59. | naglašava potrebu uključivanja različitih dionika kako bi se izradio potpuno prihvatljiv dokument koji odgovara različitim potrebama svih regija i sektora; |
| --- | --- |

59.

naglašava potrebu uključivanja različitih dionika kako bi se izradio potpuno prihvatljiv dokument koji odgovara različitim potrebama svih regija i sektora;

| 60. | ističe potrebu jačanja programa za poboljšanje financijske pismenosti i edukacije građana o mogućnostima i potrebama ulaganja. Pritom treba nadograđivati i podržavati nacionalne inicijative i europske projekte poput „Potrošačke učionice”; |
| --- | --- |

60.

ističe potrebu jačanja programa za poboljšanje financijske pismenosti i edukacije građana o mogućnostima i potrebama ulaganja. Pritom treba nadograđivati i podržavati nacionalne inicijative i europske projekte poput „Potrošačke učionice”;

| 61. | poziva na daljnju javnu raspravu o Zelenoj knjizi „Stvaranje unije tržišta kapitala” i na usporednu reviziju Direktive o prospektu i sekuritizaciji. |
| --- | --- |

61.

poziva na daljnju javnu raspravu o Zelenoj knjizi „Stvaranje unije tržišta kapitala” i na usporednu reviziju Direktive o prospektu i sekuritizaciji.

Bruxelles, 8. srpnja 2015.

Predsjednik Europskog odbora regija

Markku MARKKULA

---

(1)  Godišnje izvješće o MSP-ovima za 2012./2013., Europska komisija, listopad 2013.

1

(2)  Izvješće o usporedbi europskih alternativnih načina financiranja (The European Alternative Finance Benchmarking Report), Sveučilište Cambridge, veljača 2015.

2

The European Alternative Finance Benchmarking Report

---

| 22.9.2015 | HR | Službeni list Europske unije | C 313/22 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2015

HR

Službeni list Europske unije

C 313/22

---

Mišljenje Europskog odbora regija – Najbolja uporaba fleksibilnosti u okviru postojećih pravila Pakta o stabilnosti i rastu

(2015/C 313/06)

| Izvjestiteljica: | gđa Olga ZRIHEN (BE/PES), zastupnica u Valonskom parlamentu |
| --- | --- |
| Referentni dokument: | Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskoj središnjoj banci, Gospodarskom i socijalnom odboru, Odboru regija i Europskoj investicijskoj banci – Najbolja uporaba fleksibilnosti u okviru postojećih pravila Pakta o stabilnosti i rastu
  COM(2015) 12 završna verzija |

Izvjestiteljica:

gđa Olga ZRIHEN (BE/PES), zastupnica u Valonskom parlamentu

Referentni dokument:

Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskoj središnjoj banci, Gospodarskom i socijalnom odboru, Odboru regija i Europskoj investicijskoj banci – Najbolja uporaba fleksibilnosti u okviru postojećih pravila Pakta o stabilnosti i rastu

COM(2015) 12 završna verzija

PREPORUKE O POLITIKAMA

EUROPSKI ODBOR REGIJA

| 1. | pozdravlja činjenicu da Komunikacija Komisije, zajedno s Planom ulaganja, odražava prioritet koji nova Komisija daje poticanju javnih i privatnih ulaganja za koja je ustanovljeno da su znatno niža od potrebnih jer je razina ulaganja u EU-u sada, u usporedbi s istom veličinom BDP-a, za 230 do 370 milijardi eura niža u odnosu na godišnji prosjek iz 2007. godine; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja činjenicu da Komunikacija Komisije, zajedno s Planom ulaganja, odražava prioritet koji nova Komisija daje poticanju javnih i privatnih ulaganja za koja je ustanovljeno da su znatno niža od potrebnih jer je razina ulaganja u EU-u sada, u usporedbi s istom veličinom BDP-a, za 230 do 370 milijardi eura niža u odnosu na godišnji prosjek iz 2007. godine;

| 2. | podržava cilj Komisije da osigura optimalno korištenje fleksibilnosti pri tumačenju postojećih odredbi Pakta o stabilnosti i rastu (PSR) kako bi se osiguralo da on stvori protucikličke učinke neophodne u današnje vrijeme slabog rasta, izuzetno visoke prosječne stope nezaposlenosti u EU-u i trenda povećanja regionalnih razlika zbog neravnomjernog pada ulaganja koji je pogodio prvenstveno najslabije zemlje; smatra da taj cilj treba biti dugoročan i nadilaziti vremenski okvir Plana ulaganja u kontekstu kojeg je Komunikacija predstavljena; |
| --- | --- |

2.

podržava cilj Komisije da osigura optimalno korištenje fleksibilnosti pri tumačenju postojećih odredbi Pakta o stabilnosti i rastu (PSR) kako bi se osiguralo da on stvori protucikličke učinke neophodne u današnje vrijeme slabog rasta, izuzetno visoke prosječne stope nezaposlenosti u EU-u i trenda povećanja regionalnih razlika zbog neravnomjernog pada ulaganja koji je pogodio prvenstveno najslabije zemlje; smatra da taj cilj treba biti dugoročan i nadilaziti vremenski okvir Plana ulaganja u kontekstu kojeg je Komunikacija predstavljena;

| 3. | primjećuje da je Komisija predstavila tekst o kojem se nije prethodno savjetovala s drugim europskim institucijama i nije ga uključila u međuinstitucijski postupak. Također dovodi u pitanje pravnu sigurnost koju pruža ova „interpretativna komunikacija” s obzirom na činjenicu da ona nije obvezujuća i da bi mogla biti predmetom prizivnih postupaka pred Sudom Europske unije s obzirom na to da Paktom o stabilnosti i rastu nije izričito predviđena primjena takvog pravnog instrumenta; |
| --- | --- |

3.

primjećuje da je Komisija predstavila tekst o kojem se nije prethodno savjetovala s drugim europskim institucijama i nije ga uključila u međuinstitucijski postupak. Također dovodi u pitanje pravnu sigurnost koju pruža ova „interpretativna komunikacija” s obzirom na činjenicu da ona nije obvezujuća i da bi mogla biti predmetom prizivnih postupaka pred Sudom Europske unije s obzirom na to da Paktom o stabilnosti i rastu nije izričito predviđena primjena takvog pravnog instrumenta;

| 4. | smatra da je nužno pojasniti koliki se udio troškova za nacionalno sufinanciranje doista može izdvojiti iz izračuna strukturne proračunske bilance kako bi se djelovalo u skladu s preventivnim dijelom Pakta; |
| --- | --- |

4.

smatra da je nužno pojasniti koliki se udio troškova za nacionalno sufinanciranje doista može izdvojiti iz izračuna strukturne proračunske bilance kako bi se djelovalo u skladu s preventivnim dijelom Pakta;

| 5. | smatra da su uvjeti primjene fleksibilnosti, uključujući činjenicu da je ona ograničena na preventivni dio Pakta, suviše restriktivni da bi provedba bila dosljedna u cijeloj Europskoj uniji i da bi se postigao stvarni učinak na sposobnost ulaganja država članica i lokalnih vlasti te da ne uzimaju u obzir razmjere manjka ulaganja na nacionalnoj ili regionalnoj razini; stoga smatra da primjenu fleksibilnosti na području ulaganja treba proširiti na sve države članice te od Komisije zahtijeva da izradi prijedloge u tom smislu; |
| --- | --- |

5.

smatra da su uvjeti primjene fleksibilnosti, uključujući činjenicu da je ona ograničena na preventivni dio Pakta, suviše restriktivni da bi provedba bila dosljedna u cijeloj Europskoj uniji i da bi se postigao stvarni učinak na sposobnost ulaganja država članica i lokalnih vlasti te da ne uzimaju u obzir razmjere manjka ulaganja na nacionalnoj ili regionalnoj razini; stoga smatra da primjenu fleksibilnosti na području ulaganja treba proširiti na sve države članice te od Komisije zahtijeva da izradi prijedloge u tom smislu;

| 6. | pozdravlja činjenicu da je u preventivnom dijelu Pakta o stabilnosti i rastu područje primjene klauzule o ulaganjima prošireno tako da uzima u obzir programe ulaganja država članica, osobito u okviru strukturnih i kohezijskih politika, inicijative za zapošljavanje mladih, transeuropskih mreža i instrumenta za povezivanje Europe, kao i sufinanciranja u okviru EFSU-a; ponovo izražava spremnost da se suoči s gospodarskom krizom i sve većom udaljenošću centra Europe od rubnih regija uz pomoć protucikličkih mjera usmjerenih na ponovno pokretanje ulaganja uz vraćanje povjerenja u središte planova EU-a. S tim u vezi ponavlja svoj stav, iskazan u Mišljenju o Prijedlogu uredbe o EFSU-u od 17. travnja 2015., da bi cjelokupno nacionalno sufinanciranje EFSU-a trebalo izuzeti iz izračuna u sklopu Pakta o stabilnosti i rastu, bez obzira na situaciju država članica u pogledu Pakta, kako bi se izbjegao rizik da države kojima su nova ulaganja najpotrebnija ne uspiju ostvariti ni ona ulaganja koja se oslanjaju na financiranje iz EU-a. Drugim riječima, potrebno je izbjeći kočenje sufinanciranja projekata ulaganja kao i povećanje razlika u rastu unutar europodručja; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja činjenicu da je u preventivnom dijelu Pakta o stabilnosti i rastu područje primjene klauzule o ulaganjima prošireno tako da uzima u obzir programe ulaganja država članica, osobito u okviru strukturnih i kohezijskih politika, inicijative za zapošljavanje mladih, transeuropskih mreža i instrumenta za povezivanje Europe, kao i sufinanciranja u okviru EFSU-a; ponovo izražava spremnost da se suoči s gospodarskom krizom i sve većom udaljenošću centra Europe od rubnih regija uz pomoć protucikličkih mjera usmjerenih na ponovno pokretanje ulaganja uz vraćanje povjerenja u središte planova EU-a. S tim u vezi ponavlja svoj stav, iskazan u Mišljenju o Prijedlogu uredbe o EFSU-u od 17. travnja 2015., da bi cjelokupno nacionalno sufinanciranje EFSU-a trebalo izuzeti iz izračuna u sklopu Pakta o stabilnosti i rastu, bez obzira na situaciju država članica u pogledu Pakta, kako bi se izbjegao rizik da države kojima su nova ulaganja najpotrebnija ne uspiju ostvariti ni ona ulaganja koja se oslanjaju na financiranje iz EU-a. Drugim riječima, potrebno je izbjeći kočenje sufinanciranja projekata ulaganja kao i povećanje razlika u rastu unutar europodručja;

| 7. | podsjeća na to da OR neprestano traži da se javna potrošnja država članica te lokalnih i regionalnih vlasti u okviru sufinanciranja strukturnih i investicijskih fondova ne pribraja (bez dodatnih uvjeta) javnim ili sličnim strukturnim rashodima definiranima u Paktu o stabilnosti i rastu, i to stoga što su ta ulaganja po definiciji od općeg europskog interesa s dokazanim učinkom poluge u pogledu održivog razvoja; |
| --- | --- |

7.

podsjeća na to da OR neprestano traži da se javna potrošnja država članica te lokalnih i regionalnih vlasti u okviru sufinanciranja strukturnih i investicijskih fondova ne pribraja (bez dodatnih uvjeta) javnim ili sličnim strukturnim rashodima definiranima u Paktu o stabilnosti i rastu, i to stoga što su ta ulaganja po definiciji od općeg europskog interesa s dokazanim učinkom poluge u pogledu održivog razvoja;

| 8. | napominje da je, čak i prije nego što Komisija procijeni usklađenost s Paktom o stabilnosti i rastu, uzimanje u obzir doprinosa država članica novom Europskom fondu za strateška ulaganja (EFSU) uvjetovano time kako ih je klasificirao Europski statistički ured (Eurostat) u skladu s postojećim definicijama iz Europskog sustava računa (ESA); |
| --- | --- |

8.

napominje da je, čak i prije nego što Komisija procijeni usklađenost s Paktom o stabilnosti i rastu, uzimanje u obzir doprinosa država članica novom Europskom fondu za strateška ulaganja (EFSU) uvjetovano time kako ih je klasificirao Europski statistički ured (Eurostat) u skladu s postojećim definicijama iz Europskog sustava računa (ESA);

| 9. | smatra da klauzula o strukturnim reformama unutar preventivnog dijela Pakta i način na koji su programi strukturnih reformi uzeti u obzir u njegovom korektivnom dijelu mogu imati snažan poticajni učinak pod uvjetom da se točno odredi koje su vrste strukturnih reformi prihvatljive u tom novom sustavu; pri tom određivanju treba voditi računa o tome da strukturne reforme moraju imati pozitivan socioekonomski učinak, poštovati horizontalnu socijalnu klauzulu iz članka 9. UFEU-a i doprinositi boljim administrativnim kapacitetima te o činjenici da je potrebno određeno vremensko razdoblje za njihovu provedbu ili prijelazno razdoblje, kao i da postoji određeni kratkoročni trošak prije nego što počnu donositi željene rezultate i pozitivne učinke, uključujući one proračunske; |
| --- | --- |

9.

smatra da klauzula o strukturnim reformama unutar preventivnog dijela Pakta i način na koji su programi strukturnih reformi uzeti u obzir u njegovom korektivnom dijelu mogu imati snažan poticajni učinak pod uvjetom da se točno odredi koje su vrste strukturnih reformi prihvatljive u tom novom sustavu; pri tom određivanju treba voditi računa o tome da strukturne reforme moraju imati pozitivan socioekonomski učinak, poštovati horizontalnu socijalnu klauzulu iz članka 9. UFEU-a i doprinositi boljim administrativnim kapacitetima te o činjenici da je potrebno određeno vremensko razdoblje za njihovu provedbu ili prijelazno razdoblje, kao i da postoji određeni kratkoročni trošak prije nego što počnu donositi željene rezultate i pozitivne učinke, uključujući one proračunske;

| 10. | izrazito žali što u Komunikaciji nije detaljnije određena vrsta „izvanrednih okolnosti” na koje država članica ne može utjecati, a zbog kojih bi joj bilo dozvoljeno da privremeno odstupi od korektivne putanje u odnosu na svoj srednjoročni proračunski cilj (SPC), čime se Europskoj komisiji ostavlja znatna politička diskrecija, što bi moglo rezultirati povlaštenim postupanjem u korist određenih država članica; |
| --- | --- |

10.

izrazito žali što u Komunikaciji nije detaljnije određena vrsta „izvanrednih okolnosti” na koje država članica ne može utjecati, a zbog kojih bi joj bilo dozvoljeno da privremeno odstupi od korektivne putanje u odnosu na svoj srednjoročni proračunski cilj (SPC), čime se Europskoj komisiji ostavlja znatna politička diskrecija, što bi moglo rezultirati povlaštenim postupanjem u korist određenih država članica;

Prijedlozi za daljnje reforme

| 11. | ponovno (1) poziva na reviziju metoda izračuna strukturnog deficita jer taj koncept u svom sadašnjem obliku ne uzima u obzir ni karakteristike nacionalnih i regionalnih gospodarstava ni strukturne razlike javnih izdataka na nacionalnoj i regionalnoj razini ni razliku između tekućih i kapitalnih rashoda; Između ostaloga taj se koncept temelji na teoretskim izračunima potencijala rasta koje je empirijski nemoguće provjeriti te stoga mogu biti sporni i koji otvaraju mogućnost diskrecijske provedbe Pakta o stabilnosti i rastu; |
| --- | --- |

11.

ponovno (1) poziva na reviziju metoda izračuna strukturnog deficita jer taj koncept u svom sadašnjem obliku ne uzima u obzir ni karakteristike nacionalnih i regionalnih gospodarstava ni strukturne razlike javnih izdataka na nacionalnoj i regionalnoj razini ni razliku između tekućih i kapitalnih rashoda; Između ostaloga taj se koncept temelji na teoretskim izračunima potencijala rasta koje je empirijski nemoguće provjeriti te stoga mogu biti sporni i koji otvaraju mogućnost diskrecijske provedbe Pakta o stabilnosti i rastu;

| 12. | poziva Komisiju da procijeni je li postojeće pravilo jedne dvadesetine koje se odnosi na smanjenje duga održivo i treba li ga revidirati; |
| --- | --- |

12.

poziva Komisiju da procijeni je li postojeće pravilo jedne dvadesetine koje se odnosi na smanjenje duga održivo i treba li ga revidirati;

| 13. | predlaže da se u okviru postupka u slučaju makroekonomske neravnoteže (MIP) upotrijebe dodatni pokazatelji koji se odnose na regionalne razlike, s ciljem uvažavanja mogućih strukturnih neravnoteža s kojima se države članice mogu suočavati u kontekstu teritorijalne kohezije i koje mogu utjecati na opseg i ritam proračunskih prilagodbi i mogućih strukturnih reformi; |
| --- | --- |

13.

predlaže da se u okviru postupka u slučaju makroekonomske neravnoteže (MIP) upotrijebe dodatni pokazatelji koji se odnose na regionalne razlike, s ciljem uvažavanja mogućih strukturnih neravnoteža s kojima se države članice mogu suočavati u kontekstu teritorijalne kohezije i koje mogu utjecati na opseg i ritam proračunskih prilagodbi i mogućih strukturnih reformi;

Za Europski program promicanja kvalitetnih ulaganja

| 14. | ističe da Plan ulaganja treba biti dio šire europske strategije, usko povezane s revizijom strategije Europa 2020., kako bi se poticanjem javnih i privatnih ulaganja, povećanjem konkurentnosti europskog gospodarstva i strukturnim reformama s pozitivnim socioekonomskim učinkom koje doprinose poboljšanju administrativnog kapaciteta omogućio održiv rast koji bi stvorio radna mjesta; u tom kontekstu podsjeća na ulogu lokalnih i regionalnih vlasti u poticanju ulaganja za zapošljavanje i rast, s obzirom na to da su oko 55 % od sveukupnih javnih ulaganja 2013. godine ostvarile podnacionalne vlasti (2); |
| --- | --- |

14.

ističe da Plan ulaganja treba biti dio šire europske strategije, usko povezane s revizijom strategije Europa 2020., kako bi se poticanjem javnih i privatnih ulaganja, povećanjem konkurentnosti europskog gospodarstva i strukturnim reformama s pozitivnim socioekonomskim učinkom koje doprinose poboljšanju administrativnog kapaciteta omogućio održiv rast koji bi stvorio radna mjesta; u tom kontekstu podsjeća na ulogu lokalnih i regionalnih vlasti u poticanju ulaganja za zapošljavanje i rast, s obzirom na to da su oko 55 % od sveukupnih javnih ulaganja 2013. godine ostvarile podnacionalne vlasti (2);

| 15. | ponavlja određeni broj prijedloga za promicanje kvalitetnih ulaganja na europskoj razini (3):






  — | zahtjev podnesen u okviru revizije tijekom provedbe strategije Europa 2020., da se u tablicu makroekonomskih postignuća uključi pokazatelj koji se odnosi na stopu ulaganja, |
| --- | --- | --- |

15.

ponavlja određeni broj prijedloga za promicanje kvalitetnih ulaganja na europskoj razini (3):

—

zahtjev podnesen u okviru revizije tijekom provedbe strategije Europa 2020., da se u tablicu makroekonomskih postignuća uključi pokazatelj koji se odnosi na stopu ulaganja,

| — | poziv upućen Europskoj komisiji da objavi bijelu knjigu kojom bi se na razini EU-a uspostavila tipologija kvalitete javnih ulaganja u sklopu javne potrošnje prema njihovim dugoročnim učincima, |
| --- | --- |

—

poziv upućen Europskoj komisiji da objavi bijelu knjigu kojom bi se na razini EU-a uspostavila tipologija kvalitete javnih ulaganja u sklopu javne potrošnje prema njihovim dugoročnim učincima,

| — | zahtjev upućen Europskoj komisiji da u svako godišnje izvješće o javnim financijama u ekonomskoj i monetarnoj uniji uključi poglavlje o kvaliteti javnih ulaganja, uključujući i ulaganja na podnacionalnoj razini; |
| --- | --- |

—

zahtjev upućen Europskoj komisiji da u svako godišnje izvješće o javnim financijama u ekonomskoj i monetarnoj uniji uključi poglavlje o kvaliteti javnih ulaganja, uključujući i ulaganja na podnacionalnoj razini;

| 16. | ponavlja svoj zahtjev Komisiji da procijeni učinak pravila ESA-e iz 2010. na kapacitete za ulaganja tijela javnih vlasti i da osigura provedbu načela nediskriminacije između javnih i privatnih ulaganja u skladu s člankom 345. Ugovora o funkcioniranju Europske unije; |
| --- | --- |

16.

ponavlja svoj zahtjev Komisiji da procijeni učinak pravila ESA-e iz 2010. na kapacitete za ulaganja tijela javnih vlasti i da osigura provedbu načela nediskriminacije između javnih i privatnih ulaganja u skladu s člankom 345. Ugovora o funkcioniranju Europske unije;

Za veću uključenost lokalnih i regionalnih vlasti u postupak gospodarskog upravljanja

| 17. | skreće pozornost Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije, ali i država članica te lokalnih i regionalnih vlasti, na izvješće o napretku strategije Europa 2020., koje jednom godišnje izrađuje specijalizirana platforma OR-a, a osobito na napomene u vezi gospodarskog upravljanja i europskog semestra u 5. izdanju iz listopada 2014. (4); |
| --- | --- |

17.

skreće pozornost Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije, ali i država članica te lokalnih i regionalnih vlasti, na izvješće o napretku strategije Europa 2020., koje jednom godišnje izrađuje specijalizirana platforma OR-a, a osobito na napomene u vezi gospodarskog upravljanja i europskog semestra u 5. izdanju iz listopada 2014. (4);

| 18. | smatra da je sudjelovanje lokalnih i regionalnih vlasti i njihovo uključivanje u postupak usklađivanja gospodarskih politika, od kojih su neke još u izradi, i dalje nedovoljno te da to predstavlja problem u smislu predstavljenosti, legitimnosti i iscrpnosti nacionalnih programa reformi i preporuka za pojedine zemlje; preporučuje stoga veću uključenost regionalnih i lokalnih vlasti u Europski semestar po uzoru na načelo partnerstva koje vrijedi za strukturne fondove; |
| --- | --- |

18.

smatra da je sudjelovanje lokalnih i regionalnih vlasti i njihovo uključivanje u postupak usklađivanja gospodarskih politika, od kojih su neke još u izradi, i dalje nedovoljno te da to predstavlja problem u smislu predstavljenosti, legitimnosti i iscrpnosti nacionalnih programa reformi i preporuka za pojedine zemlje; preporučuje stoga veću uključenost regionalnih i lokalnih vlasti u Europski semestar po uzoru na načelo partnerstva koje vrijedi za strukturne fondove;

Ekonomska i monetarna unija i njezina socijalna dimenzija

| 19. | ponovno ističe svoje uvjerenje da se, u skladu s člankom 3. UEU-a, kredibilitet i legitimitet Europske monetarne unije (EMU) temelje na sposobnosti da se dokaže da ona služi socijalnom napretku te da se zapošljavanje i socijalne standarde ne smatra manje važnima od makroekonomskih i proračunskih pitanja; |
| --- | --- |

19.

ponovno ističe svoje uvjerenje da se, u skladu s člankom 3. UEU-a, kredibilitet i legitimitet Europske monetarne unije (EMU) temelje na sposobnosti da se dokaže da ona služi socijalnom napretku te da se zapošljavanje i socijalne standarde ne smatra manje važnima od makroekonomskih i proračunskih pitanja;

| 20. | stoga poziva Komisiju da u korake koje će poduzeti po objavljivanju izvješća petorice predsjednika o budućnosti EMU-a predstavljenom u lipnju 2015. uključi mjere predložene u Komunikaciji Komisije o jačanju socijalne dimenzije EMU-a iz 2012. godine i Paketa mjera za socijalna ulaganja iz 2013. godine. Osim što bi se zadovoljila potreba za očuvanjem i istovremenim funkcioniranjem različitih društvenih modela unutar EMU-a, tim bi se praćenjem trebala posebice razmotriti mogućnost poticaja za reforme kojima bi se ubrzala provedba socijalnih ciljeva strategije Europa 2020. kao i usklađivanja automatskih stabilizatora na razini EMU-a (5). |
| --- | --- |

20.

stoga poziva Komisiju da u korake koje će poduzeti po objavljivanju izvješća petorice predsjednika o budućnosti EMU-a predstavljenom u lipnju 2015. uključi mjere predložene u Komunikaciji Komisije o jačanju socijalne dimenzije EMU-a iz 2012. godine i Paketa mjera za socijalna ulaganja iz 2013. godine. Osim što bi se zadovoljila potreba za očuvanjem i istovremenim funkcioniranjem različitih društvenih modela unutar EMU-a, tim bi se praćenjem trebala posebice razmotriti mogućnost poticaja za reforme kojima bi se ubrzala provedba socijalnih ciljeva strategije Europa 2020. kao i usklađivanja automatskih stabilizatora na razini EMU-a (5).

Bruxelles, 9. srpnja 2015.

Predsjednik Europskog odbora regija

Markku MARKKULA

---

(1)  Vidjeti točku 25. mišljenja OR-a od 3. prosinca 2014.: „Poticanje kvalitete javne potrošnje na područjima koja podliježu mjerama EU-a”, izvjestiteljica: gđa Catiuscia Marini (PES/IT) COR-2014-04885-00-00-AC-TRA

1

(2)  Šesto izvješće o gospodarskoj, socijalnoj i teritorijalnoj koheziji: ulaganje u zapošljavanje i rast, COM(2014) 473.

2

(3)  Mišljenje: „Poticanje kvalitete javne potrošnje na područjima koja podliježu mjerama EU-a” COR-2014-04885 – BUDG-V-009. (SL C 19, 21.1.2015., str. 4.).

3

(4)  Odbor regija (2014.), Peto izvješće OR-a o praćenju strategije Europa 2020., listopad 2014., Ref. dok.: COR-2014-05553.

4

(5)  Mišljenje OR-a „Paket mjera EU-a za socijalno ulaganje”, točka 20. (ECOS-V-042, 9.10.2013.).

5

---

| 22.9.2015 | HR | Službeni list Europske unije | C 313/25 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2015

HR

Službeni list Europske unije

C 313/25

---

Mišljenje Europskog odbora regija – Nova europska politika susjedstva

(2015/C 313/07)

| Glavni izvjestitelj: | Nikolaos CHIOTAKIS (EL/EPP), član Općinskog vijeća Kifissije |
| --- | --- |
| Referentni dokument: | Zajednički savjetodavni dokument „Ususret novoj europskoj politici susjedstva”
  JOIN(2015) 6 završna verzija |

Glavni izvjestitelj:

Nikolaos CHIOTAKIS (EL/EPP), član Općinskog vijeća Kifissije

Referentni dokument:

Zajednički savjetodavni dokument „Ususret novoj europskoj politici susjedstva”

JOIN(2015) 6 završna verzija

I.   PREPORUKE O POLITIKAMA

EUROPSKI ODBOR REGIJA

Preliminarne napomene

| 1. | podsjeća da je europska politika susjedstva (EPS) osmišljena 2003. godine (1) radi jačanja veza između EU-a i susjednih zemalja. Ta se politika zasniva na postupnoj integraciji putem provedbe političkih, gospodarskih i institucionalnih reformi, uz vođenje računa o predanosti zajedničkim vrijednostima, prvenstveno demokraciji, poštovanju ljudskih prava i vladavini prava te nediskriminaciji i jednakosti spolova; |
| --- | --- |

1.

podsjeća da je europska politika susjedstva (EPS) osmišljena 2003. godine (1) radi jačanja veza između EU-a i susjednih zemalja. Ta se politika zasniva na postupnoj integraciji putem provedbe političkih, gospodarskih i institucionalnih reformi, uz vođenje računa o predanosti zajedničkim vrijednostima, prvenstveno demokraciji, poštovanju ljudskih prava i vladavini prava te nediskriminaciji i jednakosti spolova;

| 2. | primjećuje da se EPS dosad oslanjao na tri glavna stupa: a) izgradnju demokracije, b) promicanje gospodarskog razvoja i c) jačanje dviju regionalnih dimenzija susjedstva (Unije za Mediteran (2) i Istočnog partnerstva (3)). Višegodišnja provedba EPS-a pozitivno je pridonijela promicanju postavljenih ciljeva. Odnosi EU-a s partnerima EPS-a znatno su se razvili, iako u različitim razmjerima. Stoga je od ključne važnosti nastaviti se prilagođavati stalnim promjenama međunarodnog okruženja s ciljem odgovaranja na nove potrebe koje se neprestano pojavljuju. |
| --- | --- |

2.

primjećuje da se EPS dosad oslanjao na tri glavna stupa: a) izgradnju demokracije, b) promicanje gospodarskog razvoja i c) jačanje dviju regionalnih dimenzija susjedstva (Unije za Mediteran (2) i Istočnog partnerstva (3)). Višegodišnja provedba EPS-a pozitivno je pridonijela promicanju postavljenih ciljeva. Odnosi EU-a s partnerima EPS-a znatno su se razvili, iako u različitim razmjerima. Stoga je od ključne važnosti nastaviti se prilagođavati stalnim promjenama međunarodnog okruženja s ciljem odgovaranja na nove potrebe koje se neprestano pojavljuju.

| 3. | napominje da, dok najudaljenije regije čine najudaljenije morske granice EU-a, a Europska Komisija prepoznaje njihovu ulogu kao „ispostave” Europe na drugim kontinentima, ESP je od početka osmišljen na takav način da se ta činjenica zanemaruje, jer nije uključena ni u njegovu početnom obliku ni pri daljnjim ažuriranjima. |
| --- | --- |

3.

napominje da, dok najudaljenije regije čine najudaljenije morske granice EU-a, a Europska Komisija prepoznaje njihovu ulogu kao „ispostave” Europe na drugim kontinentima, ESP je od početka osmišljen na takav način da se ta činjenica zanemaruje, jer nije uključena ni u njegovu početnom obliku ni pri daljnjim ažuriranjima.

Opće napomene

| 4. | polazi od stajališta da, iako se na prvi pogled možda čini da je EPS gotovo isključivo u nadležnosti nacionalnih vlada, lokalne i regionalne vlasti i njihove mreže suradnje (udruženja i mreže gradova, europske grupacije za teritorijalnu suradnju), igraju važnu ulogu na tom području. Shodno tomu, EPS se ne može smatrati tek postupkom između vlada i institucija EU-a, već ta politika treba osiguravati i sudjelovanje drugih dionika iz partnerskih zemalja, a posebice lokalnih i regionalnih vlasti. Također pridaje posebnu pozornost diplomaciji gradova kao mehanizmu za poticanje dijaloga između lokalnih i regionalnih tijela na međunarodnoj sceni koji pridonosi stvaraju zajedničkog područja stabilnosti, sigurnosti i blagostanja. |
| --- | --- |

4.

polazi od stajališta da, iako se na prvi pogled možda čini da je EPS gotovo isključivo u nadležnosti nacionalnih vlada, lokalne i regionalne vlasti i njihove mreže suradnje (udruženja i mreže gradova, europske grupacije za teritorijalnu suradnju), igraju važnu ulogu na tom području. Shodno tomu, EPS se ne može smatrati tek postupkom između vlada i institucija EU-a, već ta politika treba osiguravati i sudjelovanje drugih dionika iz partnerskih zemalja, a posebice lokalnih i regionalnih vlasti. Također pridaje posebnu pozornost diplomaciji gradova kao mehanizmu za poticanje dijaloga između lokalnih i regionalnih tijela na međunarodnoj sceni koji pridonosi stvaraju zajedničkog područja stabilnosti, sigurnosti i blagostanja.

| 5. | želi naglasiti da lokalne i regionalne vlasti moraju biti uključene u sve faze EPS-a: u određivanje prioriteta, ocjenu rezultata i reviziju sadržaja vladinih politika. Postoji niz razloga zašto se EPS ne može zasnivati samo na suradnji s vladama partnerskih zemalja EPS-a:






  — | vlade partnerskih zemalja na istoku i jugu nisu nužno predane vrijednostima i standardima EU-a; |
| --- | --- | --- |

5.

želi naglasiti da lokalne i regionalne vlasti moraju biti uključene u sve faze EPS-a: u određivanje prioriteta, ocjenu rezultata i reviziju sadržaja vladinih politika. Postoji niz razloga zašto se EPS ne može zasnivati samo na suradnji s vladama partnerskih zemalja EPS-a:

—

vlade partnerskih zemalja na istoku i jugu nisu nužno predane vrijednostima i standardima EU-a;

| — | vlade tih zemalja nisu uvijek dovoljno stabilne te bi česte promjene sastava vladajućih tijela mogle ugroziti kontinuitet; |
| --- | --- |

—

vlade tih zemalja nisu uvijek dovoljno stabilne te bi česte promjene sastava vladajućih tijela mogle ugroziti kontinuitet;

| — | kako bi postupak pomaganja tim zemljama da usvoje vrijednosti EU-a uspio (uključujući stvarni napredak na produbljivanju demokracije i razvoju učinkovitih regionalnih partnerstava unutar EPS-a), znatan dio stanovništva mora za njega preuzeti odgovornost; |
| --- | --- |

—

kako bi postupak pomaganja tim zemljama da usvoje vrijednosti EU-a uspio (uključujući stvarni napredak na produbljivanju demokracije i razvoju učinkovitih regionalnih partnerstava unutar EPS-a), znatan dio stanovništva mora za njega preuzeti odgovornost;

| 6. | tvrdi da je iznimno važno uključiti lokalnu i regionalnu razinu upravljanja u mjere EU-a za regiju EPS-a s obzirom na to da izgradnja demokracije i demokratska tranzicija započinju prije svega na lokalnoj razini te ne mogu biti nametnute odozgo. Kako bi demokracija bila stabilna i duboko ukorijenjena, od presudne je važnosti da je prigrli lokalna zajednica u cjelini. Ta bi zadaća trebala uključivati sve razine vlasti na transparentan način, počevši od općina i lokalnih vlasti; |
| --- | --- |

6.

tvrdi da je iznimno važno uključiti lokalnu i regionalnu razinu upravljanja u mjere EU-a za regiju EPS-a s obzirom na to da izgradnja demokracije i demokratska tranzicija započinju prije svega na lokalnoj razini te ne mogu biti nametnute odozgo. Kako bi demokracija bila stabilna i duboko ukorijenjena, od presudne je važnosti da je prigrli lokalna zajednica u cjelini. Ta bi zadaća trebala uključivati sve razine vlasti na transparentan način, počevši od općina i lokalnih vlasti;

| 7. | vjeruje da institucije civilnog društva, poduzeća i znanstvenici također trebaju biti uključeni u provedbu europske politike susjedstva. Sudjelovanje tih subjekata ima značajan utjecaj na prepoznavanje lokalnih potreba, izgradnju snažnih partnerstava i postizanje zajedničkih ciljeva; |
| --- | --- |

7.

vjeruje da institucije civilnog društva, poduzeća i znanstvenici također trebaju biti uključeni u provedbu europske politike susjedstva. Sudjelovanje tih subjekata ima značajan utjecaj na prepoznavanje lokalnih potreba, izgradnju snažnih partnerstava i postizanje zajedničkih ciljeva;

| 8. | pozdravlja napore EU-a u pružanju potpore uspostavi postojanih političkih i administrativnih struktura te smatra da bi ti napori trebali uključivati potporu izgradnji lokalnih institucija osiguravanjem učinkovite tehničke pomoći i osposobljavanja za lokalne i regionalne uprave s ciljem učinkovitog korištenja humanitarne pomoći, kao i postojećih i budućih financijskih instrumenata za poticanje socijalnog, gospodarskog i teritorijalnog razvoja; |
| --- | --- |

8.

pozdravlja napore EU-a u pružanju potpore uspostavi postojanih političkih i administrativnih struktura te smatra da bi ti napori trebali uključivati potporu izgradnji lokalnih institucija osiguravanjem učinkovite tehničke pomoći i osposobljavanja za lokalne i regionalne uprave s ciljem učinkovitog korištenja humanitarne pomoći, kao i postojećih i budućih financijskih instrumenata za poticanje socijalnog, gospodarskog i teritorijalnog razvoja;

| 9. | ističe da OR ulaže mnogo napora i sredstava u razvoj lokalne i regionalne dimenzije EPS-a. Godine 2010. osnovao je Euromediteransku skupštinu regionalnih i lokalnih vlasti (ARLEM), dok je 2011. uspostavio Konferenciju lokalnih i regionalnih vlasti za Istočno partnerstvo (CORLEAP). Namjena je tih institucija prije svega širiti koncepte koji će partnerske zemlje približiti EU-u, a zatim i poticati unutarnju reformu te izgradnju kapaciteta na lokalnoj i regionalnoj razini. |
| --- | --- |

9.

ističe da OR ulaže mnogo napora i sredstava u razvoj lokalne i regionalne dimenzije EPS-a. Godine 2010. osnovao je Euromediteransku skupštinu regionalnih i lokalnih vlasti (ARLEM), dok je 2011. uspostavio Konferenciju lokalnih i regionalnih vlasti za Istočno partnerstvo (CORLEAP). Namjena je tih institucija prije svega širiti koncepte koji će partnerske zemlje približiti EU-u, a zatim i poticati unutarnju reformu te izgradnju kapaciteta na lokalnoj i regionalnoj razini.

Prioriteti

| 10. | smatra neophodnim da EU ostane glavni strateški partner zemalja južnog i istočnog Sredozemlja i zemalja Istočnog partnerstva. EU mora biti u stanju pomoći susjednim zemljama u utvrđivanju jasnog puta prema prosperitetnoj budućnosti, kao i u postavljanju temelja za bolje upravljanje, uz istodobno poštovanje njihova nacionalnog suvereniteta; |
| --- | --- |

10.

smatra neophodnim da EU ostane glavni strateški partner zemalja južnog i istočnog Sredozemlja i zemalja Istočnog partnerstva. EU mora biti u stanju pomoći susjednim zemljama u utvrđivanju jasnog puta prema prosperitetnoj budućnosti, kao i u postavljanju temelja za bolje upravljanje, uz istodobno poštovanje njihova nacionalnog suvereniteta;

| 11. | namjeru Europske komisije da promiče podregionalnu suradnju kao sredstvo razvoja gospodarskih veza smatra vrlo dobrodošlom i važnom jer bi to znatno pridonijelo povećanju blagostanja u tim regijama. ARLEM i CORLEAP inicijative su za uspostavu kontakata između EU-a i njegovih južnih odnosno istočnih partnera te na taj način pridonose unapređenju regionalne suradnje. |
| --- | --- |

11.

namjeru Europske komisije da promiče podregionalnu suradnju kao sredstvo razvoja gospodarskih veza smatra vrlo dobrodošlom i važnom jer bi to znatno pridonijelo povećanju blagostanja u tim regijama. ARLEM i CORLEAP inicijative su za uspostavu kontakata između EU-a i njegovih južnih odnosno istočnih partnera te na taj način pridonose unapređenju regionalne suradnje.

Fleksibilnost i prilagodljivost

| 12. | primjećuje da je općeprihvaćeno kako je politika proširenja najuspješnija politika susjedstva. Time što je zemljama srednje i istočne Europe ponudio „sve, uključujući institucije”, EU je potaknuo promjene i postavio standarde. Međutim, važno je imati na umu da se mogućnost članstva u EU-u ne nudi mediteranskim partnerskim zemljama obuhvaćenim EPS-om; |
| --- | --- |

12.

primjećuje da je općeprihvaćeno kako je politika proširenja najuspješnija politika susjedstva. Time što je zemljama srednje i istočne Europe ponudio „sve, uključujući institucije”, EU je potaknuo promjene i postavio standarde. Međutim, važno je imati na umu da se mogućnost članstva u EU-u ne nudi mediteranskim partnerskim zemljama obuhvaćenim EPS-om;

| 13. | ističe da su proširenje EU-a i EPS dvije zasebne politike s različitim ciljevima te ih ne treba miješati. Ipak, europske zemlje koje su partneri EPS-a mogu zatražiti članstvo pod uvjetom da ispunjavaju uvjete iz članka 49. Ugovora o EU-u; |
| --- | --- |

13.

ističe da su proširenje EU-a i EPS dvije zasebne politike s različitim ciljevima te ih ne treba miješati. Ipak, europske zemlje koje su partneri EPS-a mogu zatražiti članstvo pod uvjetom da ispunjavaju uvjete iz članka 49. Ugovora o EU-u;

| 14. | u tom smislu smatra da bi bilo korisno započeti raspravu o vrstama odnosa izvan onih koje nudi europska politika susjedstva; |
| --- | --- |

14.

u tom smislu smatra da bi bilo korisno započeti raspravu o vrstama odnosa izvan onih koje nudi europska politika susjedstva;

| 15. | smatra da načelo uvjetovanja i posebice načelo „više za više”, iako naglašavaju predanost EU-a temeljnim vrijednostima Unije, nisu uvijek pozitivno pridonosila stvaranju uvjeta za uravnotežene odnose između EU-a i njegovih partnera u okviru EPS-a. Nadalje, u brojnim slučajevima nisu pridonijela poticanju reformi u susjedstvu EU-a. Shodno tomu, fleksibilniji bi pristup olakšao ne samo učinkovitiju provedbu EPS-a, već i promicanje temeljnih načela EU-a među partnerima EPS-a; |
| --- | --- |

15.

smatra da načelo uvjetovanja i posebice načelo „više za više”, iako naglašavaju predanost EU-a temeljnim vrijednostima Unije, nisu uvijek pozitivno pridonosila stvaranju uvjeta za uravnotežene odnose između EU-a i njegovih partnera u okviru EPS-a. Nadalje, u brojnim slučajevima nisu pridonijela poticanju reformi u susjedstvu EU-a. Shodno tomu, fleksibilniji bi pristup olakšao ne samo učinkovitiju provedbu EPS-a, već i promicanje temeljnih načela EU-a među partnerima EPS-a;

| 16. | smatra da bi za povećanje učinkovitosti EPS-a pristup koji se usvoji trebao biti prilagođen posebnostima svake partnerske zemlje. Svaki je partner EPS-a različit te mu na taj način treba i pristupati, odnosno treba primjenjivati načelo diferencijacije. Novi bi EPS trebao raspolagati nužnom fleksibilnošću kako bi se u najvećoj mogućoj mjeri iskoristile prednosti njegove provedbe, a da se pritom ne krše opća načela EU-a. Svaka bi partnerska zemlja trebala imati mogućnost razvoja odnosa s EU-om na svoj način, u skladu s vlastitim potrebama i kapacitetima. To ne podrazumijeva usvajanje dvostrukih standarda niti pobija jedinstvenu narav EPS-a, zahvaljujući kojoj EU uspješno primjenjuje dosljedan pristup prema svim partnerima EPS-a. Taj pristup varijabilne geometrije odnosu između EU-a i njegovih susjeda treba primijeniti na najudaljenije regije na način koji jamči učinkovitu suradnju između tih regija i njihovih susjeda; |
| --- | --- |

16.

smatra da bi za povećanje učinkovitosti EPS-a pristup koji se usvoji trebao biti prilagođen posebnostima svake partnerske zemlje. Svaki je partner EPS-a različit te mu na taj način treba i pristupati, odnosno treba primjenjivati načelo diferencijacije. Novi bi EPS trebao raspolagati nužnom fleksibilnošću kako bi se u najvećoj mogućoj mjeri iskoristile prednosti njegove provedbe, a da se pritom ne krše opća načela EU-a. Svaka bi partnerska zemlja trebala imati mogućnost razvoja odnosa s EU-om na svoj način, u skladu s vlastitim potrebama i kapacitetima. To ne podrazumijeva usvajanje dvostrukih standarda niti pobija jedinstvenu narav EPS-a, zahvaljujući kojoj EU uspješno primjenjuje dosljedan pristup prema svim partnerima EPS-a. Taj pristup varijabilne geometrije odnosu između EU-a i njegovih susjeda treba primijeniti na najudaljenije regije na način koji jamči učinkovitu suradnju između tih regija i njihovih susjeda;

| 17. | preporučuje sustavnu analizu vizne politike EU-a koja bi trebala olakšati postupak izdavanja viza za građane zemalja ESP-a uzimajući u obzir pojedinačne situacije dotičnih zemalja. Fleksibilna europska vizna politika olakšat će dijalog između zajednica i postaviti temelje za jaka partnerstva i razvoj različitih razina suradnje u različitim područjima; |
| --- | --- |

17.

preporučuje sustavnu analizu vizne politike EU-a koja bi trebala olakšati postupak izdavanja viza za građane zemalja ESP-a uzimajući u obzir pojedinačne situacije dotičnih zemalja. Fleksibilna europska vizna politika olakšat će dijalog između zajednica i postaviti temelje za jaka partnerstva i razvoj različitih razina suradnje u različitim područjima;

| 18. | pozdravlja ideju usmjeravanja područja suradnje iz akcijskih planova na one od najvećeg zajedničkog interesa kako bi bili učinkovitiji. |
| --- | --- |

18.

pozdravlja ideju usmjeravanja područja suradnje iz akcijskih planova na one od najvećeg zajedničkog interesa kako bi bili učinkovitiji.

Ciljevi i područja suradnje

| 19. | smatra da bi novi EPS trebao postaviti konkretne ciljeve te partnerima ponuditi jasan vremenski okvir za provedbu politika. Učinak novog EPS-a bit će malen ili nikakav ne bude li uključivao konkretne prednosti za pojedinačne dionike odnosno bude li ostvarivanje tih prednosti predviđeno tek u dalekoj budućnosti; |
| --- | --- |

19.

smatra da bi novi EPS trebao postaviti konkretne ciljeve te partnerima ponuditi jasan vremenski okvir za provedbu politika. Učinak novog EPS-a bit će malen ili nikakav ne bude li uključivao konkretne prednosti za pojedinačne dionike odnosno bude li ostvarivanje tih prednosti predviđeno tek u dalekoj budućnosti;

| 20. | blisku suradnju na području energetike smatra bitnim dijelom odnosa EU-a sa susjedima. Mnogi partneri EPS-a važni su energetski opskrbljivači u državama članicama EU-a. Tu suradnju treba uspostaviti i dodatno poticati u obostranom interesu; |
| --- | --- |

20.

blisku suradnju na području energetike smatra bitnim dijelom odnosa EU-a sa susjedima. Mnogi partneri EPS-a važni su energetski opskrbljivači u državama članicama EU-a. Tu suradnju treba uspostaviti i dodatno poticati u obostranom interesu;

| 21. | smatra da bolja prometna povezanost tih država s EU-om i međusobno može pridonijeti gospodarskom napretku cijele regije; |
| --- | --- |

21.

smatra da bolja prometna povezanost tih država s EU-om i međusobno može pridonijeti gospodarskom napretku cijele regije;

| 22. | mišljenja je da razvoj i potpora neovisnim strukturama civilnog društva trebaju biti ključan dio ESP-a. Suradnja s partnerima poput Foruma civilnog društva Istočnog partnerstva i Europske zaklade za demokraciju važni su instrumenti i za promicanje demokratskih snaga civilnog društva na lokalnoj i regionalnoj razini u budućnosti; |
| --- | --- |

22.

mišljenja je da razvoj i potpora neovisnim strukturama civilnog društva trebaju biti ključan dio ESP-a. Suradnja s partnerima poput Foruma civilnog društva Istočnog partnerstva i Europske zaklade za demokraciju važni su instrumenti i za promicanje demokratskih snaga civilnog društva na lokalnoj i regionalnoj razini u budućnosti;

| 23. | pomno usklađivanje mjera koje EU i susjedi poduzimaju na području migracijskih pitanja smatra važnim dijelom EPS-a. Kad se odvija na organiziran način i koristi mlađim generacijama, mobilnost studenata, radnika i javnih dužnosnika iz trećih zemalja u države članice EU-a ima pozitivan učinak, i to ne samo u područjima poput obrazovanja i kulturne razmjene, već i u javnoj administraciji. S druge strane, nepropisni migracijski tokovi, koji su se u zadnje vrijeme naglo povećali, predstavljaju nove izazove i mogućnosti kojima treba pravilno upravljati; |
| --- | --- |

23.

pomno usklađivanje mjera koje EU i susjedi poduzimaju na području migracijskih pitanja smatra važnim dijelom EPS-a. Kad se odvija na organiziran način i koristi mlađim generacijama, mobilnost studenata, radnika i javnih dužnosnika iz trećih zemalja u države članice EU-a ima pozitivan učinak, i to ne samo u područjima poput obrazovanja i kulturne razmjene, već i u javnoj administraciji. S druge strane, nepropisni migracijski tokovi, koji su se u zadnje vrijeme naglo povećali, predstavljaju nove izazove i mogućnosti kojima treba pravilno upravljati;

| 24. | smatra da je veoma važno povećati angažman mladih i pojačati osnaživanje žena kao ključne čimbenike za razvoj tih zemalja; |
| --- | --- |

24.

smatra da je veoma važno povećati angažman mladih i pojačati osnaživanje žena kao ključne čimbenike za razvoj tih zemalja;

| 25. | primjećuje da je suradnja EU-a sa susjedima na području sigurnosti od presudne važnosti. Udruživanje snaga u borbi protiv terorizma i drugih asimetričnih prijetnji ključno je za jačanje uzajamnog povjerenja i stvaranje okruženja mira i stabilnosti; |
| --- | --- |

25.

primjećuje da je suradnja EU-a sa susjedima na području sigurnosti od presudne važnosti. Udruživanje snaga u borbi protiv terorizma i drugih asimetričnih prijetnji ključno je za jačanje uzajamnog povjerenja i stvaranje okruženja mira i stabilnosti;

| 26. | smatra da je reforma javne uprave, s ciljem stvaranja transparentnog sustava lišenog više ili manje prikrivenih oblika korupcije, vrlo važan aspekt suradnje između lokalnih i regionalnih tijela i partnera iz europske politike susjedstva; |
| --- | --- |

26.

smatra da je reforma javne uprave, s ciljem stvaranja transparentnog sustava lišenog više ili manje prikrivenih oblika korupcije, vrlo važan aspekt suradnje između lokalnih i regionalnih tijela i partnera iz europske politike susjedstva;

| 27. | u kontekstu gore navedenih područja suradnje između EU-a i njegovih susjeda, vjeruje da posebnu ulogu pograničnih područja EU-a na osjetljivim južnim i istočnim granicama EU-a treba ojačati i preporučuje da ona primaju posebnu potporu u okviru europske politike susjedstva; |
| --- | --- |

27.

u kontekstu gore navedenih područja suradnje između EU-a i njegovih susjeda, vjeruje da posebnu ulogu pograničnih područja EU-a na osjetljivim južnim i istočnim granicama EU-a treba ojačati i preporučuje da ona primaju posebnu potporu u okviru europske politike susjedstva;

| 28. | naglašava da je podupiranje demokratskih procesa, poštovanje ljudskih i građanskih prava, vladavina prava i proces sustavne i gospodarske preobrazbe u pojedinim zemljama važno područje za ESP. Odbor pozdravlja potporu koju su regije EU-a do sada pružile zemljama obuhvaćenim politikom susjedstva i poziva na daljnje djelovanje u tom području. |
| --- | --- |

28.

naglašava da je podupiranje demokratskih procesa, poštovanje ljudskih i građanskih prava, vladavina prava i proces sustavne i gospodarske preobrazbe u pojedinim zemljama važno područje za ESP. Odbor pozdravlja potporu koju su regije EU-a do sada pružile zemljama obuhvaćenim politikom susjedstva i poziva na daljnje djelovanje u tom području.

Regionalna dimenzija europska politike susjedstva

| 29. | smatra da bi aktualni proces ustavnih reformi i reformi javnih uprava u državama partnerima u okviru EPS-a mogao utrti put postupnom razvoju demokracije temeljene na zakonodavnom okviru kojim se priznaju demokratska načela, standardi i vrijednosti. Taj bi proces trebao dovesti do decentralizacije s ciljem jamčenja učinkovitog i odgovarajućeg upravljanja kao odgovora na lokalne izazove i specifične okolnosti u svjetlu načela supsidijarnosti. Odbor stoga smatra iznimno važnim da se kroz europsku politiku susjedstva aktivno podrže procesi decentralizacije i da ona bude koristan alat za promicanje procesa reformi; |
| --- | --- |

29.

smatra da bi aktualni proces ustavnih reformi i reformi javnih uprava u državama partnerima u okviru EPS-a mogao utrti put postupnom razvoju demokracije temeljene na zakonodavnom okviru kojim se priznaju demokratska načela, standardi i vrijednosti. Taj bi proces trebao dovesti do decentralizacije s ciljem jamčenja učinkovitog i odgovarajućeg upravljanja kao odgovora na lokalne izazove i specifične okolnosti u svjetlu načela supsidijarnosti. Odbor stoga smatra iznimno važnim da se kroz europsku politiku susjedstva aktivno podrže procesi decentralizacije i da ona bude koristan alat za promicanje procesa reformi;

| 30. | s time u cilju bilo bi korisno omogućiti izradu detaljne ocjene izvedivosti uključivanja metodologija, koncepata i instrumenata europske kohezijske politike u novi EPS, kao i postupno uključiti mediteranske države u europske strukturne politike i programe, slijedeći primjer djelovanja u zemljama Istočnog partnerstva. Inicijative kao što su Inicijativa za ulaganja u južnom Sredozemlju (AMICI) za države Sredozemlja, kao i Sporazum gradonačelnika – Istok za Istočno partnerstvo zasigurno će na pozitivan način pridonijeti suradnji za razvoj i ulaganja te je stoga od ključne važnosti da im se da prioritet; |
| --- | --- |

30.

s time u cilju bilo bi korisno omogućiti izradu detaljne ocjene izvedivosti uključivanja metodologija, koncepata i instrumenata europske kohezijske politike u novi EPS, kao i postupno uključiti mediteranske države u europske strukturne politike i programe, slijedeći primjer djelovanja u zemljama Istočnog partnerstva. Inicijative kao što su Inicijativa za ulaganja u južnom Sredozemlju (AMICI) za države Sredozemlja, kao i Sporazum gradonačelnika – Istok za Istočno partnerstvo zasigurno će na pozitivan način pridonijeti suradnji za razvoj i ulaganja te je stoga od ključne važnosti da im se da prioritet;

| 31. | primjećuje da bi kao nadopuna kohezijskoj politici bilo jednako korisno na sredozemni bazen primijeniti makroregionalni pristup koji je EU uspješno proveo u drugim regijama koje se nalaze na zajedničkom geografskom području, kao što su baltička ili dunavska makroregija, i koji provodi u jadransko-jonskoj regiji. Taj bi se pristup mogao postupno uvoditi u tri odvojene makroregije za Sredozemlje te bi uključivao jadransko-jonsku strategiju, strategiju za zapadno Sredozemlje i strategiju za istočno Sredozemlje. Alternativni pristup bio bi poticanje postupnog uključivanja država i teritorija cijelog područja u jednu rastuću makroregiju. Tim bi se pristupom izbjegla fragmentacija regija u podregije. Zadatak koordinacije takvog projekta može se dati europskim grupacijama za teritorijalnu suradnju koje djeluju na Sredozemlju, jer su one optimalan dostupni instrument za osiguravanje stabilne, dugoročne suradnje između lokalnih i regionalnih vlasti u EU-u i trećim zemljama; |
| --- | --- |

31.

primjećuje da bi kao nadopuna kohezijskoj politici bilo jednako korisno na sredozemni bazen primijeniti makroregionalni pristup koji je EU uspješno proveo u drugim regijama koje se nalaze na zajedničkom geografskom području, kao što su baltička ili dunavska makroregija, i koji provodi u jadransko-jonskoj regiji. Taj bi se pristup mogao postupno uvoditi u tri odvojene makroregije za Sredozemlje te bi uključivao jadransko-jonsku strategiju, strategiju za zapadno Sredozemlje i strategiju za istočno Sredozemlje. Alternativni pristup bio bi poticanje postupnog uključivanja država i teritorija cijelog područja u jednu rastuću makroregiju. Tim bi se pristupom izbjegla fragmentacija regija u podregije. Zadatak koordinacije takvog projekta može se dati europskim grupacijama za teritorijalnu suradnju koje djeluju na Sredozemlju, jer su one optimalan dostupni instrument za osiguravanje stabilne, dugoročne suradnje između lokalnih i regionalnih vlasti u EU-u i trećim zemljama;

| 32. | smatra da bi mogao i trebao imati ključnu ulogu u kontekstu određenih regionalnih inicijativa koje uključuju Rusiju i Tursku. Pritom bi izazov za Odbor bio vršiti pritisak za postizanje konkretnih rezultata vidljivih građanima. Praktično uključivanje Rusije i Turske, temeljeno na projektima, u prekograničnu suradnju predstavljalo bi velik doprinos europskoj politici susjedstva; u tom bi smislu lokalne i regionalne vlasti mogle biti uključene u reviziju inicijative crnomorske sinergije; |
| --- | --- |

32.

smatra da bi mogao i trebao imati ključnu ulogu u kontekstu određenih regionalnih inicijativa koje uključuju Rusiju i Tursku. Pritom bi izazov za Odbor bio vršiti pritisak za postizanje konkretnih rezultata vidljivih građanima. Praktično uključivanje Rusije i Turske, temeljeno na projektima, u prekograničnu suradnju predstavljalo bi velik doprinos europskoj politici susjedstva; u tom bi smislu lokalne i regionalne vlasti mogle biti uključene u reviziju inicijative crnomorske sinergije;

| 33. | čvrsto je uvjeren da je mehanizam pograničnog prometa predviđen Uredbom (EZ) br. 1931/2006 Europskog parlamenta i Vijeća bio učinkovit alat za razvijanje suradnje između EU-a i susjednih zemalja te da pozitivno pridonosi postizanju ciljeva kao što je okupljanje partnera u gospodarskim, socijalnim i civilnim aktivnostima. U svjetlu navedenog, mehanizam pograničnog prometa treba koristiti u širem opsegu za postizanje ciljeva EPS-a u budućnosti; |
| --- | --- |

33.

čvrsto je uvjeren da je mehanizam pograničnog prometa predviđen Uredbom (EZ) br. 1931/2006 Europskog parlamenta i Vijeća bio učinkovit alat za razvijanje suradnje između EU-a i susjednih zemalja te da pozitivno pridonosi postizanju ciljeva kao što je okupljanje partnera u gospodarskim, socijalnim i civilnim aktivnostima. U svjetlu navedenog, mehanizam pograničnog prometa treba koristiti u širem opsegu za postizanje ciljeva EPS-a u budućnosti;

| 34. | naglašava da se mnogi izazovi s kojima se EU i njegovi susjedi trebaju zajedno pozabaviti ne mogu riješiti a da se u obzir ne uzmu susjedi susjeda, a u nekim slučajevima i s njima surađuje. Međutim, odnosi EU-a s njegovim partnerima uključenim u EPS ne smiju negativno utjecati na odnose tih zemalja sa svojim susjedima. |
| --- | --- |

34.

naglašava da se mnogi izazovi s kojima se EU i njegovi susjedi trebaju zajedno pozabaviti ne mogu riješiti a da se u obzir ne uzmu susjedi susjeda, a u nekim slučajevima i s njima surađuje. Međutim, odnosi EU-a s njegovim partnerima uključenim u EPS ne smiju negativno utjecati na odnose tih zemalja sa svojim susjedima.

Uloga lokalnih i regionalnih vlasti

| 35. | iznenađen je što se u dokumentu (4) ne navodi uloga gradova i regija u politici susjedstva; |
| --- | --- |

35.

iznenađen je što se u dokumentu (4) ne navodi uloga gradova i regija u politici susjedstva;

| 36. | naglašava da su lokalne i regionalne vlasti ključne za uspjeh europske politike susjedstva, a osobito u slučaju pograničnih regija, čiju bi ulogu trebalo priznati. Slijedom toga, uključivanje koncepata decentralizacije i teritorijalne dimenzije u novi EPS učinit će ga privlačnijim te povećati njegovu učinkovitost; |
| --- | --- |

36.

naglašava da su lokalne i regionalne vlasti ključne za uspjeh europske politike susjedstva, a osobito u slučaju pograničnih regija, čiju bi ulogu trebalo priznati. Slijedom toga, uključivanje koncepata decentralizacije i teritorijalne dimenzije u novi EPS učinit će ga privlačnijim te povećati njegovu učinkovitost;

| 37. | ističe da ulogu lokalnih i regionalnih vlasti u akcijskim planovima izrađenim u okviru bilateralne sastavnice za južne i istočne države EPS-a treba ojačati kako bi se unutar tih nacionalnih akcijskih planova promicala raspodjela pomoći na temelju ne samo sektorskog, nego i teritorijalnog pristupa; |
| --- | --- |

37.

ističe da ulogu lokalnih i regionalnih vlasti u akcijskim planovima izrađenim u okviru bilateralne sastavnice za južne i istočne države EPS-a treba ojačati kako bi se unutar tih nacionalnih akcijskih planova promicala raspodjela pomoći na temelju ne samo sektorskog, nego i teritorijalnog pristupa;

| 38. | smatra da regionalne programe EPS-a i teritorijalnu suradnju treba ojačati i da lokalnim i regionalnim vlastima treba pružiti stvarne mogućnosti za provedbu programa i prioriteta utvrđenih zajedno s ARLEM-om i CORLEAP-om te da treba sudjelovati u njihovu planiranju i upravljanju; |
| --- | --- |

38.

smatra da regionalne programe EPS-a i teritorijalnu suradnju treba ojačati i da lokalnim i regionalnim vlastima treba pružiti stvarne mogućnosti za provedbu programa i prioriteta utvrđenih zajedno s ARLEM-om i CORLEAP-om te da treba sudjelovati u njihovu planiranju i upravljanju;

| 39. | pozdravlja navođenje mjera u zajedničkoj izjavi sa samita zemalja Istočnog partnerstva (održanog 21. i 22. svibnja 2015. u Rigi), koje CORLEAP poduzima na lokalnoj i regionalnoj razini i poziv upućen Europskoj komisiji da osigura odgovarajuću, ciljanu podršku lokalnim i regionalnim vlastima u njihovoj ulozi u promicanju ciljeva Istočnog partnerstva; |
| --- | --- |

39.

pozdravlja navođenje mjera u zajedničkoj izjavi sa samita zemalja Istočnog partnerstva (održanog 21. i 22. svibnja 2015. u Rigi), koje CORLEAP poduzima na lokalnoj i regionalnoj razini i poziv upućen Europskoj komisiji da osigura odgovarajuću, ciljanu podršku lokalnim i regionalnim vlastima u njihovoj ulozi u promicanju ciljeva Istočnog partnerstva;

| 40. | smatra da, u pravilu, u susjednim zemljama EU-a lokalne i regionalne vlasti ne igraju ključnu ulogu u lokalnom odlučivanju ili pružanju usluga i nemaju značajnu samostalnost od središnjih vlasti. Ipak, one djelovanju središnje vlade doprinose dodatnim znanjem, resursima i stručnošću. Lokalne i regionalne vlasti mogu djelovati kao katalizatori za promjene, sprečavanje sukoba, decentralizaciju i izgradnju povjerenja u vanjskim odnosima. U tom kontekstu treba usmjeriti napore na određeni broj tema od stvarnog praktičnog interesa za gradove i regije diljem susjedstva i zatim na načine razvijanja konkretnih inicijativa koje bi provodile vlasti. |
| --- | --- |

40.

smatra da, u pravilu, u susjednim zemljama EU-a lokalne i regionalne vlasti ne igraju ključnu ulogu u lokalnom odlučivanju ili pružanju usluga i nemaju značajnu samostalnost od središnjih vlasti. Ipak, one djelovanju središnje vlade doprinose dodatnim znanjem, resursima i stručnošću. Lokalne i regionalne vlasti mogu djelovati kao katalizatori za promjene, sprečavanje sukoba, decentralizaciju i izgradnju povjerenja u vanjskim odnosima. U tom kontekstu treba usmjeriti napore na određeni broj tema od stvarnog praktičnog interesa za gradove i regije diljem susjedstva i zatim na načine razvijanja konkretnih inicijativa koje bi provodile vlasti.

Jačanje uloge Odbora regija

| 41. | naglašava da bi OR kao politička institucija trebao olakšati i promicati izgradnju povjerenja i jednostavne suradnje na lokalnoj razini s političarima koji dijele europske vrijednosti i poštuju slobodu govora i vladavinu prava. To se jednako odnosi na istok i jug; |
| --- | --- |

41.

naglašava da bi OR kao politička institucija trebao olakšati i promicati izgradnju povjerenja i jednostavne suradnje na lokalnoj razini s političarima koji dijele europske vrijednosti i poštuju slobodu govora i vladavinu prava. To se jednako odnosi na istok i jug;

| 42. | smatra da je u tom kontekstu potrebno uložiti napore kako bi se gradovi i regije čiji su predstavnici uključeni u ARLEM ili, u budućnosti, u CORLEAP, povezali i pobratimili. Također bi bilo korisno da Europska komisija surađuje s ARLEM-om i CORLEAP-om i podupire njihov rad, ne samo u smislu financiranja. U tom smislu, OR preporučuje proširenje projekata povezivanja i projekata TAIEX-a (Razmjena informacija o tehničkoj pomoći) između lokalnih i regionalnih vlasti u EU-u i država EPS-a. To je od velike važnosti ne samo za poboljšanje upravljanja u državama EPS-a, već i za osvješćivanje o važnosti struktura višerazinskog upravljanja EU-a u zemljama EPS-a. Odbor ističe važnost institucionalnog jačanja lokalnih vlasti, ponavljajući poziv Europskoj komisiji da proširi područje primjene Instrumenta za lokalnu upravu (LAF) na susjedstvo; |
| --- | --- |

42.

smatra da je u tom kontekstu potrebno uložiti napore kako bi se gradovi i regije čiji su predstavnici uključeni u ARLEM ili, u budućnosti, u CORLEAP, povezali i pobratimili. Također bi bilo korisno da Europska komisija surađuje s ARLEM-om i CORLEAP-om i podupire njihov rad, ne samo u smislu financiranja. U tom smislu, OR preporučuje proširenje projekata povezivanja i projekata TAIEX-a (Razmjena informacija o tehničkoj pomoći) između lokalnih i regionalnih vlasti u EU-u i država EPS-a. To je od velike važnosti ne samo za poboljšanje upravljanja u državama EPS-a, već i za osvješćivanje o važnosti struktura višerazinskog upravljanja EU-a u zemljama EPS-a. Odbor ističe važnost institucionalnog jačanja lokalnih vlasti, ponavljajući poziv Europskoj komisiji da proširi područje primjene Instrumenta za lokalnu upravu (LAF) na susjedstvo;

| 43. | naglašava da posebnu pozornost treba posvetiti poboljšanju administrativnih kapaciteta vlada u zemljama EPS-a, stavljajući poseban naglasak na lokalnu i regionalnu dimenziju. OR, njegovi članovi i pridružena tijela, zajedno s nacionalnim udrugama, spremni su odigrati ulogu u sveobuhvatnom programu izgradnje institucija koji su predložili Europska komisija i države članice za osnaživanje lokalnih i regionalnih administrativnih kapaciteta u zemljama EPS-a; |
| --- | --- |

43.

naglašava da posebnu pozornost treba posvetiti poboljšanju administrativnih kapaciteta vlada u zemljama EPS-a, stavljajući poseban naglasak na lokalnu i regionalnu dimenziju. OR, njegovi članovi i pridružena tijela, zajedno s nacionalnim udrugama, spremni su odigrati ulogu u sveobuhvatnom programu izgradnje institucija koji su predložili Europska komisija i države članice za osnaživanje lokalnih i regionalnih administrativnih kapaciteta u zemljama EPS-a;

| 44. | smatra da bi napori EU-a u pogledu potpore uspostavi postojanih političkih i administrativnih struktura trebali uključivati potporu izgradnji lokalnih institucija osiguravanjem djelotvorne tehničke pomoći i osposobljavanja za lokalne i regionalne uprave, s posebnim naglaskom na nove generacije, u cilju učinkovitog korištenja postojećih i budućih financijskih instrumenata za poticanje socijalnog, gospodarskog i teritorijalnog razvoja; |
| --- | --- |

44.

smatra da bi napori EU-a u pogledu potpore uspostavi postojanih političkih i administrativnih struktura trebali uključivati potporu izgradnji lokalnih institucija osiguravanjem djelotvorne tehničke pomoći i osposobljavanja za lokalne i regionalne uprave, s posebnim naglaskom na nove generacije, u cilju učinkovitog korištenja postojećih i budućih financijskih instrumenata za poticanje socijalnog, gospodarskog i teritorijalnog razvoja;

| 45. | poziva Europsku službu za vanjsko djelovanje da kao praktičnu mjeru učvrsti napore u vezi sa suradnjom između, s jedne strane delegacija EU-a u zemljama europske politike susjedstva i s druge strane, s postojećim i budućim strukturama u EU-u i partnerskim zemljama kao što su nacionalne kontaktne točke i područni uredi prekograničnih programa suradnje, o čemu znanje treba optimizirati i širiti. Pojačana suradnja pospješit će proces informiranja za teritorijalne organizacije i lokalne i regionalne vlasti u EU-u i zemljama EPS-a, s jedne strane u pogledu uloge EPS-a i načina na koji funkcionira, a s druge strane u odnosu na mogućnosti financiranja. Povrh toga, oni koji su uključeni također bi mogli pomoći pri prijenosu važnih poruka OR-a relevantnim partnerima u zemljama europske politike susjedstva; |
| --- | --- |

45.

poziva Europsku službu za vanjsko djelovanje da kao praktičnu mjeru učvrsti napore u vezi sa suradnjom između, s jedne strane delegacija EU-a u zemljama europske politike susjedstva i s druge strane, s postojećim i budućim strukturama u EU-u i partnerskim zemljama kao što su nacionalne kontaktne točke i područni uredi prekograničnih programa suradnje, o čemu znanje treba optimizirati i širiti. Pojačana suradnja pospješit će proces informiranja za teritorijalne organizacije i lokalne i regionalne vlasti u EU-u i zemljama EPS-a, s jedne strane u pogledu uloge EPS-a i načina na koji funkcionira, a s druge strane u odnosu na mogućnosti financiranja. Povrh toga, oni koji su uključeni također bi mogli pomoći pri prijenosu važnih poruka OR-a relevantnim partnerima u zemljama europske politike susjedstva;

| 46. | naposljetku naglašava činjenicu da OR također ima važnu političku misiju kao promatrač lokalnih i regionalnih izbora u partnerskim zemljama. OR je jedino tijelo EU-a koje redovito promatra lokalne i regionalne izbore. Slijedom toga, pojačana uloga OR-a u novoj politici susjedstva potrebna je radi promicanja načela demokracije koja su temelj naših zajedničkih europskih vrijednosti. |
| --- | --- |

46.

naposljetku naglašava činjenicu da OR također ima važnu političku misiju kao promatrač lokalnih i regionalnih izbora u partnerskim zemljama. OR je jedino tijelo EU-a koje redovito promatra lokalne i regionalne izbore. Slijedom toga, pojačana uloga OR-a u novoj politici susjedstva potrebna je radi promicanja načela demokracije koja su temelj naših zajedničkih europskih vrijednosti.

Bruxelles, 9. srpnja 2015.

Predsjednik Europskog odbora regija

Markku MARKKULA

---

(1)  COM(2003) 104 završna verzija, 11.3.2003.

1

(2)  Alžir, Egipat, Izrael, Jordan, Libanon, Libija, Maroko, Palestina, Sirija, Tunis.

2

(3)  Armenija, Azerbajdžan, Bjelorusija, Gruzija, Moldavija, Ukrajina.

3

(4)  Zajednički savjetodavni dokument „Ususret novoj europskoj politici susjedstva” JOIN(2015) 6 završna verzija.

4

---

| 22.9.2015 | HR | Službeni list Europske unije | C 313/31 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2015

HR

Službeni list Europske unije

C 313/31

---

Nacrt mišljenja Europskog odbora regija – Ishod pregovora o sporazumima o partnerstvu i operativnim programima

(2015/C 313/08)

| Izvjestitelj: | Ivan ŽAGAR (Slovenija/EPP),
  gradonačelnik Slovenske Bistrice |
| --- | --- |

Izvjestitelj:

Ivan ŽAGAR (Slovenija/EPP),

gradonačelnik Slovenske Bistrice

PREPORUKE O POLITIKAMA

EUROPSKI ODBOR REGIJA

Opća ocjena i ciljevi ovog mišljenja

| 1. | naglašava da je svrha Mišljenja ocijeniti dogovorene sporazume o partnerstvu i operativne programe iz perspektive korisnika među regionalnim i lokalnim vlastima; |
| --- | --- |

1.

naglašava da je svrha Mišljenja ocijeniti dogovorene sporazume o partnerstvu i operativne programe iz perspektive korisnika među regionalnim i lokalnim vlastima;

| 2. | naglašava ključnu ulogu kohezijske politike u postizanju cilja gospodarske, socijalne i teritorijalne kohezije iz Ugovora kroz „smanjivanje razlika u razinama razvijenosti različitih regija te zaostalosti regija [...] u najnepovoljnijem položaju”. U stvari, strukturni i investicijski fondovi u pravilu su glavni instrument Europske unije za promicanje uravnoteženog cjelokupnog razvoja u svim državama članicama; |
| --- | --- |

2.

naglašava ključnu ulogu kohezijske politike u postizanju cilja gospodarske, socijalne i teritorijalne kohezije iz Ugovora kroz „smanjivanje razlika u razinama razvijenosti različitih regija te zaostalosti regija [...] u najnepovoljnijem položaju”. U stvari, strukturni i investicijski fondovi u pravilu su glavni instrument Europske unije za promicanje uravnoteženog cjelokupnog razvoja u svim državama članicama;

| 3. | OR ističe da je kohezijska politika od svojih početaka ostvarila napredak u smanjenju nejednakosti između i unutar europskih regija i da je od početka trenutne gospodarske krize 2008. godine omogućila ograničenje njezinih učinaka na području kohezije. Međutim, i dalje ostaju velike nejednakosti koje je pogoršala trenutna kriza, a buduća kohezijska politika mora imati resurse da dodatno smanji ove nejednakosti. Kako je predviđeno člankom 96. stavkom 2. točkom (a) Uredbe o zajedničkim odredbama, ti ciljevi politika moraju se temeljiti na potrebama društvenog i gospodarskog razvoja regija, gradova i općina; |
| --- | --- |

3.

OR ističe da je kohezijska politika od svojih početaka ostvarila napredak u smanjenju nejednakosti između i unutar europskih regija i da je od početka trenutne gospodarske krize 2008. godine omogućila ograničenje njezinih učinaka na području kohezije. Međutim, i dalje ostaju velike nejednakosti koje je pogoršala trenutna kriza, a buduća kohezijska politika mora imati resurse da dodatno smanji ove nejednakosti. Kako je predviđeno člankom 96. stavkom 2. točkom (a) Uredbe o zajedničkim odredbama, ti ciljevi politika moraju se temeljiti na potrebama društvenog i gospodarskog razvoja regija, gradova i općina;

| 4. | primjećuje da se priroda kohezijske politike značajno promijenila nakon reforme 2013. godine. OR je zadovoljan što je reforma ojačala vezu s prioritetima EU-a (jače sinergije između kohezijske politike i strategije Europa 2020.). U novom programskom razdoblju 2014.–2020. uvedene su nove provedbene metode i novi alati te je stavljen jači naglasak na učinkovitost, djelotvornost i rezultate. OR zanima način na koji se u praksi može povećati učinkovitost, djelotvornost i učinak europskih strukturnih i investicijskih fondova (ESIF); |
| --- | --- |

4.

primjećuje da se priroda kohezijske politike značajno promijenila nakon reforme 2013. godine. OR je zadovoljan što je reforma ojačala vezu s prioritetima EU-a (jače sinergije između kohezijske politike i strategije Europa 2020.). U novom programskom razdoblju 2014.–2020. uvedene su nove provedbene metode i novi alati te je stavljen jači naglasak na učinkovitost, djelotvornost i rezultate. OR zanima način na koji se u praksi može povećati učinkovitost, djelotvornost i učinak europskih strukturnih i investicijskih fondova (ESIF);

| 5. | u svjetlu tekuće revizije tijekom provedbe strategije Europa 2020., ističe važnost izravnog i funkcionalnog povezivanja nove strategije i kohezijske politike te, s tim u vezi, nužnost snažne teritorijalne dimenzije i istinskog partnerstva kao osnovnih kriterija za prihvaćanje postupka reforme od strane institucija na svim razinama, kao i za odabir politika i popratnih mjera; |
| --- | --- |

5.

u svjetlu tekuće revizije tijekom provedbe strategije Europa 2020., ističe važnost izravnog i funkcionalnog povezivanja nove strategije i kohezijske politike te, s tim u vezi, nužnost snažne teritorijalne dimenzije i istinskog partnerstva kao osnovnih kriterija za prihvaćanje postupka reforme od strane institucija na svim razinama, kao i za odabir politika i popratnih mjera;

| 6. | međutim, već sada vidjeti razlog za zabrinutost jer među zahtjevima Komisije još uvijek nema cilja smanjenja administrativnog opterećenja i opterećenja u pogledu kontrole. Odbor regija stoga poziva Komisiju da se pri razvijanju sustava upravljanja i kontrole te provedbi revizije suzdrži od uvođenja dodatnih mjera, koje bi samo povećale birokratsko opterećenje upravnih tijela država članica i korisnika te, uz to, smanjile mogući doprinos europskih strukturnih i investicijskih fondova ostvarenju ciljeva strategije Europa 2020.; |
| --- | --- |

6.

međutim, već sada vidjeti razlog za zabrinutost jer među zahtjevima Komisije još uvijek nema cilja smanjenja administrativnog opterećenja i opterećenja u pogledu kontrole. Odbor regija stoga poziva Komisiju da se pri razvijanju sustava upravljanja i kontrole te provedbi revizije suzdrži od uvođenja dodatnih mjera, koje bi samo povećale birokratsko opterećenje upravnih tijela država članica i korisnika te, uz to, smanjile mogući doprinos europskih strukturnih i investicijskih fondova ostvarenju ciljeva strategije Europa 2020.;

| 7. | primjećuje da su veze između kohezijske politike i drugih politika i inicijativa EU-a (politike ruralnog razvoja, programa Obzor 2020., instrumenta za povezivanje Europe itd.) također ojačane. OR smatra da je trebalo učiniti više kako bi se osigurala veća usklađenost svih politika EU-a i fondova s teritorijalnim učinkom te se nada da će to imati pozitivan učinak na razvoj regija; |
| --- | --- |

7.

primjećuje da su veze između kohezijske politike i drugih politika i inicijativa EU-a (politike ruralnog razvoja, programa Obzor 2020., instrumenta za povezivanje Europe itd.) također ojačane. OR smatra da je trebalo učiniti više kako bi se osigurala veća usklađenost svih politika EU-a i fondova s teritorijalnim učinkom te se nada da će to imati pozitivan učinak na razvoj regija;

| 8. | pozdravlja to što je, zahvaljujući uspostavi Zajedničkog strateškog okvira, došlo do usklađivanja prioriteta Europskog fonda za regionalni razvoj, Europskog socijalnog fonda i fondova EU-a za ruralni razvoj te za pomorstvo i ribarstvo – prioriteta koji su u svim državama članicama izraženi u sporazumu o partnerstvu zajedničkom svim tim fondovima. To je nesumnjivo vrlo značajan korak ka postizanju veće dosljednosti politika. Stoga Odbor žali što te sinergije nisu u potpunosti iskorištene pri izradi operativnih programa na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini. Program ruralnog razvoja treba prije svega bolje prilagoditi Europskom fondu za regionalni razvoj, jer je ruralni razvoj sastavni dio regionalnog razvoja; |
| --- | --- |

8.

pozdravlja to što je, zahvaljujući uspostavi Zajedničkog strateškog okvira, došlo do usklađivanja prioriteta Europskog fonda za regionalni razvoj, Europskog socijalnog fonda i fondova EU-a za ruralni razvoj te za pomorstvo i ribarstvo – prioriteta koji su u svim državama članicama izraženi u sporazumu o partnerstvu zajedničkom svim tim fondovima. To je nesumnjivo vrlo značajan korak ka postizanju veće dosljednosti politika. Stoga Odbor žali što te sinergije nisu u potpunosti iskorištene pri izradi operativnih programa na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini. Program ruralnog razvoja treba prije svega bolje prilagoditi Europskom fondu za regionalni razvoj, jer je ruralni razvoj sastavni dio regionalnog razvoja;

| 9. | slaže se da bi strategija ulaganja u sklopu sporazuma o partnerstvu i operativnih programa morala također biti sveobuhvatna i u skladu s nacionalnim programima reformi te da bi trebala uključiti reforme navedene u preporukama za pojedine zemlje tijekom Europskog semestra. U vrijeme gospodarske krize i proračunskih ograničenja, nužno je uskladiti proračun EU-a i nacionalne proračune kako bi se poboljšalo gospodarsko upravljanje, transparentnost i učinkovitost javne potrošnje; |
| --- | --- |

9.

slaže se da bi strategija ulaganja u sklopu sporazuma o partnerstvu i operativnih programa morala također biti sveobuhvatna i u skladu s nacionalnim programima reformi te da bi trebala uključiti reforme navedene u preporukama za pojedine zemlje tijekom Europskog semestra. U vrijeme gospodarske krize i proračunskih ograničenja, nužno je uskladiti proračun EU-a i nacionalne proračune kako bi se poboljšalo gospodarsko upravljanje, transparentnost i učinkovitost javne potrošnje;

| 10. | iznova upozorava da Plan ulaganja za Europu, prva nova i ključna inicijativa Junckerove komisije, naglašava potencijal kohezijske politike za promicanje rasta i stvaranja radnih mjesta u Europi, no treba naglasiti da se Plan ulaganja za Europu i politike europskih strukturnih i investicijskih fondova (za koheziju, ali i ruralni razvoj, ribolov itd.), koji za cilj imaju različite razine politike i institucija, i to ne samo na polju resursa, trebaju međusobno ojačavati. Plan ulaganja za Europu mora biti dodatak postojećim programima EU-a i tradicionalnim aktivnostima Europske investicijske banke, pri čemu je važno da se sredstva dodijeljena strukturnim fondovima automatski ne prenesu u Plan ulaganja za Europu; |
| --- | --- |

10.

iznova upozorava da Plan ulaganja za Europu, prva nova i ključna inicijativa Junckerove komisije, naglašava potencijal kohezijske politike za promicanje rasta i stvaranja radnih mjesta u Europi, no treba naglasiti da se Plan ulaganja za Europu i politike europskih strukturnih i investicijskih fondova (za koheziju, ali i ruralni razvoj, ribolov itd.), koji za cilj imaju različite razine politike i institucija, i to ne samo na polju resursa, trebaju međusobno ojačavati. Plan ulaganja za Europu mora biti dodatak postojećim programima EU-a i tradicionalnim aktivnostima Europske investicijske banke, pri čemu je važno da se sredstva dodijeljena strukturnim fondovima automatski ne prenesu u Plan ulaganja za Europu;

| 11. | primjećuje da je strateško planiranje ključno za uspješnu provedbu kohezijske politike. U tom pogledu, najvažniji strateški elementi kohezijske politike su sporazumi o partnerstvu i operativni programi jer u glavnim crtama iznose način na koji se strukturni i investicijski fondovi trebaju trošiti u određenoj državi članici ili regiji. Žali što su zakašnjelo usvajanje zakonodavnog paketa kohezijske politike, skraćivanje rokova i kriva procjena vremena potrebnog državama članicama i lokalnim vlastima za iznimno složeno programiranje (s više instrumenata, na više razina i s više dionika) u usvajanju sporazuma o partnerstvu i operativnih programa doveli do površnog partnerstva i odgodili početak novog programskog razdoblja. Izražava žaljenje što nije bila pripremljena jasna zajednička metodologija (ili metodologije) za izradu sporazuma o partnerstvu koja bi pridonijela ispunjenju ciljeva. Zbog izostanka takve metodologije svaka je država članica imala vlastiti pristup u izradi sporazuma o partnerstvu koji stoga nisu međusobno usporedivi, a i njihovu će provedbu biti teško usporediti (posebice provedbu integriranih teritorijalnih ulaganja sa stajališta stvarne upotrebe i odgovarajuće strukture provedbe i upravljanja). Odbor predlaže da se za razdoblje razvojne politike od 2014. do 2020. uspostavi jedinstvena metoda za izmjenu sporazuma o partnerstvu; |
| --- | --- |

11.

primjećuje da je strateško planiranje ključno za uspješnu provedbu kohezijske politike. U tom pogledu, najvažniji strateški elementi kohezijske politike su sporazumi o partnerstvu i operativni programi jer u glavnim crtama iznose način na koji se strukturni i investicijski fondovi trebaju trošiti u određenoj državi članici ili regiji. Žali što su zakašnjelo usvajanje zakonodavnog paketa kohezijske politike, skraćivanje rokova i kriva procjena vremena potrebnog državama članicama i lokalnim vlastima za iznimno složeno programiranje (s više instrumenata, na više razina i s više dionika) u usvajanju sporazuma o partnerstvu i operativnih programa doveli do površnog partnerstva i odgodili početak novog programskog razdoblja. Izražava žaljenje što nije bila pripremljena jasna zajednička metodologija (ili metodologije) za izradu sporazuma o partnerstvu koja bi pridonijela ispunjenju ciljeva. Zbog izostanka takve metodologije svaka je država članica imala vlastiti pristup u izradi sporazuma o partnerstvu koji stoga nisu međusobno usporedivi, a i njihovu će provedbu biti teško usporediti (posebice provedbu integriranih teritorijalnih ulaganja sa stajališta stvarne upotrebe i odgovarajuće strukture provedbe i upravljanja). Odbor predlaže da se za razdoblje razvojne politike od 2014. do 2020. uspostavi jedinstvena metoda za izmjenu sporazuma o partnerstvu;

| 12. | napominje da je OR proveo opsežnu internetsku anketu koja podupire stajališta izražena u ovom mišljenju (1); |
| --- | --- |

12.

napominje da je OR proveo opsežnu internetsku anketu koja podupire stajališta izražena u ovom mišljenju (1);

| 13. | traži od Europske komisije da prilikom sastavljanja svoga izvješća o ishodu pregovora o sporazumima o partnerstvu i operativnim programima do kraja 2015. godine, u obzir uzme mišljenje lokalnih i regionalnih vlasti izraženo u sljedećim stavcima mišljenja; |
| --- | --- |

13.

traži od Europske komisije da prilikom sastavljanja svoga izvješća o ishodu pregovora o sporazumima o partnerstvu i operativnim programima do kraja 2015. godine, u obzir uzme mišljenje lokalnih i regionalnih vlasti izraženo u sljedećim stavcima mišljenja;

| 14. | podsjeća na zajednička načela i ciljeve iz Povelje o višerazinskom upravljanju u Europi, koju je Odbor regija usvojio 3. travnja 2014. u cilju poticanja inovativne i učinkovite političke i administrativne suradnje između institucijskih aktera radi razvoja široke demokratske participacije te veće gospodarske, socijalne i teritorijalne kohezije; |
| --- | --- |

14.

podsjeća na zajednička načela i ciljeve iz Povelje o višerazinskom upravljanju u Europi, koju je Odbor regija usvojio 3. travnja 2014. u cilju poticanja inovativne i učinkovite političke i administrativne suradnje između institucijskih aktera radi razvoja široke demokratske participacije te veće gospodarske, socijalne i teritorijalne kohezije;

Višerazinsko upravljanje i partnerstvo

| 15. | sa zadovoljstvom primjećuje da su reformom kohezijske politike ojačane odredbe o partnerstvu. Članak 5. Uredbe o zajedničkim odredbama sada glasi: „Za sporazum o partnerstvu i svaki pojedini program svaka država članica, u skladu sa svojim institucionalnim i pravnim okvirom, organizira partnerstvo s nadležnim regionalnim i lokalnim tijelima.” Uz to, Europska komisija usvojila je delegirani akt, Europski kodeks ponašanja za partnerstvo, u kojem se u kratkim crtama navodi kako treba primjenjivati načelo partnerstva, a koji OR naročito pozdravlja kao dosad prvi pravno provediv zakonodavni akt EU-a o višerazinskom upravljanju; |
| --- | --- |

15.

sa zadovoljstvom primjećuje da su reformom kohezijske politike ojačane odredbe o partnerstvu. Članak 5. Uredbe o zajedničkim odredbama sada glasi: „Za sporazum o partnerstvu i svaki pojedini program svaka država članica, u skladu sa svojim institucionalnim i pravnim okvirom, organizira partnerstvo s nadležnim regionalnim i lokalnim tijelima.” Uz to, Europska komisija usvojila je delegirani akt, Europski kodeks ponašanja za partnerstvo, u kojem se u kratkim crtama navodi kako treba primjenjivati načelo partnerstva, a koji OR naročito pozdravlja kao dosad prvi pravno provediv zakonodavni akt EU-a o višerazinskom upravljanju;

| 16. | kvaliteta partnerstva u europskim fondovima od ključne je važnosti i OR očekuje da će se stvarne potrebe utvrđene na regionalnoj i lokalnoj razini odraziti u sporazumima o partnerstvu i operativnim programima; |
| --- | --- |

16.

kvaliteta partnerstva u europskim fondovima od ključne je važnosti i OR očekuje da će se stvarne potrebe utvrđene na regionalnoj i lokalnoj razini odraziti u sporazumima o partnerstvu i operativnim programima;

| 17. | naglašava da učinkovito i djelotvorno partnerstvo podrazumijeva veću povezanost i svrsishodnost mjera koje odgovaraju okolnostima i potrebama na različitim društvenim razinama. Na taj će se način u konačnici poboljšati učinkovitost korištenja fondova. U zemljama u kojima partnerstvo nije pravilno uspostavljeno te je samo površno, Europska komisija trebala bi razmotriti mehanizme za pravilno uspostavljanje partnerstava čime bi se izbjegla složenost te pretjerano i nerazmjerno administrativno opterećenje koje bi moglo dodatno odgoditi primjenu strukturnih i investicijskih fondova na teritoriju EU-a; |
| --- | --- |

17.

naglašava da učinkovito i djelotvorno partnerstvo podrazumijeva veću povezanost i svrsishodnost mjera koje odgovaraju okolnostima i potrebama na različitim društvenim razinama. Na taj će se način u konačnici poboljšati učinkovitost korištenja fondova. U zemljama u kojima partnerstvo nije pravilno uspostavljeno te je samo površno, Europska komisija trebala bi razmotriti mehanizme za pravilno uspostavljanje partnerstava čime bi se izbjegla složenost te pretjerano i nerazmjerno administrativno opterećenje koje bi moglo dodatno odgoditi primjenu strukturnih i investicijskih fondova na teritoriju EU-a;

| 18. | ističe da načelo partnerstva nije prazan pojam, već je preduvjet za uspjeh kohezijske politike, posebice s obzirom na činjenicu da su kompetencije raspodijeljene među najmanje tri razine politike (EU-a, država članica te lokalnih i regionalnih vlasti). U stvari, dobra praksa primjene načela partnerstva vodi prema:






  — | prepoznavanju stvarnih i specifičnih potreba europskih gradova, općina i regija, kao i krajnjih korisnika mjera, po načelu od baze prema vrhu, |
| --- | --- | --- |

18.

ističe da načelo partnerstva nije prazan pojam, već je preduvjet za uspjeh kohezijske politike, posebice s obzirom na činjenicu da su kompetencije raspodijeljene među najmanje tri razine politike (EU-a, država članica te lokalnih i regionalnih vlasti). U stvari, dobra praksa primjene načela partnerstva vodi prema:

—

prepoznavanju stvarnih i specifičnih potreba europskih gradova, općina i regija, kao i krajnjih korisnika mjera, po načelu od baze prema vrhu,

| — | mogućnosti prepoznavanja razvojnog potencijala općina i regija radi promicanja njihova razvoja ciljanim naporima, |
| --- | --- |

—

mogućnosti prepoznavanja razvojnog potencijala općina i regija radi promicanja njihova razvoja ciljanim naporima,

| — | zajedničkom osmišljavanju ostvarivih i prihvatljivih rješenja, |
| --- | --- |

—

zajedničkom osmišljavanju ostvarivih i prihvatljivih rješenja,

| — | boljoj provedbi jer svi dionici rade na postizanju zajedničkih ciljeva i dijele odgovornosti i zadaće, |
| --- | --- |

—

boljoj provedbi jer svi dionici rade na postizanju zajedničkih ciljeva i dijele odgovornosti i zadaće,

| — | manje grešaka budući da sudionici razumiju logiku iza postupaka, |
| --- | --- |

—

manje grešaka budući da sudionici razumiju logiku iza postupaka,

| — | boljim i trajnijim mjerljivim rezultatima koji su postignuti na učinkovitiji način, |
| --- | --- |

—

boljim i trajnijim mjerljivim rezultatima koji su postignuti na učinkovitiji način,

| — | kvalitetnijem planiranju mjera od strane relevantnih aktera, |
| --- | --- |

—

kvalitetnijem planiranju mjera od strane relevantnih aktera,

| — | raspodjeli zadaća financiranja, |
| --- | --- |

—

raspodjeli zadaća financiranja,

| — | mogućnostima za provedbu velikih višeregionalnih projekata; |
| --- | --- |

—

mogućnostima za provedbu velikih višeregionalnih projekata;

| 19. | naglašava da pravilna primjena načela partnerstva pridonosi većoj učinkovitosti potrošnje EU-a i poziva se na analizu Europskoga revizorskog suda pri čemu je „djelotvornost potrošnje EU-a smanjena zbog nedovoljne procjene potreba, nejasnih ciljeva, proturječnih ili neusklađenih ciljeva i prioriteta te neprikladnih postupaka odabira za davanje prednosti projektima koji postižu najveći mogući učinak”. Istinsko partnerstvo može ispraviti sve te nedostatke; |
| --- | --- |

19.

naglašava da pravilna primjena načela partnerstva pridonosi većoj učinkovitosti potrošnje EU-a i poziva se na analizu Europskoga revizorskog suda pri čemu je „djelotvornost potrošnje EU-a smanjena zbog nedovoljne procjene potreba, nejasnih ciljeva, proturječnih ili neusklađenih ciljeva i prioriteta te neprikladnih postupaka odabira za davanje prednosti projektima koji postižu najveći mogući učinak”. Istinsko partnerstvo može ispraviti sve te nedostatke;

| 20. | izražava zabrinutost zbog toga što načelo partnerstva nije primjenjivo na odgovarajući način u svim državama članicama. Pregovori o sporazumima o partnerstvu i operativnim programima pokazali su da, iako su lokalne i regionalne vlasti u većini slučajeva bile uključene u savjetovanje, njihovo sudjelovanje nije se pretvorilo u puno partnerstvo kako to definira Europski kodeks ponašanja za partnerstvo. U stvari, Odbor žali što su lokalne i regionalne vlasti bile rijetko u dovoljnoj mjeri uključene u sastavljanje sporazuma o partnerstvu i operativnih programa, budući da je njihova uloga često uloga dionika, a ne toliko uloga partnera (2). Europska komisija trebala bi razmotriti partnerske mehanizme i vrijeme koje je potrebno za pregovore s višerazinskim institucijskim strukturama kako bi se omogućila dublja i informiranija rasprava u skladu s vremenom potrebnim za postupak. To bi uskladilo vrijeme potrebno za usvajanje na europskoj razini i predstavljanje programa na nacionalnoj razini; |
| --- | --- |

20.

izražava zabrinutost zbog toga što načelo partnerstva nije primjenjivo na odgovarajući način u svim državama članicama. Pregovori o sporazumima o partnerstvu i operativnim programima pokazali su da, iako su lokalne i regionalne vlasti u većini slučajeva bile uključene u savjetovanje, njihovo sudjelovanje nije se pretvorilo u puno partnerstvo kako to definira Europski kodeks ponašanja za partnerstvo. U stvari, Odbor žali što su lokalne i regionalne vlasti bile rijetko u dovoljnoj mjeri uključene u sastavljanje sporazuma o partnerstvu i operativnih programa, budući da je njihova uloga često uloga dionika, a ne toliko uloga partnera (2). Europska komisija trebala bi razmotriti partnerske mehanizme i vrijeme koje je potrebno za pregovore s višerazinskim institucijskim strukturama kako bi se omogućila dublja i informiranija rasprava u skladu s vremenom potrebnim za postupak. To bi uskladilo vrijeme potrebno za usvajanje na europskoj razini i predstavljanje programa na nacionalnoj razini;

| 21. | izražava žaljenje zbog toga što prije izrade i usvajanja sporazumâ o partnerstvu nije osmišljena metodologija za primjenu integriranih teritorijalnih ulaganja (ITU). Zbog toga svaka zemlja ima potpuno različit pristup integriranim teritorijalnim ulaganjima, ako uopće ima bilo kakav pristup. Međutim, u slučajevima kada integrirana teritorijalna ulaganja jesu korištena u sporazumu o partnerstvu, oni koji osmišljavaju pojedinačne ITU-e i dalje nailaze na nejasnoće i na nacionalnoj razini i na razini Komisije. Pored toga, u mnogim slučajevima upravljačka tijela nisu voljna uključiti ITU-e u svoje operativne programe. Odbor regija stoga poziva Europsku komisiju da osigura da države koje su se odlučile za ITU-e taj instrument mogu koristiti u odgovarajućoj mjeri u svim operativnim programima te da se brzo uvedu odgovarajući sustavi provedbe i upravljanja, kako bi se ITU-i zaista mogli realizirati i kako bi se izazvali učinci sinergije; |
| --- | --- |

21.

izražava žaljenje zbog toga što prije izrade i usvajanja sporazumâ o partnerstvu nije osmišljena metodologija za primjenu integriranih teritorijalnih ulaganja (ITU). Zbog toga svaka zemlja ima potpuno različit pristup integriranim teritorijalnim ulaganjima, ako uopće ima bilo kakav pristup. Međutim, u slučajevima kada integrirana teritorijalna ulaganja jesu korištena u sporazumu o partnerstvu, oni koji osmišljavaju pojedinačne ITU-e i dalje nailaze na nejasnoće i na nacionalnoj razini i na razini Komisije. Pored toga, u mnogim slučajevima upravljačka tijela nisu voljna uključiti ITU-e u svoje operativne programe. Odbor regija stoga poziva Europsku komisiju da osigura da države koje su se odlučile za ITU-e taj instrument mogu koristiti u odgovarajućoj mjeri u svim operativnim programima te da se brzo uvedu odgovarajući sustavi provedbe i upravljanja, kako bi se ITU-i zaista mogli realizirati i kako bi se izazvali učinci sinergije;

| 22. | izražava žaljenje što prije izrade i usvajanja sporazumâ o partnerstvu nije jasno definirana ni mjera, ni svrha, ni metodologija za primjenu teritorijalne dimenzije. To je glavni razlog zbog kojeg svaka zemlja teritorijalnoj dimenziji pristupa na potpuno različit način i u radikalno drugačijoj mjeri. To značajno smanjuje učinak koji paneuropska provedba teritorijalne dimenzije može imati ne samo na provedbu strategije Europa 2020., već i na razvoj EU-a općenito; |
| --- | --- |

22.

izražava žaljenje što prije izrade i usvajanja sporazumâ o partnerstvu nije jasno definirana ni mjera, ni svrha, ni metodologija za primjenu teritorijalne dimenzije. To je glavni razlog zbog kojeg svaka zemlja teritorijalnoj dimenziji pristupa na potpuno različit način i u radikalno drugačijoj mjeri. To značajno smanjuje učinak koji paneuropska provedba teritorijalne dimenzije može imati ne samo na provedbu strategije Europa 2020., već i na razvoj EU-a općenito;

| 23. | poziva Europsku komisiju da lokalnim i regionalnim vlastima omogući da razviju vlastite regionalne sporazume o partnerstvu, kao sastavni dio općih sporazuma o partnerstvu sklopljenih na nacionalnoj razini. Time će Komisija u potpunosti priznati članak 4. UEU-a kojim se jamči poštovanje unutarnjeg ustavnog uređenja država članica, istodobno omogućujući najveći učinak načela supsidijarnosti; |
| --- | --- |

23.

poziva Europsku komisiju da lokalnim i regionalnim vlastima omogući da razviju vlastite regionalne sporazume o partnerstvu, kao sastavni dio općih sporazuma o partnerstvu sklopljenih na nacionalnoj razini. Time će Komisija u potpunosti priznati članak 4. UEU-a kojim se jamči poštovanje unutarnjeg ustavnog uređenja država članica, istodobno omogućujući najveći učinak načela supsidijarnosti;

| 24. | traži od Europske komisije da složno nastupa u pregovorima o sporazumima o pridruživanju i operativnim programima i u tom smislu primjećuje da su se neke lokalne i regionalne vlasti žalile da su tijekom pregovora različite službe Europske komisije imale različite, ponekad i proturječne zahtjeve koji nisu bili opravdani istinskim konkretnim potrebama i/ili postojećim zakonodavstvom. Poziva Komisiju da lokalne i regionalne vlasti, koje su nadležne za oblikovanje i provedbu znatnog broja programa, u pregovore uključi ranije te da na samom početku pripreme operativnih programa osigura jedinstveno i jasno tumačenje osnovnih odredbi uredaba. Primjedbe koje je Komisija kasno iznosila na predložene programe i kratak rok za ažuriranje programa potkopavali su političko prihvaćanje na lokalnoj i regionalnoj razini; |
| --- | --- |

24.

traži od Europske komisije da složno nastupa u pregovorima o sporazumima o pridruživanju i operativnim programima i u tom smislu primjećuje da su se neke lokalne i regionalne vlasti žalile da su tijekom pregovora različite službe Europske komisije imale različite, ponekad i proturječne zahtjeve koji nisu bili opravdani istinskim konkretnim potrebama i/ili postojećim zakonodavstvom. Poziva Komisiju da lokalne i regionalne vlasti, koje su nadležne za oblikovanje i provedbu znatnog broja programa, u pregovore uključi ranije te da na samom početku pripreme operativnih programa osigura jedinstveno i jasno tumačenje osnovnih odredbi uredaba. Primjedbe koje je Komisija kasno iznosila na predložene programe i kratak rok za ažuriranje programa potkopavali su političko prihvaćanje na lokalnoj i regionalnoj razini;

| 25. | naglašava da dobra praksa u primjeni načela partnerstva zahtijeva ispravan način razmišljanja i administrativnu kulturu, a ne zakonske propise. Raskorak između zakonodavstva i konteksta u kojem se ono mora primjenjivati dovodi do prakse pukog „odrađivanja” (3), što dovodi u pitanje kvalitetu i učinkovitost planiranja te ga pretvara u sušto administrativno opterećenje koje usporava primjenu samih fondova na teritoriju EU-a; |
| --- | --- |

25.

naglašava da dobra praksa u primjeni načela partnerstva zahtijeva ispravan način razmišljanja i administrativnu kulturu, a ne zakonske propise. Raskorak između zakonodavstva i konteksta u kojem se ono mora primjenjivati dovodi do prakse pukog „odrađivanja” (3), što dovodi u pitanje kvalitetu i učinkovitost planiranja te ga pretvara u sušto administrativno opterećenje koje usporava primjenu samih fondova na teritoriju EU-a;

| 26. | stoga OR vjeruje da se načelo partnerstva može ojačati tako da Komisija pomogne u proučavanju mehanizama djelovanja i određivanju najboljih praksi, uključujući procjenjivanje vremena potrebnog za raspravu u skladu sa složenošću institucija i programa. Pozdravlja u tom pogledu to što je Europska Komisija pokrenula studiju o načelu partnerstva i što planira održavati redovite sastanke sa strukturiranim dijalogom s ciljem raspravljanja o provedbi načela partnerstva s dionicima. Ističe da Odbor regija, kao predstavničko tijelo lokalnih i regionalnih vlasti, treba biti ključni strateški partner u tom procesu; |
| --- | --- |

26.

stoga OR vjeruje da se načelo partnerstva može ojačati tako da Komisija pomogne u proučavanju mehanizama djelovanja i određivanju najboljih praksi, uključujući procjenjivanje vremena potrebnog za raspravu u skladu sa složenošću institucija i programa. Pozdravlja u tom pogledu to što je Europska Komisija pokrenula studiju o načelu partnerstva i što planira održavati redovite sastanke sa strukturiranim dijalogom s ciljem raspravljanja o provedbi načela partnerstva s dionicima. Ističe da Odbor regija, kao predstavničko tijelo lokalnih i regionalnih vlasti, treba biti ključni strateški partner u tom procesu;

| 27. | traži od Komisije da posebno ispita u kojoj su mjeri načelo partnerstva i teritorijalna dimenzija ugrađeni u nacionalne programe u okviru kohezijske politike. U većini država članica kod provedbe kohezijske politike postoje jasne tendencije centralizacije, što dovodi do uvođenja nacionalnih programa nauštrb regionalnih. Mora se poštovati glavni cilj kohezijske politike, odnosno smanjenje regionalnih razlika i neravnoteža te poticanje regionalnog rasta; |
| --- | --- |

27.

traži od Komisije da posebno ispita u kojoj su mjeri načelo partnerstva i teritorijalna dimenzija ugrađeni u nacionalne programe u okviru kohezijske politike. U većini država članica kod provedbe kohezijske politike postoje jasne tendencije centralizacije, što dovodi do uvođenja nacionalnih programa nauštrb regionalnih. Mora se poštovati glavni cilj kohezijske politike, odnosno smanjenje regionalnih razlika i neravnoteža te poticanje regionalnog rasta;

Financijska sredstava, struktura programa i uspješnost

Financijska sredstva

| 28. | ističe da se 2013. godine 55 % ukupnih javnih ulaganja odvijalo na podnacionalnoj razini, zbog čega ona igra značajnu ulogu u promicanju gospodarskog rasta u Europi. U nekim su regijama sredstva iz ESIF-a gotovo jedini izvor javnih ulaganja; |
| --- | --- |

28.

ističe da se 2013. godine 55 % ukupnih javnih ulaganja odvijalo na podnacionalnoj razini, zbog čega ona igra značajnu ulogu u promicanju gospodarskog rasta u Europi. U nekim su regijama sredstva iz ESIF-a gotovo jedini izvor javnih ulaganja;

| 29. | ukazuje na činjenicu da se podnacionalne financije nalaze u teškoj situaciji jer su lokalne i regionalne vlasti suočene s visokom razinom zaduženosti i mjerama štednje koje su im nametnute s više razine vlasti. OR u tom pogledu primjećuje da nedostatak dostupnih podnacionalnih financijskih sredstava ima izravan učinak na provedbu kohezijske politike. Iz tog razloga trebalo bi višerazinski sustav financiranja poboljšati u budućnosti. Stoga traži od država članica da iskoriste fleksibilnost koju dopušta Komisija te da izdvoje udio obaveznog nacionalnog sufinanciranja mjera koje se financiraju iz europskih strukturnih i investicijskih fondova iz ograničenja koja nameće unutarnji pakt za stabilnost; |
| --- | --- |

29.

ukazuje na činjenicu da se podnacionalne financije nalaze u teškoj situaciji jer su lokalne i regionalne vlasti suočene s visokom razinom zaduženosti i mjerama štednje koje su im nametnute s više razine vlasti. OR u tom pogledu primjećuje da nedostatak dostupnih podnacionalnih financijskih sredstava ima izravan učinak na provedbu kohezijske politike. Iz tog razloga trebalo bi višerazinski sustav financiranja poboljšati u budućnosti. Stoga traži od država članica da iskoriste fleksibilnost koju dopušta Komisija te da izdvoje udio obaveznog nacionalnog sufinanciranja mjera koje se financiraju iz europskih strukturnih i investicijskih fondova iz ograničenja koja nameće unutarnji pakt za stabilnost;

| 30. | stoga izražava zadovoljstvo što kohezijska politika u programskom razdoblju 2014.–2020. financijskim instrumentima omogućava značajniju ulogu te napominje da ti instrumenti, ako se provode učinkovito, mogu znatno povećati učinak financiranja za lokalna tijela i regije pod uvjetom da se vodi računa o socijalnoj dimenziji ulaganja; |
| --- | --- |

30.

stoga izražava zadovoljstvo što kohezijska politika u programskom razdoblju 2014.–2020. financijskim instrumentima omogućava značajniju ulogu te napominje da ti instrumenti, ako se provode učinkovito, mogu znatno povećati učinak financiranja za lokalna tijela i regije pod uvjetom da se vodi računa o socijalnoj dimenziji ulaganja;

| 31. | ističe da se poteškoće javljaju prilikom provođenja strukturnih fondova putem financijskih instrumenata. U brojnim slučajevima provedba je i dalje složena te i same nadležne službe Komisije ne tumače uvijek dosljedno i na isti način predmetne odredbe, osobito u fazi provjere i nadzora. Unatoč naporima Europske komisije da daje upute, u većini slučajeva su za uspostavljanje financijskih instrumenata potrebne usluge vanjskih konzultantskih poduzeća, što podrazumijeva dodatne troškove; |
| --- | --- |

31.

ističe da se poteškoće javljaju prilikom provođenja strukturnih fondova putem financijskih instrumenata. U brojnim slučajevima provedba je i dalje složena te i same nadležne službe Komisije ne tumače uvijek dosljedno i na isti način predmetne odredbe, osobito u fazi provjere i nadzora. Unatoč naporima Europske komisije da daje upute, u većini slučajeva su za uspostavljanje financijskih instrumenata potrebne usluge vanjskih konzultantskih poduzeća, što podrazumijeva dodatne troškove;

| 32. | pozdravlja pokretanje Fi-Compassa, nove platforme za informacije i savjetovanje kod korištenja financijskih instrumenata europskih strukturnih i investicijskih fondova. Ovaj alat trebao bi olakšati korištenje financijskih instrumenata i učiniti ga razumljivijim; |
| --- | --- |

32.

pozdravlja pokretanje Fi-Compassa, nove platforme za informacije i savjetovanje kod korištenja financijskih instrumenata europskih strukturnih i investicijskih fondova. Ovaj alat trebao bi olakšati korištenje financijskih instrumenata i učiniti ga razumljivijim;

| 33. | naglašava ulogu EIB-a, čiji bi zajmovi za strukturne programe mogli činiti izvrstan instrument za mobiliziranje financijskih sredstava za održive projekte kritične veličine u sklopu određenog operativnog programa. Nažalost, mogućnosti koje nudi taj izvor financiranja nisu dovoljno priznate na svim razinama (4). Povrh toga napominje da lokalne vlasti trenutno ne mogu u potpunosti iskorištavati navedene mogućnosti zbog izuzetne složenosti postupaka za pristup navedenim zajmovima i njihovog funkcioniranja. Stoga se nada da će se uložiti napori kako bi se pojednostavili propisi o zajmovima za strukturne programe; |
| --- | --- |

33.

naglašava ulogu EIB-a, čiji bi zajmovi za strukturne programe mogli činiti izvrstan instrument za mobiliziranje financijskih sredstava za održive projekte kritične veličine u sklopu određenog operativnog programa. Nažalost, mogućnosti koje nudi taj izvor financiranja nisu dovoljno priznate na svim razinama (4). Povrh toga napominje da lokalne vlasti trenutno ne mogu u potpunosti iskorištavati navedene mogućnosti zbog izuzetne složenosti postupaka za pristup navedenim zajmovima i njihovog funkcioniranja. Stoga se nada da će se uložiti napori kako bi se pojednostavili propisi o zajmovima za strukturne programe;

Struktura programa

| 34. | primjećuje da je jača tematska koncentracija jedna od ključnih reformi kohezijske politike za razdoblje 2014.–2020. Tematska koncentracija služi usmjeravanju sredstava na ograničen broj tematskih područja kako bi se dosegla kritična masa i postigao stvarni utjecaj. Budući da unaprijed definirani tematski ciljevi određuju na što se europski strukturni i investicijskih fondovi mogu trošiti, odredbe o tematskoj koncentraciji imaju značajan učinak na strukturu sporazuma o partnerstvu i operativnih programa; |
| --- | --- |

34.

primjećuje da je jača tematska koncentracija jedna od ključnih reformi kohezijske politike za razdoblje 2014.–2020. Tematska koncentracija služi usmjeravanju sredstava na ograničen broj tematskih područja kako bi se dosegla kritična masa i postigao stvarni utjecaj. Budući da unaprijed definirani tematski ciljevi određuju na što se europski strukturni i investicijskih fondovi mogu trošiti, odredbe o tematskoj koncentraciji imaju značajan učinak na strukturu sporazuma o partnerstvu i operativnih programa;

| 35. | skreće pozornost na činjenicu da će zbog nejednakosti unutar samih regija možda čak i u razvijenijim regijama trebati ulagati u infrastrukturu koja pruža osnovne usluge na područjima zaštite okoliša, prijevoza te informacijskih i komunikacijskih tehnologija (IKT-a), socijalnih službi, zdravstva i obrazovanja; |
| --- | --- |

35.

skreće pozornost na činjenicu da će zbog nejednakosti unutar samih regija možda čak i u razvijenijim regijama trebati ulagati u infrastrukturu koja pruža osnovne usluge na područjima zaštite okoliša, prijevoza te informacijskih i komunikacijskih tehnologija (IKT-a), socijalnih službi, zdravstva i obrazovanja;

| 36. | izražava zadovoljstvo uvođenjem dodatne fleksibilnosti kroz nove alate kao što su lokalni razvoj pod vodstvom zajednice (CLLD) i integrirano teritorijalno ulaganje (ITI), koji omogućavaju korištenje programa koji se financiraju iz više fondova i provođenje inovativnih projekata. Pozdravlja činjenicu da brojne države i regije u teoriji razmatraju upotrebu tih instrumenata, no izražava zabrinutost zbog toga što su regulatorne razlike među fondovima i nevoljkost upravljačkih tijela da prenesu ovlasti na lokalnu razinu i dalje problem koji ograničava potencijal tih novih instrumenata za integrirani teritorijalni razvoj; |
| --- | --- |

36.

izražava zadovoljstvo uvođenjem dodatne fleksibilnosti kroz nove alate kao što su lokalni razvoj pod vodstvom zajednice (CLLD) i integrirano teritorijalno ulaganje (ITI), koji omogućavaju korištenje programa koji se financiraju iz više fondova i provođenje inovativnih projekata. Pozdravlja činjenicu da brojne države i regije u teoriji razmatraju upotrebu tih instrumenata, no izražava zabrinutost zbog toga što su regulatorne razlike među fondovima i nevoljkost upravljačkih tijela da prenesu ovlasti na lokalnu razinu i dalje problem koji ograničava potencijal tih novih instrumenata za integrirani teritorijalni razvoj;

| 37. | skreće pozornost na činjenicu da kombiniranje različitih vrsta izvora financiranja i različitih alata u okviru jednog projekta može donijeti značajne prednosti samo ako različiti izvori i alati financiranja sa sobom donose jednake kriterije izvještavanja i prihvatljivosti kako bi kombiniranje postalo operativno uz smanjenje broja pogrešaka pri provedbi kao i troškova koji nastaju zbog rješavanja dodatnih administrativnih postupaka; |
| --- | --- |

37.

skreće pozornost na činjenicu da kombiniranje različitih vrsta izvora financiranja i različitih alata u okviru jednog projekta može donijeti značajne prednosti samo ako različiti izvori i alati financiranja sa sobom donose jednake kriterije izvještavanja i prihvatljivosti kako bi kombiniranje postalo operativno uz smanjenje broja pogrešaka pri provedbi kao i troškova koji nastaju zbog rješavanja dodatnih administrativnih postupaka;

| 38. | primjećuje da su novi alati u nekim državama članicama dočekani sa skepsom, zbog čega ih se neće opsežno primjenjivati kada bi bili korisni, te da je u nekim slučajevima nacionalna razina lokalnim i regionalnim vlastima onemogućila korištenje novih alata; stoga se poziva Europska komisija da pojasni razloge u slučajevima kada je ta mogućnost bila isključena; |
| --- | --- |

38.

primjećuje da su novi alati u nekim državama članicama dočekani sa skepsom, zbog čega ih se neće opsežno primjenjivati kada bi bili korisni, te da je u nekim slučajevima nacionalna razina lokalnim i regionalnim vlastima onemogućila korištenje novih alata; stoga se poziva Europska komisija da pojasni razloge u slučajevima kada je ta mogućnost bila isključena;

| 39. | poziva Europsku komisiju i EIB na usklađivanje administrativnih kriterija i kriterija prihvatljivosti pri pružanju potpore raznim međusektorskim projektima; |
| --- | --- |

39.

poziva Europsku komisiju i EIB na usklađivanje administrativnih kriterija i kriterija prihvatljivosti pri pružanju potpore raznim međusektorskim projektima;

Uspješnost

| 40. | sa zadovoljstvom primjećuje da reformirana kohezijska politika stavlja veći naglasak na uspješnost operativnih programa. Učinkovito postizanje ciljeva u skladu s pravilima možemo smatrati visokom razinom uspješnosti; |
| --- | --- |

40.

sa zadovoljstvom primjećuje da reformirana kohezijska politika stavlja veći naglasak na uspješnost operativnih programa. Učinkovito postizanje ciljeva u skladu s pravilima možemo smatrati visokom razinom uspješnosti;

| 41. | naglašava da je visoka razina uspješnosti kohezijske politike prije svega važna lokalnim i regionalnim vlastima s obzirom na to da dobri rezultati poboljšavaju kvalitetu života u regijama, gradovima i općinama; |
| --- | --- |

41.

naglašava da je visoka razina uspješnosti kohezijske politike prije svega važna lokalnim i regionalnim vlastima s obzirom na to da dobri rezultati poboljšavaju kvalitetu života u regijama, gradovima i općinama;

| 42. | navodi kako bi najvažniji element uspješnosti trebali biti dugoročni rezultati, koji dovode do ostvarivanja unaprijed definiranih ciljeva. Rezultati mogu obuhvaćati stopu zaposlenosti, stopu nezaposlenosti, smanjenje prometne zagušenosti, smanjenje onečišćenja itd. Za razliku od toga, ostvarenja poput broja ponuđenih tečaja za izobrazbu, izgrađenih kilometara ceste ili broja renoviranih zgrada samo su prijelazni korak prema postizanju rezultata te stoga predstavljaju manje važan element uspješnosti; |
| --- | --- |

42.

navodi kako bi najvažniji element uspješnosti trebali biti dugoročni rezultati, koji dovode do ostvarivanja unaprijed definiranih ciljeva. Rezultati mogu obuhvaćati stopu zaposlenosti, stopu nezaposlenosti, smanjenje prometne zagušenosti, smanjenje onečišćenja itd. Za razliku od toga, ostvarenja poput broja ponuđenih tečaja za izobrazbu, izgrađenih kilometara ceste ili broja renoviranih zgrada samo su prijelazni korak prema postizanju rezultata te stoga predstavljaju manje važan element uspješnosti;

| 43. | posebno izražava žaljenje zbog ponovnog uvođenja pričuve za uspješnost koja bi mogla potaknuti postavljanje neambicioznih ciljeva u svrhu lakog dobivanja dodatnih resursa iz pričuve za uspješnost. Međutim, tek u kasnijem tijeku provedbe postat će jasno jesu li ciljevi ambiciozni. U svakom slučaju, zadržavanje pričuve stvara nepotrebnu nesigurnost u financijskom planiranju operativnih programa te predstavlja dodatan rizik za upravitelje projekata; |
| --- | --- |

43.

posebno izražava žaljenje zbog ponovnog uvođenja pričuve za uspješnost koja bi mogla potaknuti postavljanje neambicioznih ciljeva u svrhu lakog dobivanja dodatnih resursa iz pričuve za uspješnost. Međutim, tek u kasnijem tijeku provedbe postat će jasno jesu li ciljevi ambiciozni. U svakom slučaju, zadržavanje pričuve stvara nepotrebnu nesigurnost u financijskom planiranju operativnih programa te predstavlja dodatan rizik za upravitelje projekata;

| 44. | osim toga, s obzirom na to da je kohezijska politika dugoročne prirode, prestrogi naglasak na kratkoročne ili srednjoročne financijske pokazatelje ili pokazatelje ostvarenog dovodi u pitanje postizanje dugoročnih ciljeva koji su određeni prilikom pregovora o operativnim programima, stoga OR poziva na uspostavu novog okvira uspješnosti koji se ne bi temeljio na onome što je ostvareno već na rezultatima koje treba ostvariti u sljedećem programskom razdoblju; |
| --- | --- |

44.

osim toga, s obzirom na to da je kohezijska politika dugoročne prirode, prestrogi naglasak na kratkoročne ili srednjoročne financijske pokazatelje ili pokazatelje ostvarenog dovodi u pitanje postizanje dugoročnih ciljeva koji su određeni prilikom pregovora o operativnim programima, stoga OR poziva na uspostavu novog okvira uspješnosti koji se ne bi temeljio na onome što je ostvareno već na rezultatima koje treba ostvariti u sljedećem programskom razdoblju;

| 45. | nadalje, žalosno je da su prema okviru za procjenu uspješnosti financijski pokazatelji kao i pokazatelji ostvarenog obavezni, dok su pokazatelji rezultata tek fakultativni. Unatoč tome, OR vjeruje da naglasak na postizanju rezultata mora biti obavezan element strateškog planiranja svih strukturnih fondova, što bi se također trebalo uzeti u obzir u okviru procjene uspješnosti; |
| --- | --- |

45.

nadalje, žalosno je da su prema okviru za procjenu uspješnosti financijski pokazatelji kao i pokazatelji ostvarenog obavezni, dok su pokazatelji rezultata tek fakultativni. Unatoč tome, OR vjeruje da naglasak na postizanju rezultata mora biti obavezan element strateškog planiranja svih strukturnih fondova, što bi se također trebalo uzeti u obzir u okviru procjene uspješnosti;

| 46. | pozdravlja u tom pogledu da će Europska Komisija od 2016. godine izrađivati godišnja izvješća koja daju kratki pregled izvješća država članica o provedbi te poziva Europsku komisiju da s članovima OR-a raspravi ta izvješća. Odbor regija predlaže da ta izvješća također uključuju analizu napretka u pojednostavljivanju sustava provođenja; |
| --- | --- |

46.

pozdravlja u tom pogledu da će Europska Komisija od 2016. godine izrađivati godišnja izvješća koja daju kratki pregled izvješća država članica o provedbi te poziva Europsku komisiju da s članovima OR-a raspravi ta izvješća. Odbor regija predlaže da ta izvješća također uključuju analizu napretka u pojednostavljivanju sustava provođenja;

| 47. | napominje da financijski pokazatelji, poput stope apsorpcije sredstava, nisu pokazatelj uspješnosti usmjeren na rezultate. OR stoga poziva Europsku komisiju da manje važnosti pridaje financijskim pokazateljima u okviru procjene uspješnosti; |
| --- | --- |

47.

napominje da financijski pokazatelji, poput stope apsorpcije sredstava, nisu pokazatelj uspješnosti usmjeren na rezultate. OR stoga poziva Europsku komisiju da manje važnosti pridaje financijskim pokazateljima u okviru procjene uspješnosti;

Pojednostavnjeni postupci i administrativni kapaciteti

Pojednostavnjeni postupci

| 48. | U prošlosti, kohezijska politika bila je bila predmet brojnih kritika zbog svoga kompleksnog sustava provođenja. Većina upravljačkih tijela još uvijek smatra nove propise birokratskima i kompleksnima. U tom pogledu, ispitanici u sklopu OR-ovog savjetovanja smatrali su pojednostavljenje pravila prihvatljivosti, izbjegavanje prekomjerne regulacije i usmjerenost na rezultate najvažnijima; |
| --- | --- |

48.

U prošlosti, kohezijska politika bila je bila predmet brojnih kritika zbog svoga kompleksnog sustava provođenja. Većina upravljačkih tijela još uvijek smatra nove propise birokratskima i kompleksnima. U tom pogledu, ispitanici u sklopu OR-ovog savjetovanja smatrali su pojednostavljenje pravila prihvatljivosti, izbjegavanje prekomjerne regulacije i usmjerenost na rezultate najvažnijima;

| 49. | upozorava da je prekomjerna regulacija (eng. gold-plating) i dalje jedan od glavnih uzroka administrativnih opterećenja. To pretjerano strogo tumačenje pravila EU-a, uz činjenicu da je u brojnim državama članicama svaki fond u nadležnosti zasebnog ministarstva ili upravljačkog tijela, dovodi do nepotrebnih administrativnih obveza, nedostatka razmjene informacija te dodatnog birokratskog opterećenja za korisnike i upravna tijela, a također otežava upotrebu instrumenata integriranog teritorijalnog razvoja kao što su integrirana teritorijalna ulaganja ili lokalni razvoj pod vodstvom zajednice; |
| --- | --- |

49.

upozorava da je prekomjerna regulacija (eng. gold-plating) i dalje jedan od glavnih uzroka administrativnih opterećenja. To pretjerano strogo tumačenje pravila EU-a, uz činjenicu da je u brojnim državama članicama svaki fond u nadležnosti zasebnog ministarstva ili upravljačkog tijela, dovodi do nepotrebnih administrativnih obveza, nedostatka razmjene informacija te dodatnog birokratskog opterećenja za korisnike i upravna tijela, a također otežava upotrebu instrumenata integriranog teritorijalnog razvoja kao što su integrirana teritorijalna ulaganja ili lokalni razvoj pod vodstvom zajednice;

| 50. | traži da Europska komisija prati nacionalnu primjenu pravila EU-a, te da u slučaju prekomjerne regulacije uvjeri nacionalne vlasti da pravila EU-a primijene na manje opterećujući način. Slučajeve prekomjerne regulacije treba javno obznaniti u svrhu međusobnog procesa učenja; |
| --- | --- |

50.

traži da Europska komisija prati nacionalnu primjenu pravila EU-a, te da u slučaju prekomjerne regulacije uvjeri nacionalne vlasti da pravila EU-a primijene na manje opterećujući način. Slučajeve prekomjerne regulacije treba javno obznaniti u svrhu međusobnog procesa učenja;

| 51. | međutim, ostaje mnogo prostora i za pojednostavljenja pravila EU-a (uredbi, provedbenih odredbi i delegiranih akata). OR stoga ustraje na daljnjem pojednostavljenju upravljanja projektima koje financira EU. To bi trebalo obuhvaćati kraće razdoblje za povrat troškova korisnicima, uvođenje jedinstvenog skupa općih pravila revizije projekata, jednostavnija pravila za projekte koji ostvaruju vlastiti prihod, dosljedna pravila koja se odnose na prihvatljivost troškova, šire korištenje pojednostavljenih troškova, veću povezanost plaćanja i rezultata, e-koheziju, načelo „sve na jednom mjestu” za korisnike te razmjeran i jedinstven pristup nadzoru, usklađivanje postupaka kao sastavni dio praćenja programa teritorijalne suradnje na prvoj razini te pojednostavljenje nadzora javne nabave. Odbor regija naglašava važnost davanja odgovarajuće stručne pomoći lokalnim i regionalnim vlastima te poduzećima koja traže odgovore i savjete u vezi sa zakonodavstvom (posebice na području javne nabave) te njegovom pravilnom primjenom. OR poziva Europsku komisiju da u skupinu stručnjaka na visokoj razini za praćenje pojednostavljenja za korisnike uključi predstavnike lokalnih i regionalnih vlasti te tako iskoristi praktična iskustva u provedbi projekata za smanjenje administrativnih opterećenja, povećanje apsorpcije fondova i poboljšanje učinaka programa; |
| --- | --- |

51.

međutim, ostaje mnogo prostora i za pojednostavljenja pravila EU-a (uredbi, provedbenih odredbi i delegiranih akata). OR stoga ustraje na daljnjem pojednostavljenju upravljanja projektima koje financira EU. To bi trebalo obuhvaćati kraće razdoblje za povrat troškova korisnicima, uvođenje jedinstvenog skupa općih pravila revizije projekata, jednostavnija pravila za projekte koji ostvaruju vlastiti prihod, dosljedna pravila koja se odnose na prihvatljivost troškova, šire korištenje pojednostavljenih troškova, veću povezanost plaćanja i rezultata, e-koheziju, načelo „sve na jednom mjestu” za korisnike te razmjeran i jedinstven pristup nadzoru, usklađivanje postupaka kao sastavni dio praćenja programa teritorijalne suradnje na prvoj razini te pojednostavljenje nadzora javne nabave. Odbor regija naglašava važnost davanja odgovarajuće stručne pomoći lokalnim i regionalnim vlastima te poduzećima koja traže odgovore i savjete u vezi sa zakonodavstvom (posebice na području javne nabave) te njegovom pravilnom primjenom. OR poziva Europsku komisiju da u skupinu stručnjaka na visokoj razini za praćenje pojednostavljenja za korisnike uključi predstavnike lokalnih i regionalnih vlasti te tako iskoristi praktična iskustva u provedbi projekata za smanjenje administrativnih opterećenja, povećanje apsorpcije fondova i poboljšanje učinaka programa;

| 52. | skreće pozornost na prekomjerno opterećenje lokalnih i regionalnih vlasti uslijed velikog broja neusklađenih kontrola, što bi moglo smanjiti zainteresiranost za provedbu europskih projekata. Po potrebi treba provoditi kombinirane kontrole ili uzajamno priznavati kontrole drugih nadležnih tijela. Predlaže da se rezultati kontrola, odnosno revizije, koriste i za sprečavanje pogrešaka, čime bi se povećala uspješnost provedenih projekata; |
| --- | --- |

52.

skreće pozornost na prekomjerno opterećenje lokalnih i regionalnih vlasti uslijed velikog broja neusklađenih kontrola, što bi moglo smanjiti zainteresiranost za provedbu europskih projekata. Po potrebi treba provoditi kombinirane kontrole ili uzajamno priznavati kontrole drugih nadležnih tijela. Predlaže da se rezultati kontrola, odnosno revizije, koriste i za sprečavanje pogrešaka, čime bi se povećala uspješnost provedenih projekata;

| 53. | u tom pogledu poziva Komisiju da pristupe usvojene za potrebe programa REFIT dosljedno primjenjuje na europske strukturne i investicijske fondove, uzimajući pritom u obzir i delegirane i provedbene akte. Pored toga je važno uključiti brojne interne smjernice Komisije i postupak njihovog usvajanja, jer unatoč tome što službeno nisu obvezujuće, one znatno doprinose visokoj složenosti i birokratskom opterećenju pri provedbi strukturnih i investicijskih fondova na lokalnoj razini; |
| --- | --- |

53.

u tom pogledu poziva Komisiju da pristupe usvojene za potrebe programa REFIT dosljedno primjenjuje na europske strukturne i investicijske fondove, uzimajući pritom u obzir i delegirane i provedbene akte. Pored toga je važno uključiti brojne interne smjernice Komisije i postupak njihovog usvajanja, jer unatoč tome što službeno nisu obvezujuće, one znatno doprinose visokoj složenosti i birokratskom opterećenju pri provedbi strukturnih i investicijskih fondova na lokalnoj razini;

| 54. | OR čvrsto smatra da su hitno potrebne posebne mjere za pojednostavljenje programa teritorijalne suradnje. Rezultati programa i projekata europske teritorijalne suradnje također trebaju biti vidljiviji. Složenost je uzrok kašnjenja i grešaka koji ograničavaju učinkovitost kohezijske politike EU-a. Jasnija i transparentnija pravila, jednostavnija za primjenu, stvaraju manje problema i u kasnijim fazama ovjeravanja rashoda te tijekom kontrole i revizije; povrh toga potrebno je da ex post mjere kontrole Europske komisije budu u skladu s kriterijima dosljednosti, supsidijarnosti i prije svega proporcionalnosti; |
| --- | --- |

54.

OR čvrsto smatra da su hitno potrebne posebne mjere za pojednostavljenje programa teritorijalne suradnje. Rezultati programa i projekata europske teritorijalne suradnje također trebaju biti vidljiviji. Složenost je uzrok kašnjenja i grešaka koji ograničavaju učinkovitost kohezijske politike EU-a. Jasnija i transparentnija pravila, jednostavnija za primjenu, stvaraju manje problema i u kasnijim fazama ovjeravanja rashoda te tijekom kontrole i revizije; povrh toga potrebno je da ex post mjere kontrole Europske komisije budu u skladu s kriterijima dosljednosti, supsidijarnosti i prije svega proporcionalnosti;

Administrativni kapaciteti

| 55. | konstatira da su administrativni kapaciteti lokalnih i regionalnih vlasti ključ za provedbu kohezijske politike, ali su u nekim lokalnim i regionalnim vlastima još uvijek nedostatni; |
| --- | --- |

55.

konstatira da su administrativni kapaciteti lokalnih i regionalnih vlasti ključ za provedbu kohezijske politike, ali su u nekim lokalnim i regionalnim vlastima još uvijek nedostatni;

| 56. | ističe da postoji mnogo potencijalnih razloga za neodgovarajuće administrativne kapacitete, uključujući:






  — | neučinkovitu raspodjelu zadataka i odgovornosti, |
| --- | --- | --- |

56.

ističe da postoji mnogo potencijalnih razloga za neodgovarajuće administrativne kapacitete, uključujući:

—

neučinkovitu raspodjelu zadataka i odgovornosti,

| — | neučinkovitu suradnju među različitim razinama upravljanja, |
| --- | --- |

—

neučinkovitu suradnju među različitim razinama upravljanja,

| — | nedostatak kvalificiranih ljudskih resursa (vještina), |
| --- | --- |

—

nedostatak kvalificiranih ljudskih resursa (vještina),

| — | nedostatak financijskih sredstava, |
| --- | --- |

—

nedostatak financijskih sredstava,

| — | neodgovarajuća pravila i regulativu (npr. pretjerana regulacija), |
| --- | --- |

—

neodgovarajuća pravila i regulativu (npr. pretjerana regulacija),

| — | političke prepreke (npr. neprikladno strateško planiranje), |
| --- | --- |

—

političke prepreke (npr. neprikladno strateško planiranje),

| — | neodgovarajući unutarnji ustroj tijela za upravljanje složenim projektima poput onih koji se sufinanciraju iz europskih strukturnih i investicijskih fondova; |
| --- | --- |

—

neodgovarajući unutarnji ustroj tijela za upravljanje složenim projektima poput onih koji se sufinanciraju iz europskih strukturnih i investicijskih fondova;

| 57. | poziva države članice, ne samo slabije razvijene već iz EU-a u cjelini, da u većoj mjeri koriste tehničku pomoć dostupnu za operativne programe kako bi se poboljšali kapaciteti lokalnih i regionalnih tijela te drugih sudionika za povlačenje sredstava iz fondova EU-a i upravljanje njima, kao i da pospješe prikupljanje kvalitetnijih statističkih podataka na lokalnoj razini; |
| --- | --- |

57.

poziva države članice, ne samo slabije razvijene već iz EU-a u cjelini, da u većoj mjeri koriste tehničku pomoć dostupnu za operativne programe kako bi se poboljšali kapaciteti lokalnih i regionalnih tijela te drugih sudionika za povlačenje sredstava iz fondova EU-a i upravljanje njima, kao i da pospješe prikupljanje kvalitetnijih statističkih podataka na lokalnoj razini;

| 58. | ističe da će jačanje administrativnih kapaciteta na lokalnoj i regionalnoj razini rezultirati učinkovitijom i na rezultate usmjerenom provedbom operativnih programa. EU i države članice trebale bi poticati uspostavu referentnih vrijednosti te razmjenu iskustava i znanja među regijama i gradovima, između ostalog upotrebom instrumenata kao što su programi europske teritorijalne suradnje; |
| --- | --- |

58.

ističe da će jačanje administrativnih kapaciteta na lokalnoj i regionalnoj razini rezultirati učinkovitijom i na rezultate usmjerenom provedbom operativnih programa. EU i države članice trebale bi poticati uspostavu referentnih vrijednosti te razmjenu iskustava i znanja među regijama i gradovima, između ostalog upotrebom instrumenata kao što su programi europske teritorijalne suradnje;

| 59. | pozdravlja Komisijinu Inicijativu za regije koje zaostaju, čiji je cilj utvrditi ključne pokretače i prepreke za rast i ulaganja na regionalnoj razini, posebice u manje razvijenim regijama. Poziva Komisiju da iskoristi znanje lokalnih i regionalnih stručnjaka te da uzme u obzir posebne potrebe regija koje zaostaju pri davanju preporuka o tome kako osloboditi njihov potencijal rasta; |
| --- | --- |

59.

pozdravlja Komisijinu Inicijativu za regije koje zaostaju, čiji je cilj utvrditi ključne pokretače i prepreke za rast i ulaganja na regionalnoj razini, posebice u manje razvijenim regijama. Poziva Komisiju da iskoristi znanje lokalnih i regionalnih stručnjaka te da uzme u obzir posebne potrebe regija koje zaostaju pri davanju preporuka o tome kako osloboditi njihov potencijal rasta;

| 60. | priznaje da ex ante uvjetovanost (članak 19. Uredbe o zajedničkim odredbama) jamči da se resursi EU-a ulažu u okviru pravnog okruženja u kojem se poštuje europsko zakonodavstvo i imaju za cilj smanjenje konkurentske prednosti koja proizlazi iz nepoštivanja pravila, no ipak upozorava na sljedeće:






  — | OR smatra da je neprihvatljivo da financiranje na teritoriju lokalnih i regionalnih vlasti kasni zbog nekih propusta na europskoj i nacionalnoj institucionalnoj razini te se nada da će lokalne i regionalne vlasti imati dugoročne koristi od primjene ex ante uvjetovanosti, |
| --- | --- | --- |

60.

priznaje da ex ante uvjetovanost (članak 19. Uredbe o zajedničkim odredbama) jamči da se resursi EU-a ulažu u okviru pravnog okruženja u kojem se poštuje europsko zakonodavstvo i imaju za cilj smanjenje konkurentske prednosti koja proizlazi iz nepoštivanja pravila, no ipak upozorava na sljedeće:

—

OR smatra da je neprihvatljivo da financiranje na teritoriju lokalnih i regionalnih vlasti kasni zbog nekih propusta na europskoj i nacionalnoj institucionalnoj razini te se nada da će lokalne i regionalne vlasti imati dugoročne koristi od primjene ex ante uvjetovanosti,

| — | OR se odlučno protivi „vanjskoj uvjetovanosti” ESIF-a koja se odnosi na zamrzavanje regionalne potpore za države članice koje krše pravila EU-a o proračunskom deficitu, čime bi se u prvom redu kaznile lokalne i regionalne vlasti zbog propusta njihovih nacionalnih vlada, |
| --- | --- |

—

OR se odlučno protivi „vanjskoj uvjetovanosti” ESIF-a koja se odnosi na zamrzavanje regionalne potpore za države članice koje krše pravila EU-a o proračunskom deficitu, čime bi se u prvom redu kaznile lokalne i regionalne vlasti zbog propusta njihovih nacionalnih vlada,

| — | kohezijska politika ponajprije je regionalna politika i takva bi trebala i ostati, uz izbjegavanje politika veće ili manje centralizacije na svim razinama upravljanja; |
| --- | --- |

—

kohezijska politika ponajprije je regionalna politika i takva bi trebala i ostati, uz izbjegavanje politika veće ili manje centralizacije na svim razinama upravljanja;

| 61. | potiče države članice koje sudjeluju u programima suradnje i na čijem je državnom području sjedište neke od europskih grupacija za teritorijalnu suradnju (EGTS) da tom EGTS-u povjere ulogu upravljačkog tijela za neke ili sve teritorijalne programe suradnje koji se odnose na područja obuhvaćena EGTS-om, u skladu s relevantnim odredbama članka 22. Uredbe (EU) br. 1299/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o posebnim odredbama za potporu cilju „Europska teritorijalna suradnja” iz Europskog fonda za regionalni razvoj. |
| --- | --- |

61.

potiče države članice koje sudjeluju u programima suradnje i na čijem je državnom području sjedište neke od europskih grupacija za teritorijalnu suradnju (EGTS) da tom EGTS-u povjere ulogu upravljačkog tijela za neke ili sve teritorijalne programe suradnje koji se odnose na područja obuhvaćena EGTS-om, u skladu s relevantnim odredbama članka 22. Uredbe (EU) br. 1299/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o posebnim odredbama za potporu cilju „Europska teritorijalna suradnja” iz Europskog fonda za regionalni razvoj.

Bruxelles, 9. srpnja 2015.

Predsjednik Europskog odbora regija

Markku MARKKULA

---

(1)  Raznovrsni dionici, vlasti te pružatelji usluga dostavili su 317 valjanih doprinosa za istraživanje. Većinu doprinosa (70 %) poslali su predstavnici javnih uprava. 89 ispitanika također je dostavilo svoje doprinose u obliku otvorenih komentara. Detaljna analiza rezultata savjetovanja dostupna je na internetskim stranicama OR-a.

1

(2)  Savjetovanje s OR-om potvrdilo je da je velika većina lokalnih i regionalnih vlasti i drugih dionika bila uključena u pripremnu fazu sporazuma o pridruživanju i operativnih programa. Međutim, više od 70 % ispitanika osjeća da su potrebe lokalnih i regionalnih vlasti samo djelomično uzete u obzir, ili da nisu uopće uzete u obzir.

2

(3)  Formalno pridržavanje pravila, ali bez stvarne primjene pravila.

3

(4)  Više od 50 % ispitanika u OR-ovom savjetovanju navelo je da nisu upoznati sa zajmovima za strukturne programe.

4

---