# Europeiska unionens L 244/2015

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 244 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 58 årgången19 september 2015 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 244

Svensk utgåva

Lagstiftning

58 årgången19 september 2015

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/1555 av den 28 maj 2015 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 med avseende på tekniska tillsynsstandarder för offentliggörande av information vad gäller instituts efterlevnad av kravet på en kontracyklisk kapitalbuffert i enlighet med artikel 440 (
  1
  ) | 1 |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/1556 av den 11 juni 2015 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 med avseende på tekniska standarder för övergångsbehandling enligt internmetoden för riskklassificering av aktieexponeringar (
  1
  ) | 9 |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/1557 av den 13 juli 2015 om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 543/2009 om skördestatistik (
  1
  ) | 11 |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/1558 av den 22 juli 2015 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/1017 genom fastställande av en resultattavla över indikatorer för tillämpningen av EU-garantin | 20 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1559 av den 18 september 2015 om införande av en preliminär antidumpningstull på import av rör av duktilt gjutjärn (även kallat gjutjärn med sfäroidiserad grafit) med ursprung i Indien | 25 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1560 av den 18 september 2015 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 45 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1561 av den 18 september 2015 om fastställande av vilka kvantiteter som ska läggas till den kvantitet som fastställts för delperioden 1 januari–31 mars 2016 inom ramen för den tullkvot som öppnades genom förordning (EG) nr 536/2007 för fjäderfäkött från Amerikas förenta stater | 47 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1562 av den 18 september 2015 om fastställande av de kvantiteter som ska läggas till den kvantitet som fastställts för delperioden 1 januari–31 mars 2016 inom ramen för de tullkvoter som öppnats genom förordning (EG) nr 539/2007 för ägg och äggalbumin | 49 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1563 av den 18 september 2015 om fastställande av tilldelningskoefficienten för de kvantiteter som begärts i ansökningar om importrättigheter som lämnats in under perioden 1–7 september 2015 inom ramen för de tullkvoter som öppnats genom genomförandeförordning (EU) nr 413/2014 för fjäderfäkött med ursprung i Ukraina | 51 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1564 av den 18 september 2015 om fastställande av de kvantiteter som ska läggas till den kvantitet som fastställts för delperioden 1 januari–31 mars 2016 inom ramen för de tullkvoter som öppnats genom förordning (EG) nr 442/2009 för griskött | 53 |
| | | BESLUT |
| | * | Rådets beslut (EU) 2015/1565 av den 14 september 2015 om godkännande, på Europeiska unionens vägnar, av förklaringen om beviljande av fiskemöjligheter i EU:s vatten för fiskefartyg som för Bolivarianska republiken Venezuelas flagg i den exklusiva ekonomiska zonen utanför Franska Guyanas kust | 55 |
| | * | Beslut (EU, Euratom) 2015/1566 av företrädarna för medlemsstaternas regeringar av den 16 september 2015 om utnämning av fyra domare och en generaladvokat i domstolen | 58 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/1555 av den 28 maj 2015 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 med avseende på tekniska tillsynsstandarder för offentliggörande av information vad gäller instituts efterlevnad av kravet på en kontracyklisk kapitalbuffert i enlighet med artikel 440 (
  1
  )

1

1

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/1556 av den 11 juni 2015 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 med avseende på tekniska standarder för övergångsbehandling enligt internmetoden för riskklassificering av aktieexponeringar (
  1
  )

1

9

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/1557 av den 13 juli 2015 om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 543/2009 om skördestatistik (
  1
  )

1

11

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/1558 av den 22 juli 2015 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/1017 genom fastställande av en resultattavla över indikatorer för tillämpningen av EU-garantin

20

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1559 av den 18 september 2015 om införande av en preliminär antidumpningstull på import av rör av duktilt gjutjärn (även kallat gjutjärn med sfäroidiserad grafit) med ursprung i Indien

25

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1560 av den 18 september 2015 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

45

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1561 av den 18 september 2015 om fastställande av vilka kvantiteter som ska läggas till den kvantitet som fastställts för delperioden 1 januari–31 mars 2016 inom ramen för den tullkvot som öppnades genom förordning (EG) nr 536/2007 för fjäderfäkött från Amerikas förenta stater

47

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1562 av den 18 september 2015 om fastställande av de kvantiteter som ska läggas till den kvantitet som fastställts för delperioden 1 januari–31 mars 2016 inom ramen för de tullkvoter som öppnats genom förordning (EG) nr 539/2007 för ägg och äggalbumin

49

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1563 av den 18 september 2015 om fastställande av tilldelningskoefficienten för de kvantiteter som begärts i ansökningar om importrättigheter som lämnats in under perioden 1–7 september 2015 inom ramen för de tullkvoter som öppnats genom genomförandeförordning (EU) nr 413/2014 för fjäderfäkött med ursprung i Ukraina

51

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1564 av den 18 september 2015 om fastställande av de kvantiteter som ska läggas till den kvantitet som fastställts för delperioden 1 januari–31 mars 2016 inom ramen för de tullkvoter som öppnats genom förordning (EG) nr 442/2009 för griskött

53

BESLUT

*

Rådets beslut (EU) 2015/1565 av den 14 september 2015 om godkännande, på Europeiska unionens vägnar, av förklaringen om beviljande av fiskemöjligheter i EU:s vatten för fiskefartyg som för Bolivarianska republiken Venezuelas flagg i den exklusiva ekonomiska zonen utanför Franska Guyanas kust

55

*

Beslut (EU, Euratom) 2015/1566 av företrädarna för medlemsstaternas regeringar av den 16 september 2015 om utnämning av fyra domare och en generaladvokat i domstolen

58

| | | Rättelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Rättelse till kommissionens delegerade förordning (EU) nr 518/2014 av den 5 mars 2014 om ändring av kommissionens delegerade förordningar (EU) nr 1059/2010, (EU) nr 1060/2010, (EU) nr 1061/2010, (EU) nr 1062/2010, (EU) nr 626/2011, (EU) nr 392/2012, (EU) nr 874/2012, (EU) nr 665/2013, (EU) nr 811/2013 och (EU) nr 812/2013 vad gäller märkning av energirelaterade produkter på internet ( EUT L 147, 17.5.2014 ) | 60 |
| | * | Rättelse till kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/880 av den 4 juni 2015 om förlängning av övergångsperioder för kapitalbaskrav för exponeringar mot centrala motparter enligt Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) nr 575/2013 och (EU) nr 648/2012 ( EUT L 143, 9.6.2015 ) | 60 |

Rättelser

*

Rättelse till kommissionens delegerade förordning (EU) nr 518/2014 av den 5 mars 2014 om ändring av kommissionens delegerade förordningar (EU) nr 1059/2010, (EU) nr 1060/2010, (EU) nr 1061/2010, (EU) nr 1062/2010, (EU) nr 626/2011, (EU) nr 392/2012, (EU) nr 874/2012, (EU) nr 665/2013, (EU) nr 811/2013 och (EU) nr 812/2013 vad gäller märkning av energirelaterade produkter på internet ( EUT L 147, 17.5.2014 )

( EUT L 147, 17.5.2014 )

60

*

Rättelse till kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/880 av den 4 juni 2015 om förlängning av övergångsperioder för kapitalbaskrav för exponeringar mot centrala motparter enligt Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) nr 575/2013 och (EU) nr 648/2012 ( EUT L 143, 9.6.2015 )

( EUT L 143, 9.6.2015 )

60

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 19.9.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 244/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 244/1

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) 2015/1555

av den 28 maj 2015

om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 med avseende på tekniska tillsynsstandarder för offentliggörande av information vad gäller instituts efterlevnad av kravet på en kontracyklisk kapitalbuffert i enlighet med artikel 440

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT FÖLJANDE FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 av den 26 juni 2013 om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag och om ändring av förordning (EU) nr 648/2012 (1), särskilt artikel 440.2, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 130.1 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU (2) är medlemsstaterna skyldiga att kräva att instituten upprätthåller en institutspecifik kontracyklisk kapitalbuffert. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 130.1 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU (2) är medlemsstaterna skyldiga att kräva att instituten upprätthåller en institutspecifik kontracyklisk kapitalbuffert.

| (2) | För att säkerställa transparens och jämförbarhet mellan institutioner föreskrivs i förordning (EU) nr 575/2013 att instituten ska offentliggöra de viktigaste inslagen i beräkningen av institutets kontracykliska kapitalbuffert som omfattar den geografiska fördelningen av deras berörda kreditexponeringar och det slutliga beloppet av deras institutspecifika kontracykliska kapitalbuffertar. |
| --- | --- |

(2)

För att säkerställa transparens och jämförbarhet mellan institutioner föreskrivs i förordning (EU) nr 575/2013 att instituten ska offentliggöra de viktigaste inslagen i beräkningen av institutets kontracykliska kapitalbuffert som omfattar den geografiska fördelningen av deras berörda kreditexponeringar och det slutliga beloppet av deras institutspecifika kontracykliska kapitalbuffertar.

| (3) | Enligt artikel 130.1 i direktiv 2013/36/EU beräknas en institutspecifik kontracyklisk buffert som produkten av dess totala riskvägda exponeringsbelopp i enlighet med artikel 92.3 i förordning (EU) nr 575/2013 och det institutspecifika kontracykliska buffertvärdet. |
| --- | --- |

(3)

Enligt artikel 130.1 i direktiv 2013/36/EU beräknas en institutspecifik kontracyklisk buffert som produkten av dess totala riskvägda exponeringsbelopp i enlighet med artikel 92.3 i förordning (EU) nr 575/2013 och det institutspecifika kontracykliska buffertvärdet.

| (4) | Enligt artikel 140.1 i direktiv 2013/36/EU består ett institutspecifikt kontracykliskt kapitalbuffertvärde av det viktade genomsnittet av de kontracykliska kapitalbuffertvärden som tillämpas i de länder där institutets berörda kreditexponeringar finns. Offentliggörandet av fördelningen av relevanta kreditexponeringar per land bör lämnas i standardiserad form, i enlighet med bestämmelserna i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1152/2014 (3). För att uppfylla kraven i artikel 440.1 a i förordning (EU) nr 575/2013 som inte fastställer ett minsta buffertvärde ska den geografiska uppdelningen i relevanta kreditexponeringar offentliggöras, även om det tillämpliga kontracykliska buffertvärdet för ett land är noll. |
| --- | --- |

(4)

Enligt artikel 140.1 i direktiv 2013/36/EU består ett institutspecifikt kontracykliskt kapitalbuffertvärde av det viktade genomsnittet av de kontracykliska kapitalbuffertvärden som tillämpas i de länder där institutets berörda kreditexponeringar finns. Offentliggörandet av fördelningen av relevanta kreditexponeringar per land bör lämnas i standardiserad form, i enlighet med bestämmelserna i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1152/2014 (3). För att uppfylla kraven i artikel 440.1 a i förordning (EU) nr 575/2013 som inte fastställer ett minsta buffertvärde ska den geografiska uppdelningen i relevanta kreditexponeringar offentliggöras, även om det tillämpliga kontracykliska buffertvärdet för ett land är noll.

| (5) | För beräkning av det institutspecifika kontracykliska buffertbeloppet bör de vikter som tillämpas för kontracykliska buffertvärden stå i proportion till de totala fastställda kapitalbaskraven för kreditrisk som avser de relevanta kreditexponeringarna i varje medlemsstat och jurisdiktion i tredjeländer där institutet har exponeringar. Därför bör instituten offentliggöra kapitalbaskrav för alla berörda kreditexponeringar. |
| --- | --- |

(5)

För beräkning av det institutspecifika kontracykliska buffertbeloppet bör de vikter som tillämpas för kontracykliska buffertvärden stå i proportion till de totala fastställda kapitalbaskraven för kreditrisk som avser de relevanta kreditexponeringarna i varje medlemsstat och jurisdiktion i tredjeländer där institutet har exponeringar. Därför bör instituten offentliggöra kapitalbaskrav för alla berörda kreditexponeringar.

| (6) | Enligt artikel 433 i förordning (EU) nr 575/2013 ska instituten offentliggöra sin information i samband med kontracykliska buffertkrav minst en gång om året i samband med årsredovisningen. Eftersom det kontracykliska buffertvärdet, i enlighet med artikel 136.7 i direktiv 2013/36/EU, har fastställts av de utsedda myndigheterna kvartalsvis bör offentliggörandet av information om överensstämmelse med kravet på en institutspecifik kontracyklisk kapitalbuffert hänvisa till informationen om det kontracykliska kapitalbuffertvärdet från och med det sista tillgängliga kvartalet. Offentliggörandet av information i förhållande till den kontracykliska kapitalbufferten bör baseras på de kontracykliska kapitalbuffertvärden som är tillämpliga vid tidpunkten för beräkningen av de institutspecifika kontracykliska kapitalbuffertar som offentliggörandet avser. |
| --- | --- |

(6)

Enligt artikel 433 i förordning (EU) nr 575/2013 ska instituten offentliggöra sin information i samband med kontracykliska buffertkrav minst en gång om året i samband med årsredovisningen. Eftersom det kontracykliska buffertvärdet, i enlighet med artikel 136.7 i direktiv 2013/36/EU, har fastställts av de utsedda myndigheterna kvartalsvis bör offentliggörandet av information om överensstämmelse med kravet på en institutspecifik kontracyklisk kapitalbuffert hänvisa till informationen om det kontracykliska kapitalbuffertvärdet från och med det sista tillgängliga kvartalet. Offentliggörandet av information i förhållande till den kontracykliska kapitalbufferten bör baseras på de kontracykliska kapitalbuffertvärden som är tillämpliga vid tidpunkten för beräkningen av de institutspecifika kontracykliska kapitalbuffertar som offentliggörandet avser.

| (7) | I enlighet med artikel 6.1 jämförd med artikel 440.1 i förordning (EU) nr 575/2013 bör instituten offentliggöra information om den kontracykliska kapitalbufferten på individuell basis. Ett institut som antingen är ett moderföretag eller ett dotterföretag och ett institut som ingår i konsolideringen i enlighet med artikel 18 i förordning (EU) nr 575/2013 bör inte vara skyldiga att uppfylla de upplysningskrav som anges i del åtta i den förordningen på individuell nivå i enlighet med artikel 6.3 i den förordningen. Moderinstitut inom EU och institut som kontrolleras av ett finansiellt moderholdingföretag inom EU eller ett blandat finansiellt moderholdingföretag inom EU bör offentliggöra denna information på gruppnivå, medan betydande dotterföretag till moderinstitut inom EU eller ett finansiellt moderholdingföretag inom EU eller ett blandat finansiellt moderholdingföretag inom EU samt dotterföretag som har väsentlig betydelse för sin lokala marknad bör offentliggöra denna information på individuell nivå eller undergruppsnivå i enlighet med artikel 13 i förordning (EU) nr 575/2013. |
| --- | --- |

(7)

I enlighet med artikel 6.1 jämförd med artikel 440.1 i förordning (EU) nr 575/2013 bör instituten offentliggöra information om den kontracykliska kapitalbufferten på individuell basis. Ett institut som antingen är ett moderföretag eller ett dotterföretag och ett institut som ingår i konsolideringen i enlighet med artikel 18 i förordning (EU) nr 575/2013 bör inte vara skyldiga att uppfylla de upplysningskrav som anges i del åtta i den förordningen på individuell nivå i enlighet med artikel 6.3 i den förordningen. Moderinstitut inom EU och institut som kontrolleras av ett finansiellt moderholdingföretag inom EU eller ett blandat finansiellt moderholdingföretag inom EU bör offentliggöra denna information på gruppnivå, medan betydande dotterföretag till moderinstitut inom EU eller ett finansiellt moderholdingföretag inom EU eller ett blandat finansiellt moderholdingföretag inom EU samt dotterföretag som har väsentlig betydelse för sin lokala marknad bör offentliggöra denna information på individuell nivå eller undergruppsnivå i enlighet med artikel 13 i förordning (EU) nr 575/2013.

| (8) | Kravet på att upprätthålla en institutspecifik kontracyklisk kapitalbuffert i enlighet med artikel 130 i direktiv 2013/36/EU kommer att gälla och fasas in från och med den 1 januari 2016, såvida inte medlemsstaterna föreskriver en kortare övergångsperiod i enlighet med artikel 160.6 i det direktivet. För att garantera att instituten har tillräckligt med tid att förbereda offentliggörandet av information bör denna förordning tillämpas från och med den 1 januari 2016. |
| --- | --- |

(8)

Kravet på att upprätthålla en institutspecifik kontracyklisk kapitalbuffert i enlighet med artikel 130 i direktiv 2013/36/EU kommer att gälla och fasas in från och med den 1 januari 2016, såvida inte medlemsstaterna föreskriver en kortare övergångsperiod i enlighet med artikel 160.6 i det direktivet. För att garantera att instituten har tillräckligt med tid att förbereda offentliggörandet av information bör denna förordning tillämpas från och med den 1 januari 2016.

| (9) | Denna förordning grundar sig på de förslag till tekniska tillsynsstandarder som den europeiska tillsynsmyndigheten (Europeiska bankmyndigheten) har lagt fram för Europeiska kommissionen. |
| --- | --- |

(9)

Denna förordning grundar sig på de förslag till tekniska tillsynsstandarder som den europeiska tillsynsmyndigheten (Europeiska bankmyndigheten) har lagt fram för Europeiska kommissionen.

| (10) | Europeiska bankmyndigheten har genomfört öppna offentliga samråd om de förslag till tekniska tillsynsstandarder som denna förordning grundar sig på, analyserat de möjliga kostnaderna och fördelarna och begärt ett yttrande från den bankintressentgrupp som inrättats i enlighet med artikel 37 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 (4). |
| --- | --- |

(10)

Europeiska bankmyndigheten har genomfört öppna offentliga samråd om de förslag till tekniska tillsynsstandarder som denna förordning grundar sig på, analyserat de möjliga kostnaderna och fördelarna och begärt ett yttrande från den bankintressentgrupp som inrättats i enlighet med artikel 37 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 (4).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Syfte

Enligt artikel 440 i förordning (EU) nr 575/2013 anges i denna förordning kraven på offentliggörande av information/upplysningskraven för institut i fråga om deras efterlevnad av kravet på en kontracyklisk kapitalbuffert som avses i avdelning VII kapitel 4 i direktiv 2013/36/EU.

Artikel 2

Offentliggörande av den geografiska fördelningen av kreditexponeringar

Den geografiska fördelningen av ett instituts kreditexponeringar som är relevanta för beräkningen av den kontracykliska buffert som avses i artikel 440.1 a i förordning (EU) nr 575/2013 ska offentliggöras i det standardiserade format som anges i tabell 1 i bilaga I i enlighet med instruktionerna i del I och del II i bilaga II och med bestämmelserna i den delegerade förordning (EU) nr 1152/2014.

Artikel 3

Offentliggörande av beloppet för institutspecifika kontracykliska buffertar

Beloppet för en institutspecifik kontracyklisk buffert som avses i artikel 440.1 b i förordning (EU) nr 575/2013 ska offentliggöras i det standardiserade format som anges i tabell 2 i bilaga I i enlighet med instruktionerna i del I och del III i bilaga II.

Artikel 4

Ikraftträdande och tillämpning

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2016.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 28 maj 2015.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  EGT L 176, 27.6.2013, s. 1.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU av den 26 juni 2013 om behörighet att utöva verksamhet i kreditinstitut och om tillsyn av kreditinstitut och värdepappersföretag, om ändring av direktiv 2002/87/EG och om upphävande av direktiv 2006/48/EG och 2006/49/EG (EUT L 176, 27.6.2013, s. 338).

2

(3)  Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1152/2014 av den 4 juni 2014 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU vad gäller tekniska tillsynsstandarder för fastställande av den geografiska platsen för berörda kreditexponeringar för beräkning av institutspecifika kontracykliska kapitalbuffertar (EUT L 309, 30.10.2014, s. 5).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 av den 24 november 2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska bankmyndigheten), om ändring av beslut nr 716/2009/EG och om upphävande av kommissionens beslut 2009/78/EG (EUT L 331, 15.12.2010, s. 12).

4

---

BILAGA

STANDARDFORMAT FÖR OFFENTLIGGÖRANDE AV INFORMATION VAD GÄLLER INSTITUTS EFTERLEVNAD AV KRAVET PÅ EN KONTRACYKLISK KAPITALBUFFERT

Tabell 1

Den geografiska fördelningen av de kreditexponeringar som är relevanta för beräkningen av den kontracykliska kapitalbufferten

| Rad | | Allmänna kreditexponeringar | Exponering i handelslagret | Värdepapperiseringsexponeringar | Kapitalbaskrav | Kapitalbasvikter | Kontracyklisk kapitalbuffert |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Exponeringsvärdet enligt schablonmetod (SA) | Exponeringsvärde enligt internmetoden | Summan av långa och korta positioner i handelslagret | Värde vad gäller exponeringar i handelslagret för interna modeller | Exponeringsvärdet enligt schablonmetod (SA) | Exponeringsvärdet enligt internmetod | Varav: Allmänna kreditexponeringar | Varav: Exponeringar i handelslager | Varav: Värdepapperiseringsexponeringar | Totalt |
| | | 010 | 020 | 030 | 040 | 050 | 060 | 070 | 080 | 090 | 100 | 110 | 120 |
| 010 | Fördelning per land | | | | | | | | | | | | |
| | Land: 001 | | | | | | | | | | | | |
| | 002 | | | | | | | | | | | | |
| | ... | | | | | | | | | | | | |
| | NNN | | | | | | | | | | | | |
| 020 | | | | | | | | | | | | | |

Rad

Allmänna kreditexponeringar

Exponering i handelslagret

Värdepapperiseringsexponeringar

Kapitalbaskrav

Kapitalbasvikter

Kontracyklisk kapitalbuffert

Exponeringsvärdet enligt schablonmetod (SA)

Exponeringsvärde enligt internmetoden

Summan av långa och korta positioner i handelslagret

Värde vad gäller exponeringar i handelslagret för interna modeller

Exponeringsvärdet enligt schablonmetod (SA)

Exponeringsvärdet enligt internmetod

Varav: Allmänna kreditexponeringar

Varav: Exponeringar i handelslager

Varav: Värdepapperiseringsexponeringar

Totalt

010

020

030

040

050

060

070

080

090

100

110

120

010

Fördelning per land

Land: 001

002

...

NNN

020

Tabell 2

Belopp institutspecifik kontracyklisk kapitalbuffert

| Rad | | Kolumn |
| --- | --- | --- |
| | | 010 |
| 010 | Totalt riskexponeringsbelopp | |
| 020 | Institutspecifik kontracyklisk kapitalbuffert | |
| 030 | Institutspecifik kontracyklisk kapitalbuffert | |

Rad

Kolumn

010

010

Totalt riskexponeringsbelopp

020

Institutspecifik kontracyklisk kapitalbuffert

030

Institutspecifik kontracyklisk kapitalbuffert

---

BILAGA II

INSTRUKTIONER FÖR OFFENTLIGGÖRANDE AV STANDARDFORMAT

DEL I

ALLMÄNNA INSTRUKTIONER

Referensdata

| 1. | I fältet ”tillämpningsnivå” ska instituten ange den tillämpningsnivå som ligger till grund för de data som anges i tabellerna 1 och 2. När instituten fyller i detta fält ska de välja något av följande, i enlighet med artikel 6 och 13 i förordning (EU) nr 575/2013:






  a) | Gruppnivå. |
| --- | --- | --- |

1.

I fältet ”tillämpningsnivå” ska instituten ange den tillämpningsnivå som ligger till grund för de data som anges i tabellerna 1 och 2. När instituten fyller i detta fält ska de välja något av följande, i enlighet med artikel 6 och 13 i förordning (EU) nr 575/2013:

a)

Gruppnivå.

| b) | Individuell nivå. |
| --- | --- |

b)

Individuell nivå.

| c) | Undergruppsnivå. |
| --- | --- |

c)

Undergruppsnivå.

| 2. | För offentliggörande på individuell nivå i enlighet med del ett avdelning II i förordning (EU) nr 575/2013 ska instituten fylla i tabellerna 1 och 2 i dessa anvisningar på individuell nivå i enlighet med del ett avdelning II kapitel 1 i förordning (EU) nr 575/2013. |
| --- | --- |

2.

För offentliggörande på individuell nivå i enlighet med del ett avdelning II i förordning (EU) nr 575/2013 ska instituten fylla i tabellerna 1 och 2 i dessa anvisningar på individuell nivå i enlighet med del ett avdelning II kapitel 1 i förordning (EU) nr 575/2013.

| 3. | För offentliggörande på grupp- eller undergruppsnivå i enlighet med del ett avdelning II i förordning (EU) nr 575/2013 ska instituten fylla i tabellerna 1 och 2 i dessa anvisningar som bygger på gruppnivå i enlighet med del ett avdelning II kapitel 2 i förordning (EU) nr 575/2013. |
| --- | --- |

3.

För offentliggörande på grupp- eller undergruppsnivå i enlighet med del ett avdelning II i förordning (EU) nr 575/2013 ska instituten fylla i tabellerna 1 och 2 i dessa anvisningar som bygger på gruppnivå i enlighet med del ett avdelning II kapitel 2 i förordning (EU) nr 575/2013.

DEL II

INSTRUKTIONER FÖR STANDARDFORMAT 1

Tabell 1

Den geografiska fördelningen av de kreditexponeringar som är relevanta för beräkningen av den kontracykliska kapitalbufferten

Tillämpningsområdet för tabell 1 är begränsat till kreditexponeringar som är relevanta för beräkningen av den kontracykliska kapitalbufferten i enlighet med artikel 140.4 i direktiv 2013/36/EU.

| Rättsliga hänvisningar och instruktioner |
| --- |
| Rad nr | Förklaring |
| 010-01X | Uppdelning i relevanta kreditexponeringar per land

  Förteckning över de länder där institutet har kreditexponeringar som är relevanta för beräkningen av den institutspecifika kontracykliska bufferten i enlighet med delegerad förordning (EU) nr 1152/2014.
  Antalet rader kan variera beroende på det antal länder där institutet har sina kreditexponeringar som är relevanta för beräkningen av den kontracykliska bufferten.
  I enlighet med delegerad förordning (EU) nr 1152/2014 får institutet, om exponeringar i handelslager eller utländska instituts kreditexponeringar svarar för mindre än 2 % av dess totala riskvägda exponeringar, välja att fördela dessa exponeringar till platsen för institutionen. Om de exponeringar som offentliggörs för platsen för institutionen inbegriper exponeringar från andra länder, bör dessa klart identifieras genom en not eller fotnot i informationstabellen. |
| 020 | Totalt

  Det värde som beskrivs i enlighet med förklaringen i kolumnerna 010–120 i nuvarande tabell. |

Rättsliga hänvisningar och instruktioner

Rad nr

Förklaring

010-01X

Uppdelning i relevanta kreditexponeringar per land

Förteckning över de länder där institutet har kreditexponeringar som är relevanta för beräkningen av den institutspecifika kontracykliska bufferten i enlighet med delegerad förordning (EU) nr 1152/2014.

Antalet rader kan variera beroende på det antal länder där institutet har sina kreditexponeringar som är relevanta för beräkningen av den kontracykliska bufferten.

I enlighet med delegerad förordning (EU) nr 1152/2014 får institutet, om exponeringar i handelslager eller utländska instituts kreditexponeringar svarar för mindre än 2 % av dess totala riskvägda exponeringar, välja att fördela dessa exponeringar till platsen för institutionen. Om de exponeringar som offentliggörs för platsen för institutionen inbegriper exponeringar från andra länder, bör dessa klart identifieras genom en not eller fotnot i informationstabellen.

020

Totalt

Det värde som beskrivs i enlighet med förklaringen i kolumnerna 010–120 i nuvarande tabell.

| Rättsliga hänvisningar och instruktioner |
| --- |
| Kolumn nr | Förklaring |
| 010 | Exponeringsvärde för allmänna kreditexponeringar för schablonmetod (SA)

  Exponeringsvärde för berörda kreditexponeringar som definierats i artikel 140.4 a i direktiv 2013/36/EU, fastställda i enlighet med artikel 111 i förordning (EU) nr 575/2013.
  Geografisk uppdelning görs i enlighet med delegerad förordning (EU) nr 1152/2014.
  Rad 020 (totalt): Summan av alla berörda kreditexponeringar som fastställts i enlighet med artikel 140.4 a i direktiv 2013/36/EU, fastställda i enlighet med artikel 111 i förordning (EU) nr 575/2013. |
| 020 | Exponeringsvärde för allmänna kreditexponeringar för internmetoden

  Exponeringsvärde för berörda kreditexponeringar som fastställts i enlighet med artikel 140.4 a i direktiv 2013/36/EU, fastställda i enlighet med artikel 166 i förordning (EU) nr 575/2013.
  Geografisk uppdelning görs i enlighet med EBA/RTS/2013/15.
  Rad 020 (totalt): Summan av alla berörda kreditexponeringar som definierats i artikel 140.4 a i direktiv 2013/36/EU, fastställda i enlighet med artikel 166 i förordning (EU) nr 575/2013. |
| 030 | Summan av långa och korta positioner för exponeringar i handelslagret

  Summan av långa och korta positioner i relevanta kreditexponeringar som definierats i artikel 140.4 b i direktiv 2013/36/EU, beräknad som summan av långa och korta positioner som fastställts i enlighet med artikel 327 i förordning (EU) nr 575/2013.
  Geografisk uppdelning görs i enlighet med delegerad förordning (EU) nr 1152/2014.
  Rad 020 (totalt): Summan av alla långa och korta positioner i relevanta kreditexponeringar som definierats i artikel 140.4 b i direktiv 2013/36/EU, beräknad som summan av långa och korta positioner som fastställts i enlighet med artikel 327 i förordning (EU) nr 575/2013. |
| 040 | Värde för exponeringar i handelslagret för interna modeller

  Summan av följande:






  — | Verkligt värde i likvida medel, som representerar berörda kreditexponeringar enligt definitionen i artikel 140.4 b i direktiv 2013/36/EU, fastställda i enlighet med artikel 104 i förordning (EU) nr 575/2013. |

Rättsliga hänvisningar och instruktioner

Kolumn nr

Förklaring

010

Exponeringsvärde för allmänna kreditexponeringar för schablonmetod (SA)

Exponeringsvärde för berörda kreditexponeringar som definierats i artikel 140.4 a i direktiv 2013/36/EU, fastställda i enlighet med artikel 111 i förordning (EU) nr 575/2013.

Geografisk uppdelning görs i enlighet med delegerad förordning (EU) nr 1152/2014.

Rad 020 (totalt): Summan av alla berörda kreditexponeringar som fastställts i enlighet med artikel 140.4 a i direktiv 2013/36/EU, fastställda i enlighet med artikel 111 i förordning (EU) nr 575/2013.

020

Exponeringsvärde för allmänna kreditexponeringar för internmetoden

Exponeringsvärde för berörda kreditexponeringar som fastställts i enlighet med artikel 140.4 a i direktiv 2013/36/EU, fastställda i enlighet med artikel 166 i förordning (EU) nr 575/2013.

Geografisk uppdelning görs i enlighet med EBA/RTS/2013/15.

Rad 020 (totalt): Summan av alla berörda kreditexponeringar som definierats i artikel 140.4 a i direktiv 2013/36/EU, fastställda i enlighet med artikel 166 i förordning (EU) nr 575/2013.

030

Summan av långa och korta positioner för exponeringar i handelslagret

Summan av långa och korta positioner i relevanta kreditexponeringar som definierats i artikel 140.4 b i direktiv 2013/36/EU, beräknad som summan av långa och korta positioner som fastställts i enlighet med artikel 327 i förordning (EU) nr 575/2013.

Geografisk uppdelning görs i enlighet med delegerad förordning (EU) nr 1152/2014.

Rad 020 (totalt): Summan av alla långa och korta positioner i relevanta kreditexponeringar som definierats i artikel 140.4 b i direktiv 2013/36/EU, beräknad som summan av långa och korta positioner som fastställts i enlighet med artikel 327 i förordning (EU) nr 575/2013.

040

Värde för exponeringar i handelslagret för interna modeller

Summan av följande:

—

Verkligt värde i likvida medel, som representerar berörda kreditexponeringar enligt definitionen i artikel 140.4 b i direktiv 2013/36/EU, fastställda i enlighet med artikel 104 i förordning (EU) nr 575/2013.

| — | Derivatens nominella värde, som representerar berörda kreditexponeringar definieras i artikel 140.4 b i direktiv 2013/36/EU. |
| --- | --- |

—

Derivatens nominella värde, som representerar berörda kreditexponeringar definieras i artikel 140.4 b i direktiv 2013/36/EU.

Geografisk uppdelning görs i enlighet med delegerad förordning (EU) nr 1152/2014.

Rad 020 (totalt): Summan av det verkliga värdet i likvida medel, som representerar berörda kreditexponeringar definierade i artikel 140.4 b i direktiv 2013/36/EU, fastställd i enlighet med artikel 104 i förordning (EU) nr 575/2013 samt nominellt värde av alla derivat, som representerar berörda kreditexponeringar definierade i artikel 140.4 b i direktiv 2013/36/EU.

050

Exponeringsvärde av värdepapperiseringsexponeringar för schablonmetod

Exponeringsvärde för berörda kreditexponeringar som definieras i artikel 140.4 c i direktiv 2013/36/EU, fastställt i enlighet med artikel 246 a och c i förordning (EU) nr 575/2013.

Geografisk uppdelning görs i enlighet med delegerad förordning (EU) nr 1152/2014.

Rad 020 (totalt): Summan av alla berörda kreditexponeringar som definierats i artikel 140.4 c i direktiv 2013/36/EU, fastställd i enlighet med artikel 246 a och c i förordning (EU) nr 575/2013.

060

Exponeringsvärde för värdepapperiseringsexponeringar av internmetod

Exponeringsvärde för berörda kreditexponeringar som definierats i artikel 140.4 c i direktiv 2013/36/EU, fastställt i enlighet med artikel 246.1 b och d i förordning (EU) nr 575/2013.

Geografisk uppdelning görs i enlighet med delegerad förordning (EU) nr 1152/2014.

Rad 020 (totalt): Summan av alla berörda kreditexponeringar som definierats i artikel 140.4 c i direktiv 2013/36/EU, fastställd i enlighet med artikel 246 b och d i förordning (EU) nr 575/2013.

070

Kapitalbaskrav: allmänna kreditexponeringar

Kapitalbaskrav för berörda kreditexponeringar i landet i fråga, som definierats i artikel 140.4 a i direktiv 2013/36/EU, fastställt i enlighet med del tre avdelning II i förordning (EU) nr 575/2013.

Rad 020 (totalt): Summan av alla kapitalbaskrav för berörda kreditexponeringar, som definierats i artikel 140.4 a i direktiv 2013/36/EU, fastställd i enlighet med del tre avdelning II i förordning (EU) nr 575/2013.

080

Kapitalbaskrav: exponeringar i handelslager

Kapitalbaskrav för berörda kreditexponeringar i landet i fråga, som definierats i artikel 140.4 b i direktiv 2013/36/EU, fastställt i enlighet med del tre avdelning IV kapitel 2 i förordning (EU) nr 575/2013 för specifik risk, eller i enlighet med del tre, avdelning IV, kapitel 5 i förordning (EU) nr 575/2013 för tillkommande fallissemangs- och migrationsrisker.

Rad 020 (totalt): Summan av alla kapitalbaskrav för berörda kreditexponeringar, som definierats i artikel 140.4 b i direktiv 2013/36/EU, fastställd i enlighet med del tre avdelning IV kapitel 2 i förordning (EU) nr 575/2013 för specifik risk, eller i enlighet med del tre, avdelning IV, kapitel 5 i förordning (EU) nr 575/2013 för tillkommande fallissemangs- och migrationsrisker.

090

Kapitalbaskrav: värdepapperiseringsexponeringar

Kapitalbaskrav för berörda kreditexponeringar i landet i fråga, som definierats i artikel 140.4 c i direktiv 2013/36/EU, fastställt i enlighet med del tre avdelning II kapitel 5 i förordning (EU) nr 575/2013.

Rad 020 (totalt): Summan av alla kapitalbaskrav för berörda kreditexponeringar, som definierats i artikel 140.4 c i direktiv 2013/36/EU, fastställd i enlighet med del tre avdelning II kapitel 5 i förordning (EU) nr 575/2013.

100

Kapitalbaskrav – Totalt

Summan av kolumnerna 070, 080 och 090.

Rad 020 (totalt): Summan av alla kapitalbaskrav för berörda kreditexponeringar, som definierats i artikel 140.4 i direktiv 2013/36/EU.

110

Kapitalbaskravsvikter

Den vikt som tillämpas på det kontracykliska buffertvärdet i varje land, uttryckt som totalt kapitalbaskrav som avser de berörda kreditexponeringarna i landet i fråga (rad 01X, kolumn 100), dividerad med de totala kapitalbaskrav som avser alla kreditexponeringar som är relevanta för beräkningen av den kontracykliska bufferten i enlighet med artikel 140.4 i direktiv 2013/36/EU (rad 020, kolumn 100).

Detta värde anges i absoluta tal med 2 decimaler.

120

Kontracykliskt kapitalbuffertvärde

Kontracykliskt kapitalbuffertvärde som är tillämpligt i landet i fråga, och som fastställts i enlighet med artiklarna 136, 137, 138 och 139 i direktiv 2013/36/EU. Denna kolumn innehåller inte fastställda kontracykliska kapitalbuffertvärden, men är ännu inte tillämplig vid tidpunkten för beräkning av den institutspecifika kontracykliska kapitalbuffert som informationen avser.

Detta värde anges i procent med samma antal decimaler som fastställts i enlighet med artiklarna 136, 137, 138 och 139 i direktiv 2013/36/EU.

DEL III

INSTRUKTIONER FÖR STANDARDFORMAT 2

Tabell 2

Belopp institutspecifika kontracykliska kapitalbuffertar

Instituten ska följa instruktionerna i detta avsnitt för att komplettera tabell 2 Belopp institutspecifika kontracykliska kapitalbuffertar.

| Rättsliga hänvisningar och instruktioner |
| --- |
| Rad nr | Förklaring |
| 010 | Totalt riskexponeringsbelopp

  Totalt riskexponeringsbelopp beräknat i enlighet med artikel 92.3 i förordning (EU) nr 575/2013. |
| 020 | Institutspecifika kontracykliska kapitalbuffertvärden

  Institutspecifika kontracykliska buffertvärden har fastställts i enlighet med artikel 140.1 i direktiv 2013/36/EU.
  Det institutspecifika kontracykliska kapitalbuffertvärdet beräknas som det viktade genomsnittet av de kontracykliska kapitalbuffertvärden som gäller i de länder där institutets berörda kreditexponeringar finns och som redovisas i raderna 010–01X i kolumn 120 i tabell 1.
  Den vikt som tillämpas på det kontracykliska buffertvärdet i varje land är andelen kapitalbaskrav av de totala kapitalbaskraven i relation till berörda kreditexponeringarna i territoriet i fråga, och redovisas i tabell 1 kolumn 110.
  Detta värde anges i procent med 2 decimaler. |
| 030 | Institutspecifika kontracykliska kapitalbuffertkrav

  Institutspecifika kontracykliska kapitalbuffertkrav, beräknade som det institutspecifika kontracykliska buffertvärdet, som redovisas i rad 020 i denna tabell, tillämpas på det totala riskvägda exponeringsbelopp som redovisas i rad 010 i tabellen. |

Rättsliga hänvisningar och instruktioner

Rad nr

Förklaring

010

Totalt riskexponeringsbelopp

Totalt riskexponeringsbelopp beräknat i enlighet med artikel 92.3 i förordning (EU) nr 575/2013.

020

Institutspecifika kontracykliska kapitalbuffertvärden

Institutspecifika kontracykliska buffertvärden har fastställts i enlighet med artikel 140.1 i direktiv 2013/36/EU.

Det institutspecifika kontracykliska kapitalbuffertvärdet beräknas som det viktade genomsnittet av de kontracykliska kapitalbuffertvärden som gäller i de länder där institutets berörda kreditexponeringar finns och som redovisas i raderna 010–01X i kolumn 120 i tabell 1.

Den vikt som tillämpas på det kontracykliska buffertvärdet i varje land är andelen kapitalbaskrav av de totala kapitalbaskraven i relation till berörda kreditexponeringarna i territoriet i fråga, och redovisas i tabell 1 kolumn 110.

Detta värde anges i procent med 2 decimaler.

030

Institutspecifika kontracykliska kapitalbuffertkrav

Institutspecifika kontracykliska kapitalbuffertkrav, beräknade som det institutspecifika kontracykliska buffertvärdet, som redovisas i rad 020 i denna tabell, tillämpas på det totala riskvägda exponeringsbelopp som redovisas i rad 010 i tabellen.

| Rättsliga hänvisningar och instruktioner |
| --- |
| Kolumn nr | Förklaring |
| 010 | Det värde som beskrivs i enlighet med förklaringen till raderna 010–030 i tabellen. |

Rättsliga hänvisningar och instruktioner

Kolumn nr

Förklaring

010

Det värde som beskrivs i enlighet med förklaringen till raderna 010–030 i tabellen.

---

| 19.9.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 244/9 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 244/9

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) 2015/1556

av den 11 juni 2015

om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 med avseende på tekniska standarder för övergångsbehandling enligt internmetoden för riskklassificering av aktieexponeringar

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 av den 26 juni 2013 om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag och om ändring av förordning (EU) nr 648/2012 (1), särskilt artikel 495.3 tredje stycket, och

av följande skäl:

| (1) | Det är nödvändigt att specificera de villkor enligt vilka de behöriga myndigheterna får bevilja undantag från behandlingen enligt internmetoden för riskklassificering för vissa kategorier av aktieexponeringar som institut och EU-dotterföretag till institut i medlemsstaten innehar den 31 december 2007. |
| --- | --- |

(1)

Det är nödvändigt att specificera de villkor enligt vilka de behöriga myndigheterna får bevilja undantag från behandlingen enligt internmetoden för riskklassificering för vissa kategorier av aktieexponeringar som institut och EU-dotterföretag till institut i medlemsstaten innehar den 31 december 2007.

| (2) | Dessa villkor bör fastställas på ett harmoniserat sätt för att inte ha en oproportionerligt negativ effekt på den smidiga övergången av de nationella regelverken från den ordning som fastställts genom införlivandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/48/EG (2), särskilt artikel 154.6, till den ordning som fastställts av förordning (EU) nr 575/2013. |
| --- | --- |

(2)

Dessa villkor bör fastställas på ett harmoniserat sätt för att inte ha en oproportionerligt negativ effekt på den smidiga övergången av de nationella regelverken från den ordning som fastställts genom införlivandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/48/EG (2), särskilt artikel 154.6, till den ordning som fastställts av förordning (EU) nr 575/2013.

| (3) | Vid fastställandet av dessa villkor bör vederbörlig hänsyn i största möjliga utsträckning tas till de berättigade förväntningar hos de institut som beviljades undantaget enligt den tidigare ordning som tillämpades till och med den 31 december 2013. Därför bör behöriga myndigheter tillåtas att bevilja det undantaget till de ifrågavarande instituten. Andra institut bör inte beviljas det undantaget. |
| --- | --- |

(3)

Vid fastställandet av dessa villkor bör vederbörlig hänsyn i största möjliga utsträckning tas till de berättigade förväntningar hos de institut som beviljades undantaget enligt den tidigare ordning som tillämpades till och med den 31 december 2013. Därför bör behöriga myndigheter tillåtas att bevilja det undantaget till de ifrågavarande instituten. Andra institut bör inte beviljas det undantaget.

| (4) | Denna förordning grundar sig på det förslag till tekniska tillsynsstandarder som Europeiska bankmyndigheten har lagt fram för kommissionen. |
| --- | --- |

(4)

Denna förordning grundar sig på det förslag till tekniska tillsynsstandarder som Europeiska bankmyndigheten har lagt fram för kommissionen.

| (5) | EBA har anordnat öppna offentliga samråd om det förslag till tekniska tillsynsstandarder som denna förordning bygger på, analyserat de därmed sammanhängande potentiella kostnaderna och fördelarna och begärt ett yttrande från den bankintressentgrupp som inrättats i enlighet med artikel 37 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 (3). |
| --- | --- |

(5)

EBA har anordnat öppna offentliga samråd om det förslag till tekniska tillsynsstandarder som denna förordning bygger på, analyserat de därmed sammanhängande potentiella kostnaderna och fördelarna och begärt ett yttrande från den bankintressentgrupp som inrättats i enlighet med artikel 37 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 (3).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Behöriga myndigheter får bevilja institut och EU-dotterbolag till institut undantag från en behandling enligt internmetoden för riskklassificering som avses i artikel 495.1 i förordning (EU) nr 575/2013 endast när det gäller de kategorier av aktieexponeringar som den 31 december 2013 redan omfattades av undantag från metoden för intern riskklassificering.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 11 juni 2015.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  EUT L 176, 27.6.2013, s. 1.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/48/EG av den 14 juni 2006 om rätten att starta och driva verksamhet i kreditinstitut (EGT L 177, 30.6.2006, s. 1).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 av den 24 november 2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska bankmyndigheten), om ändring av beslut nr 716/2009/EG och om upphävande av kommissionens beslut 2009/78/EG (EUT L 331, 15.12.2010, s. 12).

3

---

| 19.9.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 244/11 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 244/11

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) 2015/1557

av den 13 juli 2015

om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 543/2009 om skördestatistik

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 543/2009 av den 18 juni 2009 om skördestatistik och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 837/90 och (EEG) nr 959/93 (1), särskilt artikel 6.2, och

av följande skäl:

| (1) | Förordning (EG) nr 543/2009 fastställer ramarna för framtagandet av jämförbar EU-statistik om årliga skördar. |
| --- | --- |

(1)

Förordning (EG) nr 543/2009 fastställer ramarna för framtagandet av jämförbar EU-statistik om årliga skördar.

| (2) | Efter en periodisk granskning av tillämpningen av förordning (EG) nr 543/2009 har det för jämförbarhetens skull ansetts nödvändigt att uppdatera några av variablernas benämningar och definitioner, så att dessa tillämpas och förstås på ett och samma sätt. |
| --- | --- |

(2)

Efter en periodisk granskning av tillämpningen av förordning (EG) nr 543/2009 har det för jämförbarhetens skull ansetts nödvändigt att uppdatera några av variablernas benämningar och definitioner, så att dessa tillämpas och förstås på ett och samma sätt.

| (3) | De förtecknade variabler som har blivit överflödiga bör tas bort från listan. |
| --- | --- |

(3)

De förtecknade variabler som har blivit överflödiga bör tas bort från listan.

| (4) | Eftersom nationella produktionsuppgifter bör vara jämförbara, bör fuktighetsgraden läggas till produktionen av vissa växtkategorier som skördas gröna. |
| --- | --- |

(4)

Eftersom nationella produktionsuppgifter bör vara jämförbara, bör fuktighetsgraden läggas till produktionen av vissa växtkategorier som skördas gröna.

| (5) | Förordning (EG) nr 543/2009 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(5)

Förordning (EG) nr 543/2009 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagan till förordning (EG) nr 543/2009 ska ersättas med bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 13 juli 2015.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  EUT L 167, 29.6.2009, s. 1.

1

---

BILAGA

Tabell 1

Grödor från åkermark

DEL A

| | Odlad areal
  (1 000 hektar) | Bärgad skörd
  (1 000 ton) | Avkastning
  (100 kg/ha) |
| --- | --- | --- | --- |
| Tidsfrister för överföring
  Variabler | 31 jan | 30 juni | 31 aug | 30 sept | 31 jan | 30 sept | 30 sept | 31 okt | 31 jan | 30 sept | 31 aug |
| år n | år n | år n | år n | år n + 1 | år n + 1 | år n | år n | år n + 1 | år n + 1 | år n |
| Tidsfristnummer | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 |
| | Medlemsstater över tröskel | Medlemsstater över tröskel | Medlemsstater över tröskel | Alla medlemsstater | Alla medlemsstater | Alla medlemsstater | Alla medlemsstater | Alla medlemsstater | Alla medlemsstater | Alla medlemsstater | Medlemsstater över tröskel |
| Spannmål för produktion av säd (inklusive utsäde)
   (1) | — | — | — | — | x | R | — | — | x | R | — |
| Spannmål (exklusive ris) för produktion av säd (inklusive utsäde) (1) | — | — | — | — | x | x | — | — | x | x | — |
| Vanligt vete och speltvete (1) | — | x | x | x | x | R | x | x | x | R | x |
| Vanligt höstvete och speltvete (1) | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| Durumvete (1) | x | x | x | x | x | R | x | x | x | R | x |
| Råg och höstsädsblandningar (1) | x | x | x | x | x | R | x | x | x | R | x |
| Korn | — | x | x | x | x | R | x | x | x | R | x |
| Höstkorn (1) | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| Havre (1) | — | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| Vårsädsblandningar (1) | — | — | — | — | x | x | — | — | x | x | — |
| Majskorn och majskolvsblandningar (1) | — | x | x | x | x | R | x | x | x | R | x |
| Rågvete (1) | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| Sorghum (durra) (1) | — | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| Annan spannmål som inte klassificeras på annat ställe (bovete, hirs, kanariefrö etc.) (1) | — | — | — | — | x | x | — | — | x | x | — |
| Ris (1) | — | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| Indicaris | — | — | — | — | x | x | — | — | x | x | — |
| Japonicaris | — | — | — | — | x | x | — | — | x | x | — |

Odlad areal

(1 000 hektar)

Bärgad skörd

(1 000 ton)

Avkastning

(100 kg/ha)

Tidsfrister för överföring

Variabler

31 jan

30 juni

31 aug

30 sept

31 jan

30 sept

30 sept

31 okt

31 jan

30 sept

31 aug

år n

år n

år n

år n

år n + 1

år n + 1

år n

år n

år n + 1

år n + 1

år n

Tidsfristnummer

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10

11

Medlemsstater över tröskel

Medlemsstater över tröskel

Medlemsstater över tröskel

Alla medlemsstater

Alla medlemsstater

Alla medlemsstater

Alla medlemsstater

Alla medlemsstater

Alla medlemsstater

Alla medlemsstater

Medlemsstater över tröskel

Spannmål för produktion av säd (inklusive utsäde)
   (1)

—

—

—

—

x

R

—

—

x

R

—

Spannmål (exklusive ris) för produktion av säd (inklusive utsäde) (1)

—

—

—

—

x

x

—

—

x

x

—

Vanligt vete och speltvete (1)

—

x

x

x

x

R

x

x

x

R

x

Vanligt höstvete och speltvete (1)

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

Durumvete (1)

x

x

x

x

x

R

x

x

x

R

x

Råg och höstsädsblandningar (1)

x

x

x

x

x

R

x

x

x

R

x

Korn

—

x

x

x

x

R

x

x

x

R

x

Höstkorn (1)

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

Havre (1)

—

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

Vårsädsblandningar (1)

—

—

—

—

x

x

—

—

x

x

—

Majskorn och majskolvsblandningar (1)

—

x

x

x

x

R

x

x

x

R

x

Rågvete (1)

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

Sorghum (durra) (1)

—

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

Annan spannmål som inte klassificeras på annat ställe (bovete, hirs, kanariefrö etc.) (1)

—

—

—

—

x

x

—

—

x

x

—

Ris (1)

—

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

Indicaris

—

—

—

—

x

x

—

—

x

x

—

Japonicaris

—

—

—

—

x

x

—

—

x

x

—

DEL B

| | Odlad areal
  (1 000 hektar) | Bärgad skörd
  (1 000 ton) | Avkastning
  (100 kg/ha) |
| --- | --- | --- | --- |
| Tidsfrister för överföring
  Variabler | 31 jan | 30 juni | 31 aug | 30 sept | 31 mars | 30 sept | 30 sept | 31 okt | 31 mars | 30 sept | 31 aug |
| år n | år n | år n | år n | år n + 1 | år n + 1 | år n | år n | år n + 1 | år n + 1 | år n |
| Tidsfristnummer | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 |
| | Medlemsstater över tröskel | Medlemsstater över tröskel | Medlemsstater över tröskel | Alla medlemsstater | Alla medlemsstater | Alla medlemsstater | Alla medlemsstater | Alla medlemsstater | Alla medlemsstater | Alla medlemsstater | Medlemsstater över tröskel |
| Trindsäd till mognad (inklusive utsäde och blandningar av spannmål och trindsäd till mognad)
   (1) | — | — | — | — | x | R | — | — | x | x | — |
| Ärter (1) | — | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| Bondbönor och åkerbönor (1) | — | x | x | x | x | x | — | x | x | x | — |
| Sötlupiner (1) | — | — | — | — | x | x | — | — | x | x | — |
| Annan trindsäd som inte klassificeras på annat ställe | — | — | — | — | x | x | — | — | — | — | — |
| Rotfrukter | — | — | — | — | x | x | — | — | — | — | — |
| Potatis (inklusive utsädespotatis) | — | x | x | x | x | x | — | x | x | x | — |
| Sockerbetor (exklusive utsäde) | — | x | x | x | x | R | — | x | x | R | — |
| Andra rotfrukter som inte klassificeras på annat ställe | — | — | — | — | x | x | — | — | — | — | — |
| Industrigrödor | — | — | — | — | x | x | — | — | — | — | — |
| Raps och rybs (1) | — | x | x | x | x | R | x | x | x | R | x |
| Höstraps och höstrybs | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| Solrosfrön (1) | — | x | x | x | x | R | x | x | x | R | x |
| Sojabönor (1) | — | x | x | x | x | R | x | x | x | R | x |
| Linfrö (oljelin) (1) | — | — | — | — | x | R | — | — | x | x | — |
| Bomullsfrön (1) | — | — | — | — | — | — | — | — | x | x | — |
| Andra oljeväxter som inte klassificeras på annat ställe (1) | — | — | — | — | x | x | — | — | — | — | — |
| Spånadslin | — | — | — | — | x | R | — | — | x | x | — |
| Hampa | — | — | — | — | x | x | — | — | x | x | — |
| Bomull | — | — | — | — | x | R | — | — | x | x | — |
| Tobak | — | — | — | — | x | R | — | — | x | R | — |
| Humle | — | — | — | — | x | x | — | — | x | x | — |
| Kryddväxter, aromatiska växter, medicinalväxter och kulinariska växter | — | — | — | — | x | x | — | — | — | — | — |
| Energigrödor som inte klassificeras på annat ställe | — | — | — | — | x | x | — | — | x | x | — |
| Grönskörd från åkermark | — | — | — | — | x | x | — | — | — | — | — |
| Slåtter- och betesvall | — | — | — | — | x | x | — | — | — | — | — |
| Baljväxter till grönskörd | — | — | — | — | x | x | — | — | — | — | — |
| Majs till grönskörd (1) | — | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| Andra spannmålsgrödor till grönskörd (exklusive majs till grönskörd) (1) | — | — | — | — | x | x | — | — | x | x | — |

Odlad areal

(1 000 hektar)

Bärgad skörd

(1 000 ton)

Avkastning

(100 kg/ha)

Tidsfrister för överföring

Variabler

31 jan

30 juni

31 aug

30 sept

31 mars

30 sept

30 sept

31 okt

31 mars

30 sept

31 aug

år n

år n

år n

år n

år n + 1

år n + 1

år n

år n

år n + 1

år n + 1

år n

Tidsfristnummer

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10

11

Medlemsstater över tröskel

Medlemsstater över tröskel

Medlemsstater över tröskel

Alla medlemsstater

Alla medlemsstater

Alla medlemsstater

Alla medlemsstater

Alla medlemsstater

Alla medlemsstater

Alla medlemsstater

Medlemsstater över tröskel

Trindsäd till mognad (inklusive utsäde och blandningar av spannmål och trindsäd till mognad)
   (1)

—

—

—

—

x

R

—

—

x

x

—

Ärter (1)

—

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

Bondbönor och åkerbönor (1)

—

x

x

x

x

x

—

x

x

x

—

Sötlupiner (1)

—

—

—

—

x

x

—

—

x

x

—

Annan trindsäd som inte klassificeras på annat ställe

—

—

—

—

x

x

—

—

—

—

—

Rotfrukter

—

—

—

—

x

x

—

—

—

—

—

Potatis (inklusive utsädespotatis)

—

x

x

x

x

x

—

x

x

x

—

Sockerbetor (exklusive utsäde)

—

x

x

x

x

R

—

x

x

R

—

Andra rotfrukter som inte klassificeras på annat ställe

—

—

—

—

x

x

—

—

—

—

—

Industrigrödor

—

—

—

—

x

x

—

—

—

—

—

Raps och rybs (1)

—

x

x

x

x

R

x

x

x

R

x

Höstraps och höstrybs

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

Solrosfrön (1)

—

x

x

x

x

R

x

x

x

R

x

Sojabönor (1)

—

x

x

x

x

R

x

x

x

R

x

Linfrö (oljelin) (1)

—

—

—

—

x

R

—

—

x

x

—

Bomullsfrön (1)

—

—

—

—

—

—

—

—

x

x

—

Andra oljeväxter som inte klassificeras på annat ställe (1)

—

—

—

—

x

x

—

—

—

—

—

Spånadslin

—

—

—

—

x

R

—

—

x

x

—

Hampa

—

—

—

—

x

x

—

—

x

x

—

Bomull

—

—

—

—

x

R

—

—

x

x

—

Tobak

—

—

—

—

x

R

—

—

x

R

—

Humle

—

—

—

—

x

x

—

—

x

x

—

Kryddväxter, aromatiska växter, medicinalväxter och kulinariska växter

—

—

—

—

x

x

—

—

—

—

—

Energigrödor som inte klassificeras på annat ställe

—

—

—

—

x

x

—

—

x

x

—

Grönskörd från åkermark

—

—

—

—

x

x

—

—

—

—

—

Slåtter- och betesvall

—

—

—

—

x

x

—

—

—

—

—

Baljväxter till grönskörd

—

—

—

—

x

x

—

—

—

—

—

Majs till grönskörd (1)

—

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

Andra spannmålsgrödor till grönskörd (exklusive majs till grönskörd) (1)

—

—

—

—

x

x

—

—

x

x

—

Notera att skattningar för kolumnerna 1, 2, 3 och 11 är obligatoriska för medlemsstater med en genomsnittlig nationell produktion per år under desenaste tre åren som överstiger

| | 3 000 000 ton för vanligt vete och speltvete, |
| --- | --- |

3 000 000 ton för vanligt vete och speltvete,

| | 1 000 000 ton för durumvete, |
| --- | --- |

1 000 000 ton för durumvete,

| | 900 000 ton för korn, |
| --- | --- |

900 000 ton för korn,

| | 100 000 ton för råg och höstsädsblandningar, |
| --- | --- |

100 000 ton för råg och höstsädsblandningar,

| | 1 500 000 ton för majskorn och majskolvsblandningar, |
| --- | --- |

1 500 000 ton för majskorn och majskolvsblandningar,

| | 200 000 ton för rågvete, |
| --- | --- |

200 000 ton för rågvete,

| | 150 000 ton för havre, |
| --- | --- |

150 000 ton för havre,

| | 150 000 ton för sorghum (durra), |
| --- | --- |

150 000 ton för sorghum (durra),

| | 150 000 ton för ris, |
| --- | --- |

150 000 ton för ris,

| | 70 000 ton för ärter, |
| --- | --- |

70 000 ton för ärter,

| | 50 000 ton för bondbönor och åkerbönor, |
| --- | --- |

50 000 ton för bondbönor och åkerbönor,

| | 300 000 ton för raps och rybs, |
| --- | --- |

300 000 ton för raps och rybs,

| | 200 000 ton för solrosfrön, |
| --- | --- |

200 000 ton för solrosfrön,

| | 60 000 ton för sojabönor, |
| --- | --- |

60 000 ton för sojabönor,

| | 700 000 ton för potatis (inklusive utsädespotatis), |
| --- | --- |

700 000 ton för potatis (inklusive utsädespotatis),

| | 2 500 000 ton för sockerbetor (exklusive utsäde), |
| --- | --- |

2 500 000 ton för sockerbetor (exklusive utsäde),

| | 4 500 000 ton för maj s till grönskörd. |
| --- | --- |

4 500 000 ton för maj s till grönskörd.

Tabell 2

Färska grönsaker (inklusive meloner), jordgubbar och odlad svamp

| | Odlad areal
  (1 000 hektar) | Bärgad skörd
  (1 000 ton) |
| --- | --- | --- |
| Tidsfrister för överföring
  Variabler | 31 mars
  år n + 1 | 31 mars
  år n + 1 |
| Tidsfristnummer | 1 | 2 |
| Färska grönsaker (inklusive meloner) och jordgubbar | x | — |
| Kålväxter | — | — |
| Blomkål och broccoli | x | x |
| Kål | x | x |
| Blad- och stjälkgrönsaker (exklusive kålväxter) | — | — |
| Purjolök | x | x |
| Bladselleri | x | x |
| Sallad | x | x |
| Sallad under glas eller högt skydd som ger tillträde (2) | x | — |
| Frisésallad | x | x |
| Spenat | x | x |
| Sparris | x | x |
| Endivsallad avsedd att konsumeras färsk | x | x |
| Kronärtskockor | x | x |
| Fruktgrönsaker (inklusive meloner) | — | — |
| Tomater | x | x |
| Tomater avsedda att konsumeras färska | x | x |
| Tomater under glas eller högt skydd som ger tillträde (2) | x | — |
| Gurka | x | x |
| Gurka under glas eller högt skydd som ger tillträde (2) | x | — |
| Inläggningsgurkor | x | x |
| Auberginer | x | x |
| Zucchini och squash | x | x |
| Meloner (exklusive vattenmeloner) | x | x |
| Vattenmeloner | x | x |
| Paprika | x | x |
| Paprika under glas eller högt skydd som ger tillträde (2) | x | — |
| Rot-, knöl- och lökgrönsaker | — | — |
| Morötter | x | x |
| Matlök | x | x |
| Schalottenlök | x | x |
| Rotselleri | x | x |
| Rädisor | x | x |
| Vitlök | x | x |
| Färska baljväxter | x | — |
| Färska ärter | x | x |
| Färska bönor | x | x |
| Jordgubbar | x | x |
| Jordgubbar under glas eller högt skydd som ger tillträde (2) | x | — |
| Odlad svamp | x | x |

Odlad areal

(1 000 hektar)

Bärgad skörd

(1 000 ton)

Tidsfrister för överföring

Variabler

31 mars

år n + 1

31 mars

år n + 1

Tidsfristnummer

1

2

Färska grönsaker (inklusive meloner) och jordgubbar

x

—

Kålväxter

—

—

Blomkål och broccoli

x

x

Kål

x

x

Blad- och stjälkgrönsaker (exklusive kålväxter)

—

—

Purjolök

x

x

Bladselleri

x

x

Sallad

x

x

Sallad under glas eller högt skydd som ger tillträde (2)

x

—

Frisésallad

x

x

Spenat

x

x

Sparris

x

x

Endivsallad avsedd att konsumeras färsk

x

x

Kronärtskockor

x

x

Fruktgrönsaker (inklusive meloner)

—

—

Tomater

x

x

Tomater avsedda att konsumeras färska

x

x

Tomater under glas eller högt skydd som ger tillträde (2)

x

—

Gurka

x

x

Gurka under glas eller högt skydd som ger tillträde (2)

x

—

Inläggningsgurkor

x

x

Auberginer

x

x

Zucchini och squash

x

x

Meloner (exklusive vattenmeloner)

x

x

Vattenmeloner

x

x

Paprika

x

x

Paprika under glas eller högt skydd som ger tillträde (2)

x

—

Rot-, knöl- och lökgrönsaker

—

—

Morötter

x

x

Matlök

x

x

Schalottenlök

x

x

Rotselleri

x

x

Rädisor

x

x

Vitlök

x

x

Färska baljväxter

x

—

Färska ärter

x

x

Färska bönor

x

x

Jordgubbar

x

x

Jordgubbar under glas eller högt skydd som ger tillträde (2)

x

—

Odlad svamp

x

x

Tabell 3

Fleråriga grödor för livsmedelsproduktion

| | Produktionsare al
  (1 000 hektar) | Bärgad skörd
  (1 000 ton) |
| --- | --- | --- |
| Tidsfrister för överföring
  Variabler | 31 mars
  år n + 1 | 31 mars
  år n + 1 | 30 sept
  år n + 1 |
| Tidsfristnummer | 1 | 2 | 3 |
| Fleråriga grödor för livsmedelsproduktion | x | — | — |
| Frukter från tempererade klimatzoner | — | — | — |
| Äpplen | x | x | — |
| Äpplen avsedda att konsumeras färska | — | x | — |
| Päron | x | x | — |
| Persikor | x | x | — |
| Nektariner | x | x | — |
| Aprikoser | x | x | — |
| Körsbär | x | x | — |
| Surkörsbär | x | x | — |
| Plommon | x | x | — |
| Frukter från subtropiska och tropiska klimatzoner | — | — | — |
| Fikon | x | x | — |
| Kiwi | x | x | — |
| Avokado | x | x | — |
| Bananer | x | x | — |
| Bär (exklusive jordgubbar) | — | — | — |
| Svarta vinbär | x | x | — |
| Hallon | x | x | — |
| Nötter
   (3) | — | — | — |
| Valnötter | x | x | — |
| Hasselnötter | x | x | — |
| Mandlar | x | x | — |
| Kastanjer | x | x | — |
| Citrusfrukter
   (3) | x | — | — |
| Apelsiner | x | — | x |
| Små citrusfrukter | x | — | x |
| Satsumas | x | — | x |
| Klementiner | x | — | x |
| Citroner och limefrukter | x | — | x |
| Pomelos och grapefrukter | x | — | x |
| Druvor
   (3) | x | x | — |
| Druvor för vinframställning | x | x | — |
| Druvor för vin med skyddad ursprungsbeteckning (SUB) | x | x | — |
| Druvor för vin med skyddad geografisk beteckning (SGB) | x | x | — |
| Druvor för vin som inte klassificeras på annat ställe (utan SUB/SGB) | x | x | — |
| Bordsdruvor | x | x | — |
| Druvor för russin | x | x | — |
| Oliver
   (3) | — | — | — |
| Bordsoliver | x | x | — |
| Oliver för olivolja | x | x | — |

Produktionsare al

(1 000 hektar)

Bärgad skörd

(1 000 ton)

Tidsfrister för överföring

Variabler

31 mars

år n + 1

31 mars

år n + 1

30 sept

år n + 1

Tidsfristnummer

1

2

3

Fleråriga grödor för livsmedelsproduktion

x

—

—

Frukter från tempererade klimatzoner

—

—

—

Äpplen

x

x

—

Äpplen avsedda att konsumeras färska

—

x

—

Päron

x

x

—

Persikor

x

x

—

Nektariner

x

x

—

Aprikoser

x

x

—

Körsbär

x

x

—

Surkörsbär

x

x

—

Plommon

x

x

—

Frukter från subtropiska och tropiska klimatzoner

—

—

—

Fikon

x

x

—

Kiwi

x

x

—

Avokado

x

x

—

Bananer

x

x

—

Bär (exklusive jordgubbar)

—

—

—

Svarta vinbär

x

x

—

Hallon

x

x

—

Nötter
   (3)

—

—

—

Valnötter

x

x

—

Hasselnötter

x

x

—

Mandlar

x

x

—

Kastanjer

x

x

—

Citrusfrukter
   (3)

x

—

—

Apelsiner

x

—

x

Små citrusfrukter

x

—

x

Satsumas

x

—

x

Klementiner

x

—

x

Citroner och limefrukter

x

—

x

Pomelos och grapefrukter

x

—

x

Druvor
   (3)

x

x

—

Druvor för vinframställning

x

x

—

Druvor för vin med skyddad ursprungsbeteckning (SUB)

x

x

—

Druvor för vin med skyddad geografisk beteckning (SGB)

x

x

—

Druvor för vin som inte klassificeras på annat ställe (utan SUB/SGB)

x

x

—

Bordsdruvor

x

x

—

Druvor för russin

x

x

—

Oliver
   (3)

—

—

—

Bordsoliver

x

x

—

Oliver för olivolja

x

x

—

Tabell 4

Utnyttjad jordbruksmark

| | Primär areal
  (1 000 hektar) |
| --- | --- |
| Tidsfrister för överföring
  Variabler | 30 sept
  år n + 1 |
| Utnyttjad jordbruksmark | R |
| Åkermark | R |
| Spannmål för produktion av säd (inklusive utsäde) | x |
| Trindsäd till mognad (inklusive utsäde och blandningar av spannmål och trindsäd till mognad) | x |
| Potatis (inklusive utsädespotatis) | x |
| Sockerbetor (exklusive utsäde) | x |
| Industrigrödor | x |
| Grönskörd från åkermark | x |
| Färska grönsaker (inklusive meloner) och jordgubbar | x |
| Blommor och prydnadsväxter (exklusive plantskolor) | x |
| Andra grödor på åkermark som inte klassificeras på annat ställe | x |
| Träda | R |
| Betesmark och slåtteräng | R |
| Fleråriga grödor | x |
| Frukt, bär och nötter (exklusive citrusfrukter, druvor och jordgubbar) | R |
| Druvor | R |
| Oliver | R |
| Plantskolor | x |

Primär areal

(1 000 hektar)

Tidsfrister för överföring

Variabler

30 sept

år n + 1

Utnyttjad jordbruksmark

R

Åkermark

R

Spannmål för produktion av säd (inklusive utsäde)

x

Trindsäd till mognad (inklusive utsäde och blandningar av spannmål och trindsäd till mognad)

x

Potatis (inklusive utsädespotatis)

x

Sockerbetor (exklusive utsäde)

x

Industrigrödor

x

Grönskörd från åkermark

x

Färska grönsaker (inklusive meloner) och jordgubbar

x

Blommor och prydnadsväxter (exklusive plantskolor)

x

Andra grödor på åkermark som inte klassificeras på annat ställe

x

Träda

R

Betesmark och slåtteräng

R

Fleråriga grödor

x

Frukt, bär och nötter (exklusive citrusfrukter, druvor och jordgubbar)

R

Druvor

R

Oliver

R

Plantskolor

x

---

(1)  Uppgifter om skörden av dessa grödor ska anges med en genomsnittlig vattenhalt, och varje medlemsstat ska meddela dessa vattenhalter till kommissionen i januari/mars år n + 1 (kolumn 9).

(2)  Skattningar är obligatoriska för medlemsstater med en nationell skördad areal som är lika med eller överstiger 500 hektar.

(3)  Skattningar är obligatoriska för medlemsstater med en nationell skördad areal som är lika med eller överstiger 500 hektar.

---

| 19.9.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 244/20 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 244/20

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) 2015/1558

av den 22 juli 2015

om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/1017 genom fastställande av en resultattavla över indikatorer för tillämpningen av EU-garantin

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/1017 av den 25 juni 2015 om Europeiska fonden för strategiska investeringar, Europeiska centrumet för investeringsrådgivning och portalen för investeringsprojekt på europeisk nivå samt om ändring av förordningarna (EU) nr 1291/2013 och (EU) nr 1316/2013 – Europeiska fonden för strategiska investeringar (1), särskilt artikel 7.14, och

av följande skäl:

| (1) | Projekt som stöds av Europeiska investeringsbanken (nedan kallad EIB) och omfattas av EU-garantin inom ramen för Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi) bör bedömas i enlighet med EIB:s utvärderings- och kontrollförfaranden, inklusive bedömningssystemet med tre pelare (3-Pillar value added assessment, 3PVA, nedan kallat bedömningssystemet). |
| --- | --- |

(1)

Projekt som stöds av Europeiska investeringsbanken (nedan kallad EIB) och omfattas av EU-garantin inom ramen för Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi) bör bedömas i enlighet med EIB:s utvärderings- och kontrollförfaranden, inklusive bedömningssystemet med tre pelare (3-Pillar value added assessment, 3PVA, nedan kallat bedömningssystemet).

| (2) | Bedömningen av sådana projekt bör ske utifrån en resultattavla över indikatorer som bygger på EIB:s bedömningssystem. Användningen av en sådan resultattavla bör möjliggöra ett effektivt genomförande av Efsi och samtidigt säkerställa att utvärderingsstandarderna håller hög kvalitet. |
| --- | --- |

(2)

Bedömningen av sådana projekt bör ske utifrån en resultattavla över indikatorer som bygger på EIB:s bedömningssystem. Användningen av en sådan resultattavla bör möjliggöra ett effektivt genomförande av Efsi och samtidigt säkerställa att utvärderingsstandarderna håller hög kvalitet.

| (3) | Resultattavlan över indikatorer bör användas för att se till att EU-garantin inriktas på projekt med högre mervärde. |
| --- | --- |

(3)

Resultattavlan över indikatorer bör användas för att se till att EU-garantin inriktas på projekt med högre mervärde.

| (4) | Om EIB:s styrande organ beslutar att revidera EIB:s bedömningssystem bör kommissionen och EIB utan dröjsmål undersöka om resultattavlan behöver ses över och ändras mot bakgrund av det reviderade bedömningssystemet. |
| --- | --- |

(4)

Om EIB:s styrande organ beslutar att revidera EIB:s bedömningssystem bör kommissionen och EIB utan dröjsmål undersöka om resultattavlan behöver ses över och ändras mot bakgrund av det reviderade bedömningssystemet.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

I bilagan till denna förordning anges en resultattavla över indikatorer, som avses i artikel 7 i förordning (EU) 2015/1017, och som ska användas av Efsis investeringskommitté för att säkerställa en oberoende och öppen bedömning av den eventuella och faktiska användningen av EU-garantin.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 22 juli 2015.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  EUT L 169, 1.7.2015, s. 1.

1

---

BILAGA

Resultattavla över indikatorer

1.   Allmänna principer

En resultattavla över indikatorer ska användas av den investeringskommitté som inrättats i enlighet med artikel 7.7–7.12 i förordning (EU) 2015/1017 för att bedöma mervärdet av en transaktion för potentiellt stöd från EIB inom ramen för EU-garantin (1). Resultattavlan kommer att vara ett verktyg för att hjälpa investeringskommittén att vid användningen av EU-garantin ge prioritet åt transaktioner med högre betyg och mervärde. EIB ska beräkna poängtalen och indikatorerna på förhand och kontrollera projektets resultat när det avslutas. Poängen för relevanta pelare och värdet på varje indikator ska ges till investeringskommittén.

Resultattavlan består av fyra pelare:

| — | Pelare 1 – bidrag till Efsis politiska mål. |
| --- | --- |

—

Pelare 1 – bidrag till Efsis politiska mål.

| — | Pelare 2 – projektets kvalitet och sundhet. |
| --- | --- |

—

Pelare 2 – projektets kvalitet och sundhet.

| — | Pelare 3 – tekniskt och finansiellt bidrag. |
| --- | --- |

—

Pelare 3 – tekniskt och finansiellt bidrag.

| — | Pelare 4 – kompletterande indikatorer. |
| --- | --- |

—

Pelare 4 – kompletterande indikatorer.

På grund av varje pelares specifika inriktning ska de bedömas separat utan sammanräkning av poängen till en total poängsumma. Investeringskommittén ska ge lika stor vikt till varje pelare när projekten prioriteringsordnas, oavsett om resultatet för en viss pelare utgörs av ett numeriskt poängtal eller om pelaren består av icke poängsatta kvalitativa och kvantitativa indikatorer. I enlighet med artikel 7.14 i Efsi-förordningen ska denna resultattavla användas av investeringskommittén för att säkerställa en oberoende och öppen bedömning av den eventuella och faktiska användningen av EU-garantin. Detta kompletterar, men påverkar inte investeringskommitténs granskning av potentiella projekt enligt artikel 7.7 i Efsi-förordningen.

2.   Resultattavlan

Varje Efsi-transaktion ska betygsättas under var och en av de fyra pelarna. Betygsättningen ska göras på grundval av de poäng som transaktionen har tilldelats för ett antal indikatorer inom varje pelare, med hjälp av följande skala:

| Poäng | Pelare 2 betyg | Pelare 1 och 3 betyg |
| --- | --- | --- |
| 0–49 | Mindre god | Lågt |
| 50–99 | Godtagbar | Måttligt |
| 100–149 | God | Betydande |
| ≥ 150 | Utmärkt | Högt |

Poäng

Pelare 2 betyg

Pelare 1 och 3 betyg

0–49

Mindre god

Lågt

50–99

Godtagbar

Måttligt

100–149

God

Betydande

≥ 150

Utmärkt

Högt

Pelare 4 omfattar kompletterande indikatorer av kvantitativ eller kvalitativ typ och kommer inte att sammanfattas i ett separat betyg.

Pelare 1: Bidrag till Efsis politiska mål

Pelare 1 ska bedöma överensstämmelsen med och bidraget till Efsis allmänna mål som anges i artikel 9.2 i förordning (EU) 2015/1017. Det övergripande betyget för pelare 1 ska ges på grundval av transaktionens bidrag på skalan ”lågt”, ”måttligt”, ”betydande” och ”högt”.

Bedömningen bygger på följande aspekter:

—   Bidrag till Efsis mål: Alla projekt måste bidra till minst ett av de allmänna målen för Efsi. Projekt med låg politisk prioritet, som till exempel en icke-prioriterad TEN-väg, ska ges lägre betyg.

—   Viktiga mål: I artikel 9.2 i förordning (EU) 2015/1017 förtecknas ett antal viktiga politikområden för vart och ett av de allmänna politiska målen, som anses vara särskilt angelägna. Projekt inom dessa viktiga politikområden flyttas upp ett steg i betygsskalan. Specifika egenskaper hos projektet som gör att dess bidrag är särskilt högt, till exempel demonstrationsprojekt eller projekt som ger ett stort bidrag till målen för Europa 2020, ska också beaktas vid betygsättningen. Projekt som uppfyller flera mål, bland annat övergripande mål som sammanhållning och klimat, flyttas upp ytterligare betygsteg.

En enda indikator med fyra betygsnivåer ska användas. För att beräkna det övergripande betyget har varje betygsteg upp till 50 poäng. Efter sammanräkning (utan viktning) kategoriseras projektets bidrag som ”lågt” (mindre än 50 poäng), ”måttligt” (50–99 poäng), ”betydande” (100–149 poäng) eller ”högt” (150 poäng eller mer).

Pelare 2: Projektets kvalitet och sundhet

Pelare 2 består av ett antal indikatorer för att utvärdera transaktionens kvalitet och sundhet. Olika metoder används för investeringar i enskilda projekt och för investeringar genom lån med mellanhänder och flera bidragsmottagare (multi-beneficiary intermediated loans, MBIL).

Följande aspekter och tillhörande indikatorer ska tillämpas vid bedömningen av enskilda projekt:

—   Tillväxt (indikator 1: från 0 till 100 poäng): Ett projekts bidrag till hållbar tillväxt kommer från dess socioekonomiska inverkan i termer av kostnad och nytta. Om möjligt ska den ekonomiska avkastningsgraden (ERR) kvantifieras med hjälp av bästa praxis som tillämpas av ekonomer. Sådan praxis beaktar projektets socioekonomiska kostnader och fördelar, inklusive dess spridningseffekter (t.ex. positiva effekter på forskning, utveckling och innovation, långsiktiga klimatfördelar, inverkan på arbetsmarknaden eller negativa miljöeffekter). För vissa projekt är dock avkastningsgraden svår att uppskatta. För ett flertal sektorer krävs till exempel överensstämmelse med EU:s standarder och det viktigaste är att se till att den mest kostnadsgynnsamma lösningen antas i stället för att bedöma den övergripande ekonomiska lönsamheten (detta gäller till exempel för vatten och avfallshantering). För dessa sektorer bygger kvalitetsbedömningen på sektorspecifika riktmärken. För transaktioner som grupperar ramlån bygger bedömningen främst på den investeringsstrategi och de kriterier som används av den projektansvarige.

I allmänhet är tröskelvärdet för avkastning för EIB-finansiering 5 %. För ett standardprojekt betraktas en avkastningsgrad på 5–7 % som ”godtagbar”, 7–10 % betraktas som ”god”, och ett projekt med en avkastningsgrad på över 10 % betraktas som ”utmärkt”. Klassificeringen av resultat bygger emellertid också på vissa sektorsspecifika överväganden. De sektorer som för närvarande betraktas som mindre miljömässigt hållbara (t.ex. vissa transportsätt) skulle endast finansieras om de anses ”goda” ur ett ekonomiskt perspektiv, vilket innebär en lägsta avkastningsgrad på 7 %. Å andra sidan skulle utvalda projekt med långsiktiga klimatfördelar kunna komma i fråga för finansiering om de har en avkastningsgrad på 3,5–5 % – med klassificering i kategorin ”mindre god”. Betyg för projekt i den privata sektorn sätts på grund av risk-/avkastningsprofilen till ”mindre god” för en avkastningsgrad på 5–7 %, ”godtagbar” för 7–10 %, ”god” för 10–15 % och ”utmärkt” för en avkastningsgrad på över 15 %. Avkastningsgraden ska beräknas med fullständigt beaktande av positiva och negativa externa effekter, inklusive på aspekter som gäller miljö och klimat. Tröskelvärdet kan justeras av styrelsen om det finns bevis för att det inte ligger i linje med en ekonomiskt försvarbar nivå och med hänsyn till den långsiktiga ekonomiska situationen.

—   Den projektansvariges kapacitet (indikator 2: från 0 till 30 poäng): Denna kapacitet bedöms genom en kvalitativ bedömning av den projektansvariges förmåga att genomföra projektet i tid och på ett effektivt sätt. Här beaktas även den relevanta institutionella kontexten och eventuellt tekniskt bistånd som tillhandahålls. Detta är särskilt viktigt för ramlån, där prioriteringskriterier, projektgenomförande och kontrollkapacitet samt övervaknings- och kontrollsystem ska bedömas, liksom hanteringen av miljökrav, konkurrenskrav och krav för offentlig upphandling.

—   Hållbarhet (indikator 3: från 0 till 30 poäng): Enligt EIB:s normer måste projekt inte bara vara ekonomiskt livskraftiga och därmed bidra till tillväxt, utan de måste också vara hållbara i miljömässigt och socialt hänseende. Att strikta miljönormer och sociala normer upprätthålls är av yttersta vikt. Dessa bedöms genom riktlinjerna i handboken om miljömässig och social praxis (Environmental and Social Practices Handbook) (2).

—   Sysselsättning (indikator 4: från 0 till 40 poäng): Sysselsättningsindikatorn omfattar sysselsättning under byggfasen och under drift. Sysselsättningen under byggfasen beräknas med hjälp av industrispecifika parametrar. Bedömningen av sysselsättningen under drift görs genom att projektets analytiker jämför projektet med erfarenheten i sektorn. I nedanstående tabell summeras betygen, uppdelat på sysselsättning under byggfasen och under drift. Hög sysselsättning under byggfasen förekommer till exempel vid vissa anläggningsarbeten (särskilt utspridda renoveringsarbeten), energieffektivitet och skogsbruk. Högre sysselsättning under drift är t.ex. vanligt i vissa industriprojekt.

Det övergripande betyget för pelare 2 för enskilda projekt ska beräknas genom att summera poängen i de fyra underkategorier som beskrivs ovan för att ge ett övergripande betyg för projektet från ”mindre god” (mindre än 50 poäng), ”godtagbar” (50–99 poäng), ”god” (100–149 poäng) till ”utmärkt” (150 poäng och över).

Vad gäller lån med mellanhänder och flera bidragsmottagare (multibeneficiary intermediated loans, MBIL) ska pelare 2 ge en bedömning av kapaciteten och effektiviteten hos finansiella och andra organ (inklusive utvecklingsbanker) att fungera som mellanhänder. Bedömningen görs på grundval av följande tre oberoende indikatorer:

| — | Mellanhandens kapacitet och sundhet och den operationella miljöns kvalitet. |
| --- | --- |

—

Mellanhandens kapacitet och sundhet och den operationella miljöns kvalitet.

| — | Ökad tillgång till finansiering och förbättrade finansieringsvillkor, inklusive för de slutliga stödmottagarna. |
| --- | --- |

—

Ökad tillgång till finansiering och förbättrade finansieringsvillkor, inklusive för de slutliga stödmottagarna.

| — | Sysselsättning för de slutliga stödmottagarna. |
| --- | --- |

—

Sysselsättning för de slutliga stödmottagarna.

Poängen för indikatorerna i varje kategori räknas samman utan viktning för att ge ett övergripande betyg för projektet från ”mindre god” (mindre än 50 poäng), ”godtagbar” (50–99 poäng), ”god” (100–149 poäng) till ”utmärkt” (150 poäng och över).

Pelare 3: Tekniskt och finansiellt bidrag

Pelare 3 handlar om det värde som uppstår genom EIB:s medverkan och stödet från Efsi, som erbjuder finansiella och icke-finansiella fördelar till stöd för projektet. Detta särskilda bidrag bedöms med hjälp av tre indikatorer som var och en mäter kompletterande delar av mervärdet:

| — | Finansiellt bidrag, dvs. förbättring av motpartens finansieringsvillkor jämfört med alternativa finansieringskällor (lägre ränta och/eller längre löptid). |
| --- | --- |

—

Finansiellt bidrag, dvs. förbättring av motpartens finansieringsvillkor jämfört med alternativa finansieringskällor (lägre ränta och/eller längre löptid).

| — | Finansiellt underlättande, dvs. ökad effektivitet i andra parters stöd, mobilisering av resurser från tredje part, särskilt från den privata sektorn, och signaler till andra långivare. |
| --- | --- |

—

Finansiellt underlättande, dvs. ökad effektivitet i andra parters stöd, mobilisering av resurser från tredje part, särskilt från den privata sektorn, och signaler till andra långivare.

| — | EIB:s bidrag och rådgivning, dvs. tillhandahållande av icke-finansiella tjänster i form av expertråd/kunskapsöverföring för att underlätta projektgenomförandet och för att stärka den institutionella kapaciteten samt ge råd om finansiell strukturering. Detta kan göras inom ramen för Europeiskt centrum för investeringsrådgivning eller andra befintliga rådgivande organ, såsom Jaspers, Elena, Horisont 2020 InnovFin Advisory eller på andra sätt, som till exempel stöd för projektgenomförande. |
| --- | --- |

—

EIB:s bidrag och rådgivning, dvs. tillhandahållande av icke-finansiella tjänster i form av expertråd/kunskapsöverföring för att underlätta projektgenomförandet och för att stärka den institutionella kapaciteten samt ge råd om finansiell strukturering. Detta kan göras inom ramen för Europeiskt centrum för investeringsrådgivning eller andra befintliga rådgivande organ, såsom Jaspers, Elena, Horisont 2020 InnovFin Advisory eller på andra sätt, som till exempel stöd för projektgenomförande.

Varje indikator ska betygsättas separat med användning av EIB:s befintliga konsekventa och väldokumenterade metod, i dess senaste version. Som för pelare 1 ska betyget ligga mellan ”lågt” och ”högt”. Poängen för varje indikator räknas samman utan viktning för att ge projektet ett övergripande betyg för denna pelare från ”lågt” (mindre än 50 poäng), ”måttligt” (50–99 poäng), ”betydande” (100–149 poäng) till ”högt” (150 poäng och över).

Pelare 4: Kompletterande indikatorer

Resultattavlan ska kompletteras med följande indikatorer som ska rapporteras för varje transaktion för att fånga upp centrala övergripande aspekter av EIB:s transaktioner inom ramen för Efsi:

| — | Additionalitet: Det ska anges om transaktionen är en särskild verksamhet eller gängse transaktion. För gängse transaktioner ska ytterligare förklaring ges som motiverar additionalitet enligt definitionen i artikel 5 i förordning (EU) 2015/1017. |
| --- | --- |

—

Additionalitet: Det ska anges om transaktionen är en särskild verksamhet eller gängse transaktion. För gängse transaktioner ska ytterligare förklaring ges som motiverar additionalitet enligt definitionen i artikel 5 i förordning (EU) 2015/1017.

| — | Ett antal indikatorer som rör projektets makroekonomiska miljö som bland annat gör det möjligt för investeringskommitténs medlemmar att bedöma potentiella effekter på ekonomiska skillnader inom unionen, och potentialen för långsiktig tillväxt: i) indikatorer som är specifika för investeringssituationen, ii) produktionsgapet, beräknat på grundval av den produktionsfunktionsmetod som har godkänts av Ekofinrådet, iii) potentiell BNP-tillväxt, iv) indikatorer som är specifika för arbetslöshet: arbetslöshetsnivå, förändring i arbestlöshetsnivå från år till år och jämförelse med EU-snittet, v) indikator för samlad lånekostnad för icke-finansiella bolag, eller om detta inte är tillgängligt, bankräntor till icke-finansiella företag. Mot bakgrund av dessa indikatorer ska investeringskommittén särskilt beakta projekt som bidrar till att minska ekonomiska skillnader inom unionen. |
| --- | --- |

—

Ett antal indikatorer som rör projektets makroekonomiska miljö som bland annat gör det möjligt för investeringskommitténs medlemmar att bedöma potentiella effekter på ekonomiska skillnader inom unionen, och potentialen för långsiktig tillväxt: i) indikatorer som är specifika för investeringssituationen, ii) produktionsgapet, beräknat på grundval av den produktionsfunktionsmetod som har godkänts av Ekofinrådet, iii) potentiell BNP-tillväxt, iv) indikatorer som är specifika för arbetslöshet: arbetslöshetsnivå, förändring i arbestlöshetsnivå från år till år och jämförelse med EU-snittet, v) indikator för samlad lånekostnad för icke-finansiella bolag, eller om detta inte är tillgängligt, bankräntor till icke-finansiella företag. Mot bakgrund av dessa indikatorer ska investeringskommittén särskilt beakta projekt som bidrar till att minska ekonomiska skillnader inom unionen.

| — | Förväntad multiplikatoreffekt av Efsis bidrag. |
| --- | --- |

—

Förväntad multiplikatoreffekt av Efsis bidrag.

| — | Belopp för privat finansiering som mobiliseras. |
| --- | --- |

—

Belopp för privat finansiering som mobiliseras.

| — | Samarbete med nationella utvecklingsbanker och stöd till investeringsplattformar. |
| --- | --- |

—

Samarbete med nationella utvecklingsbanker och stöd till investeringsplattformar.

| — | Samfinansiering med europeiska struktur- och investeringsfonder. |
| --- | --- |

—

Samfinansiering med europeiska struktur- och investeringsfonder.

| — | Samfinansiering med andra EU-instrument (Horisont 2020, Fonden för ett sammanlänkat Europa osv.) |
| --- | --- |

—

Samfinansiering med andra EU-instrument (Horisont 2020, Fonden för ett sammanlänkat Europa osv.)

| — | Energieffektivitet som uppnås (i förekommande fall). |
| --- | --- |

—

Energieffektivitet som uppnås (i förekommande fall).

| — | Indikator för klimatåtgärder (i förekommande fall). |
| --- | --- |

—

Indikator för klimatåtgärder (i förekommande fall).

---

(1)  Resultattavlan omfattar inte transaktioner enligt artikel 10.2 b i förordning (EU) 2015/1017.

(2)  http://www.eib.org/attachments/strategies/environmental_and_social_practices_handbook_en.pdf

---

| 19.9.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 244/25 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 244/25

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2015/1559

av den 18 september 2015

om införande av en preliminär antidumpningstull på import av rör av duktilt gjutjärn (även kallat gjutjärn med sfäroidiserad grafit) med ursprung i Indien

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 7.4,

efter samråd med medlemsstaterna, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

1.1   Inledande

| (1) | Den 20 december 2014 inledde Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) en antidumpningsundersökning vad gäller import av rör av duktilt gjutjärn (även kallat gjutjärn med sfäroidiserad grafit) med ursprung i Indien (nedan kallat det berörda landet) med stöd av artikel 5 i grundförordningen. Kommissionen offentliggjorde ett tillkännagivande om inledande i Europeiska unionens officiella tidning
   (2) (nedan kallat tillkännagivandet om inledande). |
| --- | --- |

(1)

Den 20 december 2014 inledde Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) en antidumpningsundersökning vad gäller import av rör av duktilt gjutjärn (även kallat gjutjärn med sfäroidiserad grafit) med ursprung i Indien (nedan kallat det berörda landet) med stöd av artikel 5 i grundförordningen. Kommissionen offentliggjorde ett tillkännagivande om inledande i Europeiska unionens officiella tidning
   (2) (nedan kallat tillkännagivandet om inledande).

| (2) | Kommissionen inledde undersökningen till följd av ett klagomål som ingetts den 10 november 2014 av Saint-Gobain PAM Group (nedan kallad klaganden) såsom företrädare för tillverkare som svarar för mer än 25 % av unionens sammanlagda tillverkning av rör av duktilt gjutjärn. Klagomålet innehöll bevisning för dumpning och för därav följande väsentlig skada som var tillräcklig för att motivera inledandet av en undersökning. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen inledde undersökningen till följd av ett klagomål som ingetts den 10 november 2014 av Saint-Gobain PAM Group (nedan kallad klaganden) såsom företrädare för tillverkare som svarar för mer än 25 % av unionens sammanlagda tillverkning av rör av duktilt gjutjärn. Klagomålet innehöll bevisning för dumpning och för därav följande väsentlig skada som var tillräcklig för att motivera inledandet av en undersökning.

| (3) | Den 11 mars 2015 inledde kommissionen en antisubventionsundersökning avseende import till unionen av rör av duktilt gjutjärn med ursprung i Indien och påbörjade en separat undersökning. Kommissionen offentliggjorde ett tillkännagivande om inledande i Europeiska unionens officiella tidning
   (3). Denna undersökning pågår fortfarande. |
| --- | --- |

(3)

Den 11 mars 2015 inledde kommissionen en antisubventionsundersökning avseende import till unionen av rör av duktilt gjutjärn med ursprung i Indien och påbörjade en separat undersökning. Kommissionen offentliggjorde ett tillkännagivande om inledande i Europeiska unionens officiella tidning
   (3). Denna undersökning pågår fortfarande.

1.2   Berörda parter

| (4) | I tillkännagivandet om inledande uppmanades berörda parter att ta kontakt med kommissionen för att delta i undersökningen. Kommissionen underrättade de klagande, andra kända unionstillverkare, kända exporterande tillverkare, de indiska myndigheterna, kända importörer, leverantörer och användare, handlare samt intresseorganisationer som såvitt känt var berörda om inledandet av undersökningen och uppmanade dem att delta. |
| --- | --- |

(4)

I tillkännagivandet om inledande uppmanades berörda parter att ta kontakt med kommissionen för att delta i undersökningen. Kommissionen underrättade de klagande, andra kända unionstillverkare, kända exporterande tillverkare, de indiska myndigheterna, kända importörer, leverantörer och användare, handlare samt intresseorganisationer som såvitt känt var berörda om inledandet av undersökningen och uppmanade dem att delta.

| (5) | De berörda parterna gavs möjlighet att lämna synpunkter på inledandet av undersökningen och att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden. Ingen berörd part begärde att bli hörd för att lämna synpunkter på inledandet av undersökningen. |
| --- | --- |

(5)

De berörda parterna gavs möjlighet att lämna synpunkter på inledandet av undersökningen och att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden. Ingen berörd part begärde att bli hörd för att lämna synpunkter på inledandet av undersökningen.

1.2.1   Stickprovsförfarande

| (6) | I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den kunde komma att göra ett urval av de berörda parterna i enlighet med artikel 17 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(6)

I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den kunde komma att göra ett urval av de berörda parterna i enlighet med artikel 17 i grundförordningen.

Stickprovsförfarande avseende unionstillverkare och importörer

| (7) | Inget stickprovsförfarande avseende unionstillverkare behövdes. Det finns bara tre företag eller företagsgrupper som tillverkar den berörda produkten i unionen och två av dem, som svarar för omkring 96 % av unionens sammanlagda tillverkning, samarbetade i undersökningen. |
| --- | --- |

(7)

Inget stickprovsförfarande avseende unionstillverkare behövdes. Det finns bara tre företag eller företagsgrupper som tillverkar den berörda produkten i unionen och två av dem, som svarar för omkring 96 % av unionens sammanlagda tillverkning, samarbetade i undersökningen.

| (8) | För att kommissionen skulle kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt när det gäller importörer och i så fall göra ett urval ombads icke-närstående importörer att lämna de uppgifter som anges i tillkännagivandet om inledande. Inga icke-närstående importörer gav sig till känna inom de tidsfrister som angavs i tillkännagivandet om inledande. |
| --- | --- |

(8)

För att kommissionen skulle kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt när det gäller importörer och i så fall göra ett urval ombads icke-närstående importörer att lämna de uppgifter som anges i tillkännagivandet om inledande. Inga icke-närstående importörer gav sig till känna inom de tidsfrister som angavs i tillkännagivandet om inledande.

Stickprovsförfarande avseende exporterande tillverkare i Indien

| (9) | För att kommissionen skulle kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval ombads alla exporterande tillverkare i Indien att lämna de uppgifter som anges i tillkännagivandet om inledande. Kommissionen bad dessutom Indiens delegation vid Europeiska unionen att identifiera och/eller kontakta eventuella andra exporterande tillverkare som skulle kunna vara intresserade av att medverka i undersökningen. |
| --- | --- |

(9)

För att kommissionen skulle kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval ombads alla exporterande tillverkare i Indien att lämna de uppgifter som anges i tillkännagivandet om inledande. Kommissionen bad dessutom Indiens delegation vid Europeiska unionen att identifiera och/eller kontakta eventuella andra exporterande tillverkare som skulle kunna vara intresserade av att medverka i undersökningen.

| (10) | Två exporterande tillverkare i det berörda landet lämnade den begärda informationen och samtyckte till att ingå i urvalet. Dessa svarade för 100 % av exporten från Indien under undersökningsperioden. Kommissionen beslutade därför att det inte behövdes något stickprovsförfarande. |
| --- | --- |

(10)

Två exporterande tillverkare i det berörda landet lämnade den begärda informationen och samtyckte till att ingå i urvalet. Dessa svarade för 100 % av exporten från Indien under undersökningsperioden. Kommissionen beslutade därför att det inte behövdes något stickprovsförfarande.

1.2.2   Svar på frågeformuläret

| (11) | Kommissionen sände frågeformulär till de två indiska samarbetsvilliga exporterande tillverkarna, till de tre unionstillverkarna och till de användare som gav sig till känna inom de tidsfrister som angavs i tillkännagivandet om inledande. |
| --- | --- |

(11)

Kommissionen sände frågeformulär till de två indiska samarbetsvilliga exporterande tillverkarna, till de tre unionstillverkarna och till de användare som gav sig till känna inom de tidsfrister som angavs i tillkännagivandet om inledande.

| (12) | Svar på frågeformuläret inkom från de två indiska exporterande tillverkarna, två unionstillverkare och flera dussin användare. |
| --- | --- |

(12)

Svar på frågeformuläret inkom från de två indiska exporterande tillverkarna, två unionstillverkare och flera dussin användare.

1.2.3   Kontrollbesök

| (13) | Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den bedömde var nödvändiga för ett preliminärt fastställande av dumpning, därav följande skada och unionens intresse. Kontrollbesök i enlighet med artikel 16 i grundförordningen genomfördes i följande företags lokaler:

  Unionstillverkare







  — | SAINT-GOBAIN PAM, Pont-à-Mousson, Frankrike; SAINT-GOBAIN PAM ESPANA SA, Madrid, Spanien; SAINT-GOBAIN PAM Deutschland GmbH, Saarbrücken, Tyskland |
| --- | --- | --- |

(13)

Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den bedömde var nödvändiga för ett preliminärt fastställande av dumpning, därav följande skada och unionens intresse. Kontrollbesök i enlighet med artikel 16 i grundförordningen genomfördes i följande företags lokaler:

Unionstillverkare

—

SAINT-GOBAIN PAM, Pont-à-Mousson, Frankrike; SAINT-GOBAIN PAM ESPANA SA, Madrid, Spanien; SAINT-GOBAIN PAM Deutschland GmbH, Saarbrücken, Tyskland

| — | Duktus Rohrsysteme Wetzlar GmbH, Wetzlar, Tyskland |
| --- | --- |

—

Duktus Rohrsysteme Wetzlar GmbH, Wetzlar, Tyskland

Närstående försäljningsföretag

| — | SAINT-GOBAIN PAM PORTUGAL SA, Lissabon, Portugal |
| --- | --- |

—

SAINT-GOBAIN PAM PORTUGAL SA, Lissabon, Portugal

| — | SAINT-GOBAIN PAM ITALIA SpA, Milano, Italien |
| --- | --- |

—

SAINT-GOBAIN PAM ITALIA SpA, Milano, Italien

| — | SAINT-GOBAIN PAM UK, Stanton-by-Dale, Förenade kungariket |
| --- | --- |

—

SAINT-GOBAIN PAM UK, Stanton-by-Dale, Förenade kungariket

| — | SGPS BELGIUM SA, Landen, Belgien |
| --- | --- |

—

SGPS BELGIUM SA, Landen, Belgien

Exporterande tillverkare i Indien

| — | Electrosteel Castings Ltd, Kolkata, Indien, och dess närstående företag Lanco Industries Limited (nu känt som Srikalahasthi Pipes Limited), Andhra Pradesh, Indien |
| --- | --- |

—

Electrosteel Castings Ltd, Kolkata, Indien, och dess närstående företag Lanco Industries Limited (nu känt som Srikalahasthi Pipes Limited), Andhra Pradesh, Indien

| — | Jindal Saw Limited, New Delhi, Indien |
| --- | --- |

—

Jindal Saw Limited, New Delhi, Indien

Närstående importörer/handlare

| — | Electrosteel Europe SA, Frankrike, som har följande filialer:






  — | Electrosteel Europe SA Sucursal En Espana, Spanien |
| --- | --- | --- |

—

Electrosteel Europe SA, Frankrike, som har följande filialer:

—

Electrosteel Europe SA Sucursal En Espana, Spanien

| — | Electrosteel Europe SA Succursale Italia, Italien |
| --- | --- |

—

Electrosteel Europe SA Succursale Italia, Italien

| — | Electrosteel Europe SA Niederlassung Deutschland, Tyskland |
| --- | --- |

—

Electrosteel Europe SA Niederlassung Deutschland, Tyskland

| — | Electrosteel Castings (UK) Ltd, Förenade kungariket |
| --- | --- |

—

Electrosteel Castings (UK) Ltd, Förenade kungariket

| — | Electrosteel Trading SA, Spanien |
| --- | --- |

—

Electrosteel Trading SA, Spanien

| — | Jindal Saw Italia SpA, Italien |
| --- | --- |

—

Jindal Saw Italia SpA, Italien

| — | Jindal Saw Pipeline Solutions Limited, Förenade kungariket |
| --- | --- |

—

Jindal Saw Pipeline Solutions Limited, Förenade kungariket

1.3   Undersökningsperiod och skadeundersökningsperiod

| (14) | Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden 1 oktober 2013–30 september 2014 (nedan kallad undersökningsperioden eller UP i tabeller). Undersökningen av de utvecklingstendenser som är relevanta för bedömningen av skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2011 till slutet av undersökningsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden). |
| --- | --- |

(14)

Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden 1 oktober 2013–30 september 2014 (nedan kallad undersökningsperioden eller UP i tabeller). Undersökningen av de utvecklingstendenser som är relevanta för bedömningen av skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2011 till slutet av undersökningsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden).

2.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

2.1   Berörd produkt

| (15) | Den produkt som berörs är rör av duktilt gjutjärn (även kallat gjutjärn med sfäroidiserad grafit) med ursprung i Indien, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 7303 00 10 och ex 7303 00 90. Dessa KN-nummer nämns endast upplysningsvis. |
| --- | --- |

(15)

Den produkt som berörs är rör av duktilt gjutjärn (även kallat gjutjärn med sfäroidiserad grafit) med ursprung i Indien, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 7303 00 10 och ex 7303 00 90. Dessa KN-nummer nämns endast upplysningsvis.

| (16) | Rör av duktilt gjutjärn används för dricksvattenförsörjning, bortledning av avloppsvatten och bevattning av jordbruksmark. Ledning av vatten genom rör av duktilt gjutjärn kan ske med hjälp av tryck eller bara tyngdkraften. Rören varierar mellan 60 mm och 2 000 mm i diameter och är 5,5, 6,7 eller 8 meter långa. Invändigt är de normalt inklädda med cement eller andra material och utvändigt överdragna med zink, målade eller tejplindade. Slutanvändarna är främst allmännyttiga företag. |
| --- | --- |

(16)

Rör av duktilt gjutjärn används för dricksvattenförsörjning, bortledning av avloppsvatten och bevattning av jordbruksmark. Ledning av vatten genom rör av duktilt gjutjärn kan ske med hjälp av tryck eller bara tyngdkraften. Rören varierar mellan 60 mm och 2 000 mm i diameter och är 5,5, 6,7 eller 8 meter långa. Invändigt är de normalt inklädda med cement eller andra material och utvändigt överdragna med zink, målade eller tejplindade. Slutanvändarna är främst allmännyttiga företag.

2.2   Likadan produkt

| (17) | Undersökningen visade att den produkt som tillverkas och säljs i Indien och den produkt som tillverkas och säljs i unionen har samma grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper. |
| --- | --- |

(17)

Undersökningen visade att den produkt som tillverkas och säljs i Indien och den produkt som tillverkas och säljs i unionen har samma grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper.

| (18) | Kommissionen beslutade i det skedet att dessa produkter därför är likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(18)

Kommissionen beslutade i det skedet att dessa produkter därför är likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

3.   DUMPNING

3.1   Normalvärde

| (19) | Kommissionen undersökte först huruvida den totala försäljningsvolymen på hemmamarknaden för varje samarbetsvillig exporterande tillverkare var representativ, i enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen. Försäljningen på hemmamarknaden är representativ om den totala försäljningsvolymen på hemmamarknaden av den likadana produkten till oberoende kunder på hemmamarknaden per exporterande tillverkare motsvarar minst 5 % av det berörda företagets totala exportvolym av den berörda produkten till unionen under undersökningsperioden. På grundval av detta konstaterades det att var och en av de exporterande tillverkarnas sammanlagda försäljning av den likadana produkten på hemmamarknaden var representativ. |
| --- | --- |

(19)

Kommissionen undersökte först huruvida den totala försäljningsvolymen på hemmamarknaden för varje samarbetsvillig exporterande tillverkare var representativ, i enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen. Försäljningen på hemmamarknaden är representativ om den totala försäljningsvolymen på hemmamarknaden av den likadana produkten till oberoende kunder på hemmamarknaden per exporterande tillverkare motsvarar minst 5 % av det berörda företagets totala exportvolym av den berörda produkten till unionen under undersökningsperioden. På grundval av detta konstaterades det att var och en av de exporterande tillverkarnas sammanlagda försäljning av den likadana produkten på hemmamarknaden var representativ.

| (20) | Därefter identifierade kommissionen de på hemmamarknaden sålda produkttyper som var identiska eller jämförbara med de produkttyper som såldes på export till unionen för de exporterande tillverkarna med representativ försäljning på hemmamarknaden. |
| --- | --- |

(20)

Därefter identifierade kommissionen de på hemmamarknaden sålda produkttyper som var identiska eller jämförbara med de produkttyper som såldes på export till unionen för de exporterande tillverkarna med representativ försäljning på hemmamarknaden.

| (21) | Kommissionen undersökte sedan huruvida varje samarbetsvillig exporterande tillverkares försäljning på hemmamarknaden av varje produkttyp som är identisk eller jämförbar med en produkttyp som säljs på export till unionen var representativ, i enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen. Försäljningen på hemmamarknaden av en produkttyp är representativ om den totala försäljningsvolymen av produkttypen till oberoende kunder på hemmamarknaden under undersökningsperioden motsvarar minst 5 % av den totala exportförsäljningen till unionen av den identiska eller jämförbara produkttypen. På grundval av detta konstaterade kommissionen att den inhemska försäljningen av vissa produkttyper inte var representativ, eftersom den motsvarade mindre än 5 % av den totala exportförsäljningen av den identiska eller jämförbara produkttypen till unionen. |
| --- | --- |

(21)

Kommissionen undersökte sedan huruvida varje samarbetsvillig exporterande tillverkares försäljning på hemmamarknaden av varje produkttyp som är identisk eller jämförbar med en produkttyp som säljs på export till unionen var representativ, i enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen. Försäljningen på hemmamarknaden av en produkttyp är representativ om den totala försäljningsvolymen av produkttypen till oberoende kunder på hemmamarknaden under undersökningsperioden motsvarar minst 5 % av den totala exportförsäljningen till unionen av den identiska eller jämförbara produkttypen. På grundval av detta konstaterade kommissionen att den inhemska försäljningen av vissa produkttyper inte var representativ, eftersom den motsvarade mindre än 5 % av den totala exportförsäljningen av den identiska eller jämförbara produkttypen till unionen.

| (22) | Därefter fastställde kommissionen andelen lönsam försäljning till oberoende kunder på hemmamarknaden för varje produkttyp under undersökningsperioden för att avgöra om man kunde använda den faktiska försäljningen på hemmamarknaden för att beräkna normalvärdet i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(22)

Därefter fastställde kommissionen andelen lönsam försäljning till oberoende kunder på hemmamarknaden för varje produkttyp under undersökningsperioden för att avgöra om man kunde använda den faktiska försäljningen på hemmamarknaden för att beräkna normalvärdet i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen.

| (23) | Normalvärdet grundas på det faktiska priset på hemmamarknaden per produkttyp, oavsett om denna försäljning är lönsam eller inte, om






  a) | försäljningsvolymen för produkttypen, vid försäljning till nettopriser som är lika med eller högre än den beräknade tillverkningskostnaden, utgör mer än 80 % av den totala försäljningsvolymen för den produkttypen, och |
| --- | --- | --- |

(23)

Normalvärdet grundas på det faktiska priset på hemmamarknaden per produkttyp, oavsett om denna försäljning är lönsam eller inte, om

a)

försäljningsvolymen för produkttypen, vid försäljning till nettopriser som är lika med eller högre än den beräknade tillverkningskostnaden, utgör mer än 80 % av den totala försäljningsvolymen för den produkttypen, och

| b) | det vägda genomsnittliga försäljningspriset för denna produkttyp är lika med eller högre än tillverkningskostnaden per enhet. |
| --- | --- |

b)

det vägda genomsnittliga försäljningspriset för denna produkttyp är lika med eller högre än tillverkningskostnaden per enhet.

| (24) | I detta fall är normalvärdet det vägda genomsnittet av priserna för all försäljning på hemmamarknaden av produkttypen under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(24)

I detta fall är normalvärdet det vägda genomsnittet av priserna för all försäljning på hemmamarknaden av produkttypen under undersökningsperioden.

| (25) | Normalvärdet är det faktiska priset på hemmamarknaden per produkttyp enbart av den lönsamma försäljningen på hemmamarknaden av produkttyperna under undersökningsperioden, om






  a) | volymen av den lönsamma försäljningen av produkttypen utgör högst 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den typen, eller |
| --- | --- | --- |

(25)

Normalvärdet är det faktiska priset på hemmamarknaden per produkttyp enbart av den lönsamma försäljningen på hemmamarknaden av produkttyperna under undersökningsperioden, om

a)

volymen av den lönsamma försäljningen av produkttypen utgör högst 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den typen, eller

| b) | det vägda genomsnittliga priset för denna produkttyp är lägre än tillverkningskostnaden per enhet. |
| --- | --- |

b)

det vägda genomsnittliga priset för denna produkttyp är lägre än tillverkningskostnaden per enhet.

| (26) | Den inhemska försäljning som användes för normalvärdet för de två samarbetsvilliga exporterande tillverkarna skedde direkt till oberoende kunder. Analysen av försäljningen på hemmamarknaden visade att en viss del av försäljningen på hemmamarknaden var lönsam, och att det vägda genomsnittliga försäljningspriset var högre än tillverkningskostnaden. För de produkttyper som var identiska eller jämförbara med de produkttyper som såldes på export till unionen beräknades således normalvärdet som ett vägt genomsnitt av priserna på alla försäljningstransaktioner på hemmamarknaden eller, i förekommande fall, som ett vägt genomsnitt av enbart de lönsamma försäljningstransaktionerna. |
| --- | --- |

(26)

Den inhemska försäljning som användes för normalvärdet för de två samarbetsvilliga exporterande tillverkarna skedde direkt till oberoende kunder. Analysen av försäljningen på hemmamarknaden visade att en viss del av försäljningen på hemmamarknaden var lönsam, och att det vägda genomsnittliga försäljningspriset var högre än tillverkningskostnaden. För de produkttyper som var identiska eller jämförbara med de produkttyper som såldes på export till unionen beräknades således normalvärdet som ett vägt genomsnitt av priserna på alla försäljningstransaktioner på hemmamarknaden eller, i förekommande fall, som ett vägt genomsnitt av enbart de lönsamma försäljningstransaktionerna.

| (27) | För de produkttyper där det inte förekom någon försäljning, eller försäljningen var otillräcklig av den identiska eller jämförbara produkttypen av den likadana produkten vid normal handel, eller där en produkttyp inte sålts i representativa mängder på hemmamarknaden använde kommissionen ett konstruerat normalvärde i enlighet med artikel 2.3 och 2.6 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(27)

För de produkttyper där det inte förekom någon försäljning, eller försäljningen var otillräcklig av den identiska eller jämförbara produkttypen av den likadana produkten vid normal handel, eller där en produkttyp inte sålts i representativa mängder på hemmamarknaden använde kommissionen ett konstruerat normalvärde i enlighet med artikel 2.3 och 2.6 i grundförordningen.

| (28) | Normalvärdet konstruerades genom att följande adderades till den genomsnittliga tillverkningskostnaden för varje samarbetsvillig exporterande tillverkares likadana produkt under undersökningsperioden:






  a) | De vägda genomsnittliga försäljnings- och administrationskostnaderna och andra allmänna kostnaderna för den samarbetsvilliga exporterande tillverkarens försäljning av den likadana produkten på hemmamarknaden vid normal handel under undersökningsperioden. |
| --- | --- | --- |

(28)

Normalvärdet konstruerades genom att följande adderades till den genomsnittliga tillverkningskostnaden för varje samarbetsvillig exporterande tillverkares likadana produkt under undersökningsperioden:

a)

De vägda genomsnittliga försäljnings- och administrationskostnaderna och andra allmänna kostnaderna för den samarbetsvilliga exporterande tillverkarens försäljning av den likadana produkten på hemmamarknaden vid normal handel under undersökningsperioden.

| b) | Den vägda genomsnittliga vinst som den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren gjorde på sin hemmamarknadsförsäljning av den likadana produkten vid normal handel under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

b)

Den vägda genomsnittliga vinst som den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren gjorde på sin hemmamarknadsförsäljning av den likadana produkten vid normal handel under undersökningsperioden.

| (29) | Klaganden hävdade att den indiska exportskatten på järnmalm, som uppgick till 30 % under undersökningsperioden, pressade ned priserna på järnmalm på hemmamarknaden och minskade de exporterande tillverkarnas kostnader för den viktigaste råvaran till 40 % av världsmarknadspriset, vilket de ansåg betydde att exportpriserna cif till EU på rör av duktilt gjutjärn var 40–100 euro per ton eller 8–17 % av exportpriset. Klaganden begärde att normalvärdet därför skulle justeras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(29)

Klaganden hävdade att den indiska exportskatten på järnmalm, som uppgick till 30 % under undersökningsperioden, pressade ned priserna på järnmalm på hemmamarknaden och minskade de exporterande tillverkarnas kostnader för den viktigaste råvaran till 40 % av världsmarknadspriset, vilket de ansåg betydde att exportpriserna cif till EU på rör av duktilt gjutjärn var 40–100 euro per ton eller 8–17 % av exportpriset. Klaganden begärde att normalvärdet därför skulle justeras i enlighet med detta.

| (30) | De exporterande tillverkarna hävdade att de köper järnmalm i Indien till samma pris som priset på det järnmalm som exporteras från Indien. Dessutom hävdade en av de exporterande tillverkarna, men först efter det att kontrollbesöken i Indien ägt rum, att denne börjat köpa järnmalm från tredjeländer efter undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(30)

De exporterande tillverkarna hävdade att de köper järnmalm i Indien till samma pris som priset på det järnmalm som exporteras från Indien. Dessutom hävdade en av de exporterande tillverkarna, men först efter det att kontrollbesöken i Indien ägt rum, att denne börjat köpa järnmalm från tredjeländer efter undersökningsperioden.

| (31) | Den bevisning som inhämtats gav inte kommissionen möjlighet att preliminärt fastställa huruvida de indiska priserna på järnmalm på hemmamarknaden hålls nere i förhållande till andra marknader. |
| --- | --- |

(31)

Den bevisning som inhämtats gav inte kommissionen möjlighet att preliminärt fastställa huruvida de indiska priserna på järnmalm på hemmamarknaden hålls nere i förhållande till andra marknader.

| (32) | Unionsindustrins och de exporterande tillverkarnas påståenden kunde följaktligen inte kontrolleras i detta skede av undersökningen och kommer att undersökas vidare i undersökningens slutskede samt vid den parallella antisubventionsundersökningen. |
| --- | --- |

(32)

Unionsindustrins och de exporterande tillverkarnas påståenden kunde följaktligen inte kontrolleras i detta skede av undersökningen och kommer att undersökas vidare i undersökningens slutskede samt vid den parallella antisubventionsundersökningen.

3.2   Exportpris

| (33) | De exporterande tillverkarna exporterade till unionen huvudsakligen via närstående företag som fungerar som importörer. Exporten direkt till oberoende kunder utgjorde bara cirka 1 % av deras totala export till unionen. |
| --- | --- |

(33)

De exporterande tillverkarna exporterade till unionen huvudsakligen via närstående företag som fungerar som importörer. Exporten direkt till oberoende kunder utgjorde bara cirka 1 % av deras totala export till unionen.

| (34) | När de exporterande tillverkarna exporterade den berörda produkten direkt till oberoende kunder i unionen, fastställdes exportpriset på grundval av det pris som faktiskt betalats eller skulle betalas för den berörda produkten vid försäljning på export till unionen i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(34)

När de exporterande tillverkarna exporterade den berörda produkten direkt till oberoende kunder i unionen, fastställdes exportpriset på grundval av det pris som faktiskt betalats eller skulle betalas för den berörda produkten vid försäljning på export till unionen i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen.

| (35) | När de exporterande tillverkarna exporterade den berörda produkten till unionen via närstående företag som fungerade som importör, fastställdes exportpriset på grundval av det pris till vilket den importerade produkten första gången såldes vidare till oberoende kunder i unionen, i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen. I sådant fall justerades priset för alla kostnader som tillkommit mellan importen och återförsäljningen, inbegripet försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader, samt för vinst. I avsaknad av samarbetsvilliga icke-närstående importörer användes en genomsnittlig vinst på 3,7 %, baserat på uppgifter från klagomålet. |
| --- | --- |

(35)

När de exporterande tillverkarna exporterade den berörda produkten till unionen via närstående företag som fungerade som importör, fastställdes exportpriset på grundval av det pris till vilket den importerade produkten första gången såldes vidare till oberoende kunder i unionen, i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen. I sådant fall justerades priset för alla kostnader som tillkommit mellan importen och återförsäljningen, inbegripet försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader, samt för vinst. I avsaknad av samarbetsvilliga icke-närstående importörer användes en genomsnittlig vinst på 3,7 %, baserat på uppgifter från klagomålet.

| (36) | En av de exporterande tillverkarna hävdade att man i stället för att tillämpa artikel 2.9 i grundförordningen borde basera exportpriset på internpriserna mellan den exporterande tillverkaren och dess närstående företag i EU. Företaget hävdade att dessa priser är tillförlitliga, eftersom vissa medlemsstaters tull- och skattemyndigheter (för mervärdesskatt och inkomstskatt) godtog att transaktionerna mellan handlarna och moderbolaget sker till marknadsmässigt pris. |
| --- | --- |

(36)

En av de exporterande tillverkarna hävdade att man i stället för att tillämpa artikel 2.9 i grundförordningen borde basera exportpriset på internpriserna mellan den exporterande tillverkaren och dess närstående företag i EU. Företaget hävdade att dessa priser är tillförlitliga, eftersom vissa medlemsstaters tull- och skattemyndigheter (för mervärdesskatt och inkomstskatt) godtog att transaktionerna mellan handlarna och moderbolaget sker till marknadsmässigt pris.

| (37) | Kommissionen avvisade preliminärt detta argument av följande skäl. För det första skiljer sig syftet med tullmyndigheternas kontroll väsentligt från den som kommissionen genomför i samband med en antidumpningsundersökning. I detta fall hade tullmyndigheterna, eftersom tullsatsen är noll, ingen anledning att ifrågasätta de deklarerade exportpriserna. Dessutom hade kommissionen inte fått tillräcklig bevisning för att skattemyndigheterna uttryckligen godtog exportpriserna mellan den exporterande tillverkaren och dess närstående företag i EU. |
| --- | --- |

(37)

Kommissionen avvisade preliminärt detta argument av följande skäl. För det första skiljer sig syftet med tullmyndigheternas kontroll väsentligt från den som kommissionen genomför i samband med en antidumpningsundersökning. I detta fall hade tullmyndigheterna, eftersom tullsatsen är noll, ingen anledning att ifrågasätta de deklarerade exportpriserna. Dessutom hade kommissionen inte fått tillräcklig bevisning för att skattemyndigheterna uttryckligen godtog exportpriserna mellan den exporterande tillverkaren och dess närstående företag i EU.

| (38) | För det andra kunde inte heller argumentet att mervärdesskattemyndigheterna har godtagit exportpriserna som marknadsmässiga priser accepteras, eftersom företaget ändå får tillbaka den mervärdesskatt som tagits ut när det säljer vidare de importerade varorna. |
| --- | --- |

(38)

För det andra kunde inte heller argumentet att mervärdesskattemyndigheterna har godtagit exportpriserna som marknadsmässiga priser accepteras, eftersom företaget ändå får tillbaka den mervärdesskatt som tagits ut när det säljer vidare de importerade varorna.

| (39) | Slutligen hänvisade den exporterande tillverkaren till två rådsförordningar där internpriser hade godtagits (4). I de två berörda fallen kunde kommissionen dock jämföra försäljning via närstående importörer med försäljningen via icke-närstående importörer, vilket är omöjligt i detta fall eftersom försäljningen via icke-närstående importörer inte var representativ (cirka 1 % av all försäljning till EU). |
| --- | --- |

(39)

Slutligen hänvisade den exporterande tillverkaren till två rådsförordningar där internpriser hade godtagits (4). I de två berörda fallen kunde kommissionen dock jämföra försäljning via närstående importörer med försäljningen via icke-närstående importörer, vilket är omöjligt i detta fall eftersom försäljningen via icke-närstående importörer inte var representativ (cirka 1 % av all försäljning till EU).

| (40) | När det gäller den andra exporterande tillverkaren såldes en del av den totala exportförsäljningen (ca 10–17 %) inte vidare i samma skick som den importerats utan hade bearbetats av ett närstående företag i Italien. Detta närstående företag importerade halvbearbetade (slät-) rör som sedan bearbetades ytterligare genom att rören fick ett utvändigt (zink) och invändigt (cement) överdrag. Både de importerade slätrören och färdiga rör utgör den berörda produkten. Det invändiga och utvändiga överdraget på rören kräver betydande investeringar i maskiner och utrustning, råvaror samt ett antal anställda med särskilda kvalifikationer. |
| --- | --- |

(40)

När det gäller den andra exporterande tillverkaren såldes en del av den totala exportförsäljningen (ca 10–17 %) inte vidare i samma skick som den importerats utan hade bearbetats av ett närstående företag i Italien. Detta närstående företag importerade halvbearbetade (slät-) rör som sedan bearbetades ytterligare genom att rören fick ett utvändigt (zink) och invändigt (cement) överdrag. Både de importerade slätrören och färdiga rör utgör den berörda produkten. Det invändiga och utvändiga överdraget på rören kräver betydande investeringar i maskiner och utrustning, råvaror samt ett antal anställda med särskilda kvalifikationer.

| (41) | I det fall där produkter inte säljs vidare i samma skick som de importerats får kommissionen konstruera exportpriset ”på någon annan skälig grund”, i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen. I detta fall har kommissionen preliminärt beslutat att justera det pris till vilket den bearbetade produkten första gången såldes vidare till oberoende kunder i unionen för alla kostnader som tillkommit mellan importen och återförsäljningen (utom bearbetningskostnader), för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt för vinst. Vad gäller de bearbetningskostnader som tillkommit i EU kommer kommissionen att undersöka närmare om det är lämpligt med en justering och i så fall på vilken nivå. I avsaknad av något annat rimligt riktmärke användes en genomsnittlig vinst på 3,7 % för icke-närstående importörer, baserat på uppgifter från klagomålet. Skälen för att konstruera exportpriset på grundval av detta är följande:






  — | De importerade slätrören säljs inte på unionsmarknaden, eftersom de inte kan användas för vattenförsörjning eller avlopp utan vidare bearbetning. Av samma skäl säljs slätrör inte heller på den inhemska marknaden i Indien. |
| --- | --- | --- |

(41)

I det fall där produkter inte säljs vidare i samma skick som de importerats får kommissionen konstruera exportpriset ”på någon annan skälig grund”, i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen. I detta fall har kommissionen preliminärt beslutat att justera det pris till vilket den bearbetade produkten första gången såldes vidare till oberoende kunder i unionen för alla kostnader som tillkommit mellan importen och återförsäljningen (utom bearbetningskostnader), för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt för vinst. Vad gäller de bearbetningskostnader som tillkommit i EU kommer kommissionen att undersöka närmare om det är lämpligt med en justering och i så fall på vilken nivå. I avsaknad av något annat rimligt riktmärke användes en genomsnittlig vinst på 3,7 % för icke-närstående importörer, baserat på uppgifter från klagomålet. Skälen för att konstruera exportpriset på grundval av detta är följande:

—

De importerade slätrören säljs inte på unionsmarknaden, eftersom de inte kan användas för vattenförsörjning eller avlopp utan vidare bearbetning. Av samma skäl säljs slätrör inte heller på den inhemska marknaden i Indien.

| — | Med tanke på omfattningen av bearbetningskostnaderna, som är betydande på grund av den utrustning, de råvaror och den arbetskraft som är nödvändig för att omvandla de importerade slätrören till en användbar produkt, skulle ett avdrag för dessa kostnader – som är mycket högre än kostnaden för att färdigställa en produkt i enlighet med kundernas krav – leda till ett orimligt och artificiellt resultat. |
| --- | --- |

—

Med tanke på omfattningen av bearbetningskostnaderna, som är betydande på grund av den utrustning, de råvaror och den arbetskraft som är nödvändig för att omvandla de importerade slätrören till en användbar produkt, skulle ett avdrag för dessa kostnader – som är mycket högre än kostnaden för att färdigställa en produkt i enlighet med kundernas krav – leda till ett orimligt och artificiellt resultat.

| (42) | Vad gäller övriga produkter som importerats hade båda de exporterande tillverkarna en närstående importör i Förenade kungariket som bearbetade de importerade produkterna genom att tillsätta flänsar och skära till rören i mindre storlekar. |
| --- | --- |

(42)

Vad gäller övriga produkter som importerats hade båda de exporterande tillverkarna en närstående importör i Förenade kungariket som bearbetade de importerade produkterna genom att tillsätta flänsar och skära till rören i mindre storlekar.

| (43) | Kommissionen konstruerade preliminärt exportpriset för dessa andra produkter i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen genom att justera det pris till vilket den importerade produkten första gången såldes vidare till oberoende kunder i unionen för alla kostnader som tillkommit mellan importen och återförsäljningen, inbegripet bearbetningskostnaderna i unionen, försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt för vinst, för att återföra prisnivån till priset för den obearbetade produkten (otillskuren och/eller utan flänsar). I avsaknad av något annat rimligt riktmärke användes en genomsnittlig vinst på 3,7 % för icke-närstående importörer, baserat på uppgifter från klagomålet. |
| --- | --- |

(43)

Kommissionen konstruerade preliminärt exportpriset för dessa andra produkter i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen genom att justera det pris till vilket den importerade produkten första gången såldes vidare till oberoende kunder i unionen för alla kostnader som tillkommit mellan importen och återförsäljningen, inbegripet bearbetningskostnaderna i unionen, försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt för vinst, för att återföra prisnivån till priset för den obearbetade produkten (otillskuren och/eller utan flänsar). I avsaknad av något annat rimligt riktmärke användes en genomsnittlig vinst på 3,7 % för icke-närstående importörer, baserat på uppgifter från klagomålet.

| (44) | En av de exporterande tillverkarna hävdade att kommissionen, för de produkttyper som inte sålts vidare i det skick som de importerats i eftersom de bearbetats genom ett närstående företag, inte borde konstruera exportpriset på grundval av de priser som togs ut av den första oberoende kunden, utan på grundval av den exporterande tillverkarens direktförsäljning till EU, eventuellt kompletterat med företagets exportpriser till oberoende kunder i tredjeländer. |
| --- | --- |

(44)

En av de exporterande tillverkarna hävdade att kommissionen, för de produkttyper som inte sålts vidare i det skick som de importerats i eftersom de bearbetats genom ett närstående företag, inte borde konstruera exportpriset på grundval av de priser som togs ut av den första oberoende kunden, utan på grundval av den exporterande tillverkarens direktförsäljning till EU, eventuellt kompletterat med företagets exportpriser till oberoende kunder i tredjeländer.

| (45) | Kommissionen drog preliminärt slutsatsen att det föreslagna tillvägagångssättet bör avvisas. För det första var den exporterande tillverkarens direktförsäljning till EU högst marginell under undersökningsperioden, både mängd- och värdemässigt, och är sålunda inte representativ. För det andra är försäljningen till tredjeländer inte en skälig grund, eftersom dessa länder inte i tillräcklig utsträckning speglar den exporterande tillverkarens ekonomiska position och beteende på unionsmarknaden, särskilt med tanke på att den exporterande tillverkaren har sålt stora kvantiteter till unionen via närstående handlare under samma period. |
| --- | --- |

(45)

Kommissionen drog preliminärt slutsatsen att det föreslagna tillvägagångssättet bör avvisas. För det första var den exporterande tillverkarens direktförsäljning till EU högst marginell under undersökningsperioden, både mängd- och värdemässigt, och är sålunda inte representativ. För det andra är försäljningen till tredjeländer inte en skälig grund, eftersom dessa länder inte i tillräcklig utsträckning speglar den exporterande tillverkarens ekonomiska position och beteende på unionsmarknaden, särskilt med tanke på att den exporterande tillverkaren har sålt stora kvantiteter till unionen via närstående handlare under samma period.

| (46) | Den exporterande tillverkaren hävdade också att justeringar borde begränsas till sådant som ”tillkommit mellan importen och återförsäljningen” och därmed rimligtvis borde avse återförsäljningsprocessen. Dessa kostnader kan således till exempel inte omfatta försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader som normalt bärs av en tillverkare, bearbetningsenhet eller exportör. Försäljnings- och administrationskostnaderna och de andra allmänna kostnaderna för de närstående företagen i EU skulle inte vara en rimlig kostnad för en importör. Den exporterande tillverkaren och dess närstående företag i EU påstås vara en enda ekonomisk enhet, vilket skulle ha en inverkan på den typ av justeringar som kan göras för att konstruera exportpriset. |
| --- | --- |

(46)

Den exporterande tillverkaren hävdade också att justeringar borde begränsas till sådant som ”tillkommit mellan importen och återförsäljningen” och därmed rimligtvis borde avse återförsäljningsprocessen. Dessa kostnader kan således till exempel inte omfatta försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader som normalt bärs av en tillverkare, bearbetningsenhet eller exportör. Försäljnings- och administrationskostnaderna och de andra allmänna kostnaderna för de närstående företagen i EU skulle inte vara en rimlig kostnad för en importör. Den exporterande tillverkaren och dess närstående företag i EU påstås vara en enda ekonomisk enhet, vilket skulle ha en inverkan på den typ av justeringar som kan göras för att konstruera exportpriset.

| (47) | Företaget hävdade vidare att de försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst som ska användas för att konstruera exportpriset borde räknas om så att de bara avser verksamheten för en importör. |
| --- | --- |

(47)

Företaget hävdade vidare att de försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst som ska användas för att konstruera exportpriset borde räknas om så att de bara avser verksamheten för en importör.

| (48) | Vad beträffar argumentet att justeringar borde begränsas till sådant som ”tillkommit mellan importen och återförsäljningen” hänvisar kommissionen till EU-domstolarnas rättspraxis som slår fast att artikel 2.9 i grundförordningen inte utesluter att justeringar görs för kostnader som tillkommit före importen, i den mån som dessa kostnader normalt bärs av importören. Det följer dessutom av denna rättspraxis att den omständigheten att det bara förekommer en enda ekonomisk enhet inte påverkar tillämpligheten och de justeringar som avses i artikel 2.9 i grundförordningen. Denna rättspraxis innebär också att det faktum att de närstående företagen bara utför vissa uppgifter inte heller är något hinder för att tillämpa artikel 2.9 i grundförordningen, utan det återspeglas i att beloppet blir lägre för de försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader som ska dras av från det pris till vilket den berörda produkten första gången såldes vidare till en oberoende köpare. I alla händelser har den berörda part som avser att ifrågasätta omfattningen av de justeringar som gjorts på grundval av artikel 2.9 i grundförordningen en bevisbörda. Om denna part anser att justeringarna är överdrivna måste den således tillhandahålla konkret bevisning och beräkningar som underbygger dessa argument, och särskilt en alternativ siffra. Eftersom kommissionen anser att de försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader som preliminärt använts för att konstruera exportpriset återspeglar den verksamhet som bedrevs av de närstående företagen avvisades dessa argument preliminärt. |
| --- | --- |

(48)

Vad beträffar argumentet att justeringar borde begränsas till sådant som ”tillkommit mellan importen och återförsäljningen” hänvisar kommissionen till EU-domstolarnas rättspraxis som slår fast att artikel 2.9 i grundförordningen inte utesluter att justeringar görs för kostnader som tillkommit före importen, i den mån som dessa kostnader normalt bärs av importören. Det följer dessutom av denna rättspraxis att den omständigheten att det bara förekommer en enda ekonomisk enhet inte påverkar tillämpligheten och de justeringar som avses i artikel 2.9 i grundförordningen. Denna rättspraxis innebär också att det faktum att de närstående företagen bara utför vissa uppgifter inte heller är något hinder för att tillämpa artikel 2.9 i grundförordningen, utan det återspeglas i att beloppet blir lägre för de försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader som ska dras av från det pris till vilket den berörda produkten första gången såldes vidare till en oberoende köpare. I alla händelser har den berörda part som avser att ifrågasätta omfattningen av de justeringar som gjorts på grundval av artikel 2.9 i grundförordningen en bevisbörda. Om denna part anser att justeringarna är överdrivna måste den således tillhandahålla konkret bevisning och beräkningar som underbygger dessa argument, och särskilt en alternativ siffra. Eftersom kommissionen anser att de försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader som preliminärt använts för att konstruera exportpriset återspeglar den verksamhet som bedrevs av de närstående företagen avvisades dessa argument preliminärt.

3.3   Jämförelse

| (49) | Kommissionen jämförde normalvärdet och de samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas exportpris på grundval av priset fritt fabrik. |
| --- | --- |

(49)

Kommissionen jämförde normalvärdet och de samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas exportpris på grundval av priset fritt fabrik.

| (50) | Klaganden begärde att kommissionen skulle tillämpa den särskilda metod som används vid riktad dumpning och som anges i andra meningen i artikel 2.11 i antidumpningsgrundförordningen, eftersom ”det finns ett exportprismönster som är mycket olika för olika köpare och regioner och som kommer att resultera i betydligt högre dumpningsmarginaler [eftersom] de indiska exportörerna inriktar sig på [...] Förenade kungariket, Spanien, Italien och Frankrike och vissa stora kunder”. |
| --- | --- |

(50)

Klaganden begärde att kommissionen skulle tillämpa den särskilda metod som används vid riktad dumpning och som anges i andra meningen i artikel 2.11 i antidumpningsgrundförordningen, eftersom ”det finns ett exportprismönster som är mycket olika för olika köpare och regioner och som kommer att resultera i betydligt högre dumpningsmarginaler [eftersom] de indiska exportörerna inriktar sig på [...] Förenade kungariket, Spanien, Italien och Frankrike och vissa stora kunder”.

| (51) | Kommissionen avvisade preliminärt påståendena om den riktade dumpningen eftersom klaganden inte hade lämnat tillräcklig bevisning till stöd för sitt påstående. Den enda bevisning som lämnats var uppgifter från Eurostat som visar att merparten av exporten till EU från de exporterande tillverkarna förs in genom bara fyra medlemsstater. Denna export kan emellertid sedan skickas vidare till andra medlemsstater. Dessutom, och framför allt, har inga uppgifter lämnats som styrker prisskillnaderna mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(51)

Kommissionen avvisade preliminärt påståendena om den riktade dumpningen eftersom klaganden inte hade lämnat tillräcklig bevisning till stöd för sitt påstående. Den enda bevisning som lämnats var uppgifter från Eurostat som visar att merparten av exporten till EU från de exporterande tillverkarna förs in genom bara fyra medlemsstater. Denna export kan emellertid sedan skickas vidare till andra medlemsstater. Dessutom, och framför allt, har inga uppgifter lämnats som styrker prisskillnaderna mellan medlemsstaterna.

| (52) | Kommissionen kunde vidare inte fastställa något mönster för exportpriserna som är mycket olika för olika köpare och regioner. Undersökningen visade att unionstillverkarnas försäljningspriser i vissa medlemsstater var lägre än EU-genomsnittet, men det kunde inte visas att detta hade någon koppling till riktad dumpning, särskilt eftersom detta också var fallet redan innan de indiska exporterande tillverkarna började exportera till EU. |
| --- | --- |

(52)

Kommissionen kunde vidare inte fastställa något mönster för exportpriserna som är mycket olika för olika köpare och regioner. Undersökningen visade att unionstillverkarnas försäljningspriser i vissa medlemsstater var lägre än EU-genomsnittet, men det kunde inte visas att detta hade någon koppling till riktad dumpning, särskilt eftersom detta också var fallet redan innan de indiska exporterande tillverkarna började exportera till EU.

| (53) | Där det var motiverat för att jämförelsen skulle bli rättvis justerade kommissionen normalvärdet och exportpriset i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen för att ta hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisjämförbarheten. Justeringar gjordes för frakt och försäkringar, hanterings-, förpacknings- och kreditkostnader, bankavgifter, provisioner, importavgifter och kostnader efter försäljning. Ingen justering gjordes dock för tullrestitution eftersom de exporterande tillverkarna inte kunde bevisa att den skatt som inte var betald eller som återbetalats vid exportförsäljning var medräknad i hemmamarknadspriset. |
| --- | --- |

(53)

Där det var motiverat för att jämförelsen skulle bli rättvis justerade kommissionen normalvärdet och exportpriset i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen för att ta hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisjämförbarheten. Justeringar gjordes för frakt och försäkringar, hanterings-, förpacknings- och kreditkostnader, bankavgifter, provisioner, importavgifter och kostnader efter försäljning. Ingen justering gjordes dock för tullrestitution eftersom de exporterande tillverkarna inte kunde bevisa att den skatt som inte var betald eller som återbetalats vid exportförsäljning var medräknad i hemmamarknadspriset.

| (54) | De indiska exporterande tillverkarna hävdade i ett mycket sent skede av undersökningen att det föreligger betydande fysiska skillnader inom produktkontrollnumren (PCN) som skulle motivera justeringar för att säkerställa en rättvis prisjämförelse eller uteslutning av vissa särskilda produkter som såldes av klaganden. Informationen om dessa skillnader i fysiska egenskaper och den potentiella fördelen med justeringarna var dock inte tillräckligt underbyggd för att man skulle kunna ta ställning till det i detta skede av undersökningen. Påståendet avvisas därför preliminärt. |
| --- | --- |

(54)

De indiska exporterande tillverkarna hävdade i ett mycket sent skede av undersökningen att det föreligger betydande fysiska skillnader inom produktkontrollnumren (PCN) som skulle motivera justeringar för att säkerställa en rättvis prisjämförelse eller uteslutning av vissa särskilda produkter som såldes av klaganden. Informationen om dessa skillnader i fysiska egenskaper och den potentiella fördelen med justeringarna var dock inte tillräckligt underbyggd för att man skulle kunna ta ställning till det i detta skede av undersökningen. Påståendet avvisas därför preliminärt.

3.4   Dumpningsmarginaler

| (55) | För de samarbetande exporterande tillverkarna jämförde kommissionen det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje typ av den likadana produkten med det vägda genomsnittliga exportpriset för motsvarande typ av den berörda produkten, i enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(55)

För de samarbetande exporterande tillverkarna jämförde kommissionen det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje typ av den likadana produkten med det vägda genomsnittliga exportpriset för motsvarande typ av den berörda produkten, i enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen.

| (56) | Nivån på samarbetsviljan är hög i detta fall eftersom importen från de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna utgjorde 100 % av den totala exporten till unionen under undersökningsperioden. På grundval av detta beslutade kommissionen att fastställa den övriga dumpningsmarginalen till en nivå motsvarande den högsta dumpningsmarginal som fastställts för ett samarbetsvilligt företag. |
| --- | --- |

(56)

Nivån på samarbetsviljan är hög i detta fall eftersom importen från de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna utgjorde 100 % av den totala exporten till unionen under undersökningsperioden. På grundval av detta beslutade kommissionen att fastställa den övriga dumpningsmarginalen till en nivå motsvarande den högsta dumpningsmarginal som fastställts för ett samarbetsvilligt företag.

| (57) | De preliminära dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull, har fastställts till följande:






  Företagets namn | Preliminär dumpningsmarginal |
| --- | --- | --- |
| Jindal Saw Ltd | 31,2 % |
| Electrosteel Casting Ltd | 15,3 % |
| Alla övriga företag | 31,2 % |

(57)

De preliminära dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull, har fastställts till följande:

Företagets namn

Preliminär dumpningsmarginal

Jindal Saw Ltd

31,2 %

Electrosteel Casting Ltd

15,3 %

Alla övriga företag

31,2 %

4.   SKADA

4.1   Definition av unionsindustrin och unionens tillverkning

| (58) | Den likadana produkten tillverkades av tre unionstillverkare under undersökningsperioden. Dessa tillverkare utgör unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(58)

Den likadana produkten tillverkades av tre unionstillverkare under undersökningsperioden. Dessa tillverkare utgör unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen.

| (59) | Eftersom det bara finns tre unionstillverkare och SG PAM Group lämnade uppgifter för sina dotterbolag och uppskattningar för den enda icke samarbetsvilliga unionstillverkaren, läggs alla siffror fram i indexerad form eller anges som intervall för att skydda konfidentialiteten för den andra tillverkaren i unionen som var samarbetsvillig i undersökningen. |
| --- | --- |

(59)

Eftersom det bara finns tre unionstillverkare och SG PAM Group lämnade uppgifter för sina dotterbolag och uppskattningar för den enda icke samarbetsvilliga unionstillverkaren, läggs alla siffror fram i indexerad form eller anges som intervall för att skydda konfidentialiteten för den andra tillverkaren i unionen som var samarbetsvillig i undersökningen.

| (60) | Den totala produktionen i unionen under undersökningsperioden fastställdes till 550 000–650 000 ton. Kommissionen fastställde den totala unionstillverkningen på grundval av all tillgänglig information om unionsindustrin, bl.a. information som anfördes i klagomålet för den icke samarbetsvilliga tillverkaren och uppgifter som samlats in från unionstillverkare som samarbetade under undersökningen. Såsom anges i skäl 7 finns det bara tre tillverkare i unionen och de två samarbetsvilliga tillverkarna svarar för ca 96 % av den totala tillverkningen i unionen. |
| --- | --- |

(60)

Den totala produktionen i unionen under undersökningsperioden fastställdes till 550 000–650 000 ton. Kommissionen fastställde den totala unionstillverkningen på grundval av all tillgänglig information om unionsindustrin, bl.a. information som anfördes i klagomålet för den icke samarbetsvilliga tillverkaren och uppgifter som samlats in från unionstillverkare som samarbetade under undersökningen. Såsom anges i skäl 7 finns det bara tre tillverkare i unionen och de två samarbetsvilliga tillverkarna svarar för ca 96 % av den totala tillverkningen i unionen.

4.2   Förbrukning i unionen

| (61) | Kommissionen fastställde förbrukningen i unionen på grundval av unionsindustrins totala försäljning i unionen plus importen från tredjeländer till unionen. Kommissionen fastställde unionsindustrins totala försäljning på grundval av uppgifter som samlats in från samarbetsvilliga unionstillverkare och information i klagomålet för den icke-samarbetsvilliga tillverkaren. Importvolymen hämtades från Eurostats uppgifter. |
| --- | --- |

(61)

Kommissionen fastställde förbrukningen i unionen på grundval av unionsindustrins totala försäljning i unionen plus importen från tredjeländer till unionen. Kommissionen fastställde unionsindustrins totala försäljning på grundval av uppgifter som samlats in från samarbetsvilliga unionstillverkare och information i klagomålet för den icke-samarbetsvilliga tillverkaren. Importvolymen hämtades från Eurostats uppgifter.

| (62) | Förbrukningen i unionen utvecklades på följande sätt:

  Förbrukning i unionen | 2011 | 2012 | 2013 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Index | 100 | 84 | 83 | 97 |
| Källa: Eurostat, svaren på frågeformuläret och uppgifter i klagomålet. |

(62)

Förbrukningen i unionen utvecklades på följande sätt:

Förbrukning i unionen

2011

2012

2013

UP

Index

100

84

83

97

Källa: Eurostat, svaren på frågeformuläret och uppgifter i klagomålet.

| (63) | Unionens förbrukning minskade med 3,3 % under skadeundersökningsperioden. Unionens förbrukning utvecklades som ett U-mönster. Den föll kraftigt mellan 2011 och 2012 (med mer än 16 %), men steg kraftigt under undersökningsperioden. Slutanvändarna av rör av duktilt gjutjärn är företag som är verksamma inom vattenförsörjning, bortledning av avloppsvatten och bevattning. Det är oftast offentliga verksamheter som är beroende av statlig finansiering. Under 2011 och 2012 utvecklades den ekonomiska krisen till en omfattande offentlig skuldkris. Detta föranledde EU:s regeringar att drastiskt minska sina offentliga investeringar och utgifter, vilket förklarar den stora nedgången i efterfrågan på rör av duktilt gjutjärn, i synnerhet i länder som Spanien, Portugal och Italien. |
| --- | --- |

(63)

Unionens förbrukning minskade med 3,3 % under skadeundersökningsperioden. Unionens förbrukning utvecklades som ett U-mönster. Den föll kraftigt mellan 2011 och 2012 (med mer än 16 %), men steg kraftigt under undersökningsperioden. Slutanvändarna av rör av duktilt gjutjärn är företag som är verksamma inom vattenförsörjning, bortledning av avloppsvatten och bevattning. Det är oftast offentliga verksamheter som är beroende av statlig finansiering. Under 2011 och 2012 utvecklades den ekonomiska krisen till en omfattande offentlig skuldkris. Detta föranledde EU:s regeringar att drastiskt minska sina offentliga investeringar och utgifter, vilket förklarar den stora nedgången i efterfrågan på rör av duktilt gjutjärn, i synnerhet i länder som Spanien, Portugal och Italien.

4.3   Import från Indien

4.3.1   Volym och marknadsandel för importen från Indien

| (64) | Kommissionen fastställde importvolymen på grundval av uppgifter från Eurostat. Uppgifterna från Eurostat stämde överens med uppgifterna från de exporterande tillverkarna från Indien. Marknadsandelen för importen fastställdes på samma grundval. |
| --- | --- |

(64)

Kommissionen fastställde importvolymen på grundval av uppgifter från Eurostat. Uppgifterna från Eurostat stämde överens med uppgifterna från de exporterande tillverkarna från Indien. Marknadsandelen för importen fastställdes på samma grundval.

| (65) | Importen till unionen från det berörda landet utvecklades på följande sätt:

  Importvolym (ton) och marknadsandel | 2011 | 2012 | 2013 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importvolym från Indien | 75 000–85 000 | 60 000–70 000 | 75 000–85 000 | 95 000–105 000 |
| Importvolym Index | 100 | 83 | 101 | 123 |
| Marknadsandel Index | 100 | 99 | 122 | 127 |
| Källa: Eurostat, svaren på frågeformuläret. |

(65)

Importen till unionen från det berörda landet utvecklades på följande sätt:

Importvolym (ton) och marknadsandel

2011

2012

2013

UP

Importvolym från Indien

75 000–85 000

60 000–70 000

75 000–85 000

95 000–105 000

Importvolym Index

100

83

101

123

Marknadsandel Index

100

99

122

127

Källa: Eurostat, svaren på frågeformuläret.

| (66) | Den indiska importvolymen uppvisade en betydande ökning på mer än 22 % under skadeundersökningsperioden trots den krympande marknaden. De indiska exporterande tillverkarna ökade sin marknadsandel med 3,5 procentenheter under samma period. |
| --- | --- |

(66)

Den indiska importvolymen uppvisade en betydande ökning på mer än 22 % under skadeundersökningsperioden trots den krympande marknaden. De indiska exporterande tillverkarna ökade sin marknadsandel med 3,5 procentenheter under samma period.

4.3.2   Priser på importen från Indien och prisunderskridande

| (67) | Kommissionen fastställde importpriserna på grundval av uppgifter från Eurostat. Prisunderskridandet för importen fastställdes på grundval av de uppgifter som lämnats av de exporterande tillverkarna från Indien och unionsindustrin. |
| --- | --- |

(67)

Kommissionen fastställde importpriserna på grundval av uppgifter från Eurostat. Prisunderskridandet för importen fastställdes på grundval av de uppgifter som lämnats av de exporterande tillverkarna från Indien och unionsindustrin.

| (68) | Det genomsnittliga priset för importen till unionen från Indien utvecklades på följande sätt:

  Importpriser (euro per ton) | 2011 | 2012 | 2013 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indien | 650–750 | 700–800 | 600–700 | 600–700 |
| Index | 100 | 106 | 99 | 98 |
| Källa: Eurostat, svaren på frågeformuläret. |

(68)

Det genomsnittliga priset för importen till unionen från Indien utvecklades på följande sätt:

Importpriser (euro per ton)

2011

2012

2013

UP

Indien

650–750

700–800

600–700

600–700

Index

100

106

99

98

Källa: Eurostat, svaren på frågeformuläret.

| (69) | De indiska priserna sjönk något under hela skadeundersökningsperioden. De indiska priserna steg under 2012 (med 5,7 %), men sjönk ännu mer under 2013 (– 6,2 %). |
| --- | --- |

(69)

De indiska priserna sjönk något under hela skadeundersökningsperioden. De indiska priserna steg under 2012 (med 5,7 %), men sjönk ännu mer under 2013 (– 6,2 %).

| (70) | Kommissionen fastställde prisunderskridandet under undersökningsperioden genom att jämföra






  a) | det vägda genomsnittliga försäljningspris per produkttyp som unionstillverkarna tog ut från icke-närstående kunder på unionsmarknaden, justerat till nivån fritt fabrik, och |
| --- | --- | --- |

(70)

Kommissionen fastställde prisunderskridandet under undersökningsperioden genom att jämföra

a)

det vägda genomsnittliga försäljningspris per produkttyp som unionstillverkarna tog ut från icke-närstående kunder på unionsmarknaden, justerat till nivån fritt fabrik, och

| b) | motsvarande vägda genomsnittliga priser per produkttyp för importen från de samarbetsvilliga indiska tillverkarna till den första oberoende kunden på unionsmarknaden, fastställda till cif-nivån (kostnad, försäkring, frakt) med lämpliga justeringar för kostnader efter import. |
| --- | --- |

b)

motsvarande vägda genomsnittliga priser per produkttyp för importen från de samarbetsvilliga indiska tillverkarna till den första oberoende kunden på unionsmarknaden, fastställda till cif-nivån (kostnad, försäkring, frakt) med lämpliga justeringar för kostnader efter import.

| c) | Prisjämförelsen gjordes för varje enskild produkttyp för transaktioner i samma handelsled, efter justering av priserna där detta var nödvändigt, och efter avräkning av rabatter och avdrag. Resultatet av jämförelsen uttrycktes som en procentandel av unionstillverkarnas omsättning under undersökningsperioden. Det visade en vägd genomsnittlig underskridandemarginal på 34 % respektive 42,4 % för de två samarbetsvilliga exporterande tillverkarna. |
| --- | --- |

c)

Prisjämförelsen gjordes för varje enskild produkttyp för transaktioner i samma handelsled, efter justering av priserna där detta var nödvändigt, och efter avräkning av rabatter och avdrag. Resultatet av jämförelsen uttrycktes som en procentandel av unionstillverkarnas omsättning under undersökningsperioden. Det visade en vägd genomsnittlig underskridandemarginal på 34 % respektive 42,4 % för de två samarbetsvilliga exporterande tillverkarna.

4.4   Unionsindustrins ekonomiska situation

4.4.1   Allmänna anmärkningar

| (71) | I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen omfattade granskningen av den dumpade importens inverkan på unionsindustrin en bedömning av alla ekonomiska faktorer som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(71)

I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen omfattade granskningen av den dumpade importens inverkan på unionsindustrin en bedömning av alla ekonomiska faktorer som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden.

| (72) | För fastställandet av skada skilde kommissionen mellan makroekonomiska och mikroekonomiska skadeindikatorer. Kommissionen bedömde de makroekonomiska indikatorerna på grundval av uppgifterna i svaren på frågeformuläret från de samarbetsvilliga unionstillverkarna och de uppskattningar som klagomålet innehöll för den icke samarbetsvilliga unionstillverkaren. Kommissionen bedömde de mikroekonomiska indikatorerna på grundval av uppgifter i frågeformulärssvaren från de samarbetsvilliga unionstillverkarna. Båda uppsättningarna uppgifter konstaterades vara representativa för unionsindustrins ekonomiska situation. |
| --- | --- |

(72)

För fastställandet av skada skilde kommissionen mellan makroekonomiska och mikroekonomiska skadeindikatorer. Kommissionen bedömde de makroekonomiska indikatorerna på grundval av uppgifterna i svaren på frågeformuläret från de samarbetsvilliga unionstillverkarna och de uppskattningar som klagomålet innehöll för den icke samarbetsvilliga unionstillverkaren. Kommissionen bedömde de mikroekonomiska indikatorerna på grundval av uppgifter i frågeformulärssvaren från de samarbetsvilliga unionstillverkarna. Båda uppsättningarna uppgifter konstaterades vara representativa för unionsindustrins ekonomiska situation.

| (73) | De makroekonomiska indikatorerna är tillverkning, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt, sysselsättning, produktivitet, dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning. |
| --- | --- |

(73)

De makroekonomiska indikatorerna är tillverkning, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt, sysselsättning, produktivitet, dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning.

| (74) | De mikroekonomiska indikatorerna är genomsnittspris per enhet, tillverkningskostnad per enhet, arbetskraftskostnad, lagerhållning, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga. |
| --- | --- |

(74)

De mikroekonomiska indikatorerna är genomsnittspris per enhet, tillverkningskostnad per enhet, arbetskraftskostnad, lagerhållning, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga.

4.4.2   Makroekonomiska indikatorer

4.4.2.1   Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

| (75) | Unionens totala tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande | 2011 | 2012 | 2013 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tillverkningsvolym Index | 100 | 79 | 91 | 101 |
| Produktionskapacitet Index | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Kapacitetsutnyttjande (%) | 52–57 | 42–47 | 45–50 | 53–58 |
| Källa: Svaren på frågeformuläret samt uppgifter i klagomålet. |

(75)

Unionens totala tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

2011

2012

2013

UP

Tillverkningsvolym Index

100

79

91

101

Produktionskapacitet Index

100

100

100

100

Kapacitetsutnyttjande (%)

52–57

42–47

45–50

53–58

Källa: Svaren på frågeformuläret samt uppgifter i klagomålet.

| (76) | Unionsindustrins totala tillverkning var något högre under undersökningsperioden än under 2011, trots mycket lägre försäljning i EU under undersökningsperioden. Den ökade tillverkningen berodde på en ökad exportförsäljning. |
| --- | --- |

(76)

Unionsindustrins totala tillverkning var något högre under undersökningsperioden än under 2011, trots mycket lägre försäljning i EU under undersökningsperioden. Den ökade tillverkningen berodde på en ökad exportförsäljning.

| (77) | Kapaciteten förblev också stabil under hela skadeundersökningsperioden. Kapacitetsutnyttjandet ökade något i takt med den ökade tillverkningen under skadeundersökningsperioden. Trots detta låg kapacitetsutnyttjandet kvar på en låg nivå (53–58 %). Tillverkningen av rör av duktilt gjutjärn är en bransch som kännetecknas av relativt höga fasta kostnader. Ett lågt kapacitetsutnyttjande försämrar absorptionen av fasta kostnader, vilket är en av orsakerna till unionsindustrins låga lönsamhet. |
| --- | --- |

(77)

Kapaciteten förblev också stabil under hela skadeundersökningsperioden. Kapacitetsutnyttjandet ökade något i takt med den ökade tillverkningen under skadeundersökningsperioden. Trots detta låg kapacitetsutnyttjandet kvar på en låg nivå (53–58 %). Tillverkningen av rör av duktilt gjutjärn är en bransch som kännetecknas av relativt höga fasta kostnader. Ett lågt kapacitetsutnyttjande försämrar absorptionen av fasta kostnader, vilket är en av orsakerna till unionsindustrins låga lönsamhet.

4.4.2.2   Försäljningsvolym och marknadsandel

| (78) | Unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel | 2011 | 2012 | 2013 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Försäljningsvolym Index | 100 | 83 | 81 | 94 |
| Marknadsandel Index | 100 | 100 | 97 | 97 |
| Källa: Eurostat, svaren på frågeformuläret och uppgifter i klagomålet. |

(78)

Unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel

2011

2012

2013

UP

Försäljningsvolym Index

100

83

81

94

Marknadsandel Index

100

100

97

97

Källa: Eurostat, svaren på frågeformuläret och uppgifter i klagomålet.

| (79) | Unionsindustrins försäljning minskade med 6,4 % under skadeundersökningsperioden till 450 000–500 000 under undersökningsperioden. Unionsindustrins försäljning minskade i betydligt större omfattning än vad som var fallet för förbrukningen. |
| --- | --- |

(79)

Unionsindustrins försäljning minskade med 6,4 % under skadeundersökningsperioden till 450 000–500 000 under undersökningsperioden. Unionsindustrins försäljning minskade i betydligt större omfattning än vad som var fallet för förbrukningen.

4.4.2.3   Tillväxt

| (80) | Den totala förbrukningen i unionen av den berörda produkten minskade med nästan 3,3 % under skadeundersökningsperioden. Förbrukningen minskade drastiskt under 2012 med mer än 16 %, låg kvar på en låg nivå under 2013 och började öka igen under undersökningsperioden. I början av skadeundersökningsperioden minskade unionsindustrins försäljning, importen från tredjeländer samt den indiska importen i takt med förbrukningen. Under 2013, när förbrukningen fortfarande var låg och unionsindustrins lönsamhet negativ, lyckades de indiska tillverkarna öka både försäljningen och marknadsandelen betydligt. Att den indiska försäljningen kunde expandera i sådan stor utsträckning på en minskande marknad berodde på en aggressiv underprissättning och dumpning. De aggressiva försäljnings- och prissättningsstrategierna fortsatte under undersökningsperioden. Till följd av detta minskade unionsindustrins försäljningsvolym mycket mer än förbrukningen och unionsindustrin förlorade en marknadsandel på 2,5 procentenheter under skadeundersökningsperioden, medan de indiska tillverkarna ökade sin marknadsandel med 3,5 procentenheter under samma period. |
| --- | --- |

(80)

Den totala förbrukningen i unionen av den berörda produkten minskade med nästan 3,3 % under skadeundersökningsperioden. Förbrukningen minskade drastiskt under 2012 med mer än 16 %, låg kvar på en låg nivå under 2013 och började öka igen under undersökningsperioden. I början av skadeundersökningsperioden minskade unionsindustrins försäljning, importen från tredjeländer samt den indiska importen i takt med förbrukningen. Under 2013, när förbrukningen fortfarande var låg och unionsindustrins lönsamhet negativ, lyckades de indiska tillverkarna öka både försäljningen och marknadsandelen betydligt. Att den indiska försäljningen kunde expandera i sådan stor utsträckning på en minskande marknad berodde på en aggressiv underprissättning och dumpning. De aggressiva försäljnings- och prissättningsstrategierna fortsatte under undersökningsperioden. Till följd av detta minskade unionsindustrins försäljningsvolym mycket mer än förbrukningen och unionsindustrin förlorade en marknadsandel på 2,5 procentenheter under skadeundersökningsperioden, medan de indiska tillverkarna ökade sin marknadsandel med 3,5 procentenheter under samma period.

4.4.2.4   Sysselsättning och produktivitet

| (81) | Sysselsättningen och produktiviteten utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Sysselsättning och produktivitet | 2011 | 2012 | 2013 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal anställda Index | 100 | 93 | 93 | 99 |
| Produktivitet Index | 100 | 82 | 96 | 102 |
| Källa: Svaren på frågeformuläret. |

(81)

Sysselsättningen och produktiviteten utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Sysselsättning och produktivitet

2011

2012

2013

UP

Antal anställda Index

100

93

93

99

Produktivitet Index

100

82

96

102

Källa: Svaren på frågeformuläret.

| (82) | Sysselsättningen och produktiviteten låg under undersökningsperioden på ungefär samma nivå som de hade legat på 2011. Det faktum att sysselsättningen inte minskade berodde främst på att försäljningen utanför unionen ökade betydligt (se skäl 77). |
| --- | --- |

(82)

Sysselsättningen och produktiviteten låg under undersökningsperioden på ungefär samma nivå som de hade legat på 2011. Det faktum att sysselsättningen inte minskade berodde främst på att försäljningen utanför unionen ökade betydligt (se skäl 77).

4.4.2.5   Dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning

| (83) | Alla dumpningsmarginaler låg väsentligt över miniminivån. Inverkan av de faktiska dumpningsmarginalernas storlek på unionsindustrin var betydande, med tanke på volymen av och priserna för importen från det berörda landet. |
| --- | --- |

(83)

Alla dumpningsmarginaler låg väsentligt över miniminivån. Inverkan av de faktiska dumpningsmarginalernas storlek på unionsindustrin var betydande, med tanke på volymen av och priserna för importen från det berörda landet.

| (84) | Detta är den första antidumpningsundersökning som gäller den berörda produkten. Därför fanns inga uppgifter tillgängliga för att bedöma inverkan från eventuell tidigare dumpning. |
| --- | --- |

(84)

Detta är den första antidumpningsundersökning som gäller den berörda produkten. Därför fanns inga uppgifter tillgängliga för att bedöma inverkan från eventuell tidigare dumpning.

4.4.3   Mikroekonomiska indikatorer

4.4.3.1   Priser och faktorer som påverkar priserna

| (85) | De samarbetsvilliga unionstillverkarnas genomsnittliga försäljningspriser per enhet till icke-närstående kunder i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Försäljningspriser i unionen | 2011 | 2012 | 2013 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittligt försäljningspris per enhet i unionen (euro per ton) | 950–1 000 | 1 000–1 050 | 1 000–1 050 | 950–1 000 |
| Index | 100 | 105 | 104 | 101 |
| Tillverkningskostnad per enhet (euro per ton) | 900–950 | 1 000–1 050 | 900–950 | 850–900 |
| Index | 100 | 110 | 104 | 96 |
| Källa: Svaren på frågeformuläret. |

(85)

De samarbetsvilliga unionstillverkarnas genomsnittliga försäljningspriser per enhet till icke-närstående kunder i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Försäljningspriser i unionen

2011

2012

2013

UP

Genomsnittligt försäljningspris per enhet i unionen (euro per ton)

950–1 000

1 000–1 050

1 000–1 050

950–1 000

Index

100

105

104

101

Tillverkningskostnad per enhet (euro per ton)

900–950

1 000–1 050

900–950

850–900

Index

100

110

104

96

Källa: Svaren på frågeformuläret.

| (86) | Det genomsnittliga försäljningspriset per enhet utvecklades i stort sett i linje med tillverkningskostnaderna. Det ökade under 2012 då tillverkningskostnaderna ökade, och från 2013 till undersökningsperioden har det fortsatt falla i takt med de minskande tillverkningskostnaderna. Tillverkningskostnaderna sjönk, främst på grund av det lägre priset på den viktigaste råvaran – järnmalm och metallskrot. |
| --- | --- |

(86)

Det genomsnittliga försäljningspriset per enhet utvecklades i stort sett i linje med tillverkningskostnaderna. Det ökade under 2012 då tillverkningskostnaderna ökade, och från 2013 till undersökningsperioden har det fortsatt falla i takt med de minskande tillverkningskostnaderna. Tillverkningskostnaderna sjönk, främst på grund av det lägre priset på den viktigaste råvaran – järnmalm och metallskrot.

4.4.3.2   Arbetskraftskostnader

| (87) | De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna för de samarbetsvilliga unionstillverkarna utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd | 2011 | 2012 | 2013 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Index | 100 | 100 | 103 | 104 |
| Källa: Svaren på frågeformuläret. |

(87)

De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna för de samarbetsvilliga unionstillverkarna utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd

2011

2012

2013

UP

Index

100

100

103

104

Källa: Svaren på frågeformuläret.

| (88) | Under skadeundersökningsperioden ökade den genomsnittliga arbetskraftskostnaden per anställd med 4 %. Denna ökning var lägre än den totala ökningen av löner i unionen enligt Eurostats uppgifter. |
| --- | --- |

(88)

Under skadeundersökningsperioden ökade den genomsnittliga arbetskraftskostnaden per anställd med 4 %. Denna ökning var lägre än den totala ökningen av löner i unionen enligt Eurostats uppgifter.

4.4.3.3   Lagerhållning

| (89) | De samarbetsvilliga unionstillverkarnas lagernivåer utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Lagerhållning | 2011 | 2012 | 2013 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Utgående lager Index | 100 | 74 | 73 | 82 |
| Källa: Svaren på frågeformuläret. |

(89)

De samarbetsvilliga unionstillverkarnas lagernivåer utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Lagerhållning

2011

2012

2013

UP

Utgående lager Index

100

74

73

82

Källa: Svaren på frågeformuläret.

| (90) | Utgående lager minskade under skadeundersökningsperioden. Lagerminskningen berodde främst på att ledningen för unionsindustrin infört strängare krav på rörelsekapital. |
| --- | --- |

(90)

Utgående lager minskade under skadeundersökningsperioden. Lagerminskningen berodde främst på att ledningen för unionsindustrin infört strängare krav på rörelsekapital.

4.4.3.4   Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga

| (91) | Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet utvecklades på följande sätt för de samarbetsvilliga unionstillverkarna under skadeundersökningsperioden:

  Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet | 2011 | 2012 | 2013 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lönsamhet för försäljning i unionen till icke-närstående kunder (i % av omsättningen) | mellan 2,5 och 3,0 | mellan – 5,5 och – 6,0 | mellan – 1,0 och – 1,5 | mellan 1,5 och 2,0 |
| Kassaflöde Index | 100 | 92 | 67 | 101 |
| Investeringar Index | 100 | 60 | 67 | 120 |
| Räntabilitet (%) | 49 | – 155 | – 29 | 20 |
| Källa: Svaren på frågeformuläret. |

(91)

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet utvecklades på följande sätt för de samarbetsvilliga unionstillverkarna under skadeundersökningsperioden:

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet

2011

2012

2013

UP

Lönsamhet för försäljning i unionen till icke-närstående kunder (i % av omsättningen)

mellan 2,5 och 3,0

mellan – 5,5 och – 6,0

mellan – 1,0 och – 1,5

mellan 1,5 och 2,0

Kassaflöde Index

100

92

67

101

Investeringar Index

100

60

67

120

Räntabilitet (%)

49

– 155

– 29

20

Källa: Svaren på frågeformuläret.

| (92) | Kommissionen fastställde lönsamheten för de samarbetsvilliga unionstillverkarna genom att uttrycka nettovinsten före skatt för försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder i unionen i procent av omsättningen för denna försäljning. Unionsindustrins lönsamhet minskade från 2,5 till 3,0 % under 2011 till 1,5 till 2,0 % under undersökningsperioden och var negativ under 2012 och 2013. Större delen av försäljningen av den berörda produkten i EU skedde via de samarbetsvilliga unionstillverkarnas försäljningsdotterbolag, och deras kostnader och lönsamhet beaktades. |
| --- | --- |

(92)

Kommissionen fastställde lönsamheten för de samarbetsvilliga unionstillverkarna genom att uttrycka nettovinsten före skatt för försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder i unionen i procent av omsättningen för denna försäljning. Unionsindustrins lönsamhet minskade från 2,5 till 3,0 % under 2011 till 1,5 till 2,0 % under undersökningsperioden och var negativ under 2012 och 2013. Större delen av försäljningen av den berörda produkten i EU skedde via de samarbetsvilliga unionstillverkarnas försäljningsdotterbolag, och deras kostnader och lönsamhet beaktades.

| (93) | Nettokassaflödet är de samarbetande unionstillverkarnas förmåga att själva finansiera sin verksamhet. Kassaflödet låg på samma nivå under 2011 och undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(93)

Nettokassaflödet är de samarbetande unionstillverkarnas förmåga att själva finansiera sin verksamhet. Kassaflödet låg på samma nivå under 2011 och undersökningsperioden.

| (94) | Investeringsnivån var större under undersökningsperioden än den var under 2011. Under åren 2012 och 2013 var investeringsnivån emellertid mycket lägre och ökningen under undersökningsperioden uppvägde inte minskningen under de föregående åren. Räntabiliteten är vinsten i procent av det bokförda nettovärdet av investeringarna. Räntabiliteten var betydligt lägre under undersökningsperioden än den var under 2011. |
| --- | --- |

(94)

Investeringsnivån var större under undersökningsperioden än den var under 2011. Under åren 2012 och 2013 var investeringsnivån emellertid mycket lägre och ökningen under undersökningsperioden uppvägde inte minskningen under de föregående åren. Räntabiliteten är vinsten i procent av det bokförda nettovärdet av investeringarna. Räntabiliteten var betydligt lägre under undersökningsperioden än den var under 2011.

4.4.4   Slutsats beträffande skada

| (95) | Unionsindustrin förlorade marknadsandelar med 2,5 procentenheter på en fallande marknad, medan dess försäljning på unionsmarknaden minskade med nästan 6,4 %. Kapacitetsutnyttjandet förblev lågt under hela skadeundersökningsperioden, dvs. 53–58 %, vilket påverkade unionsindustrins förmåga att absorbera fasta kostnader. Unionsindustrins lönsamhet hade visserligen vänt sedan den nådde sin lägsta nivå under 2012, men med 1,5–2,0 %, var den fortsatt mycket låg under undersökningsperioden och låg betydligt under målvinsten. Under samma period ökade importen från Indien med 22,6 % och deras marknadsandel ökade med 3,5 procentenheter. |
| --- | --- |

(95)

Unionsindustrin förlorade marknadsandelar med 2,5 procentenheter på en fallande marknad, medan dess försäljning på unionsmarknaden minskade med nästan 6,4 %. Kapacitetsutnyttjandet förblev lågt under hela skadeundersökningsperioden, dvs. 53–58 %, vilket påverkade unionsindustrins förmåga att absorbera fasta kostnader. Unionsindustrins lönsamhet hade visserligen vänt sedan den nådde sin lägsta nivå under 2012, men med 1,5–2,0 %, var den fortsatt mycket låg under undersökningsperioden och låg betydligt under målvinsten. Under samma period ökade importen från Indien med 22,6 % och deras marknadsandel ökade med 3,5 procentenheter.

| (96) | Övriga indikatorer var fortsatt relativt stabila. Att de inte försämrades berodde dock i stor utsträckning på att unionsindustrins försäljning utanför unionen ökade. Den enda indikator som visade en klart positiv tendens under skadeundersökningsperioden var investeringarna, som ökade med 20 %. Under åren 2012 och 2013 var investeringsnivån emellertid mycket lägre och ökningen under undersökningsperioden uppvägde inte minskningen under de föregående åren. |
| --- | --- |

(96)

Övriga indikatorer var fortsatt relativt stabila. Att de inte försämrades berodde dock i stor utsträckning på att unionsindustrins försäljning utanför unionen ökade. Den enda indikator som visade en klart positiv tendens under skadeundersökningsperioden var investeringarna, som ökade med 20 %. Under åren 2012 och 2013 var investeringsnivån emellertid mycket lägre och ökningen under undersökningsperioden uppvägde inte minskningen under de föregående åren.

| (97) | En mycket låg lönsamhet, i kombination med fortsatt förlorade försäljningsvolymer och marknadsandelar i unionen, försätter unionsindustrin i en besvärlig ekonomisk situation. |
| --- | --- |

(97)

En mycket låg lönsamhet, i kombination med fortsatt förlorade försäljningsvolymer och marknadsandelar i unionen, försätter unionsindustrin i en besvärlig ekonomisk situation.

| (98) | Mot denna bakgrund drog kommissionen preliminärt slutsatsen att unionsindustrin lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(98)

Mot denna bakgrund drog kommissionen preliminärt slutsatsen att unionsindustrin lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen.

5.   ORSAKSSAMBAND

| (99) | I enlighet med artikel 3.6 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida den dumpade importen från det berörda landet vållade unionsindustrin väsentlig skada. I enlighet med artikel 3.7 i grundförordningen undersökte kommissionen även huruvida andra kända faktorer samtidigt kunde ha vållat unionsindustrin skada. Kommissionen säkerställde att all eventuell skada som vållats av andra faktorer än den dumpade importen från det berörda landet inte tillskrevs den dumpade importen. Dessa faktorer är den ekonomiska krisen och minskade efterfrågan, import från tredjeländer, unionsindustrins exportresultat och konkurrens från ersättningsprodukter, t.ex. plaströr. |
| --- | --- |

(99)

I enlighet med artikel 3.6 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida den dumpade importen från det berörda landet vållade unionsindustrin väsentlig skada. I enlighet med artikel 3.7 i grundförordningen undersökte kommissionen även huruvida andra kända faktorer samtidigt kunde ha vållat unionsindustrin skada. Kommissionen säkerställde att all eventuell skada som vållats av andra faktorer än den dumpade importen från det berörda landet inte tillskrevs den dumpade importen. Dessa faktorer är den ekonomiska krisen och minskade efterfrågan, import från tredjeländer, unionsindustrins exportresultat och konkurrens från ersättningsprodukter, t.ex. plaströr.

5.1   Verkningar av den dumpade importen

| (100) | De indiska exporterande tillverkarnas försäljningsvolym i unionen var nästan dubbelt så stor 75 000–85 000 som all annan import totalt (45,8 kiloton) redan i början av skadeundersökningsperioden. Den indiska försäljningen minskade i takt med förbrukningen under 2012 men behöll en marknadsandel på cirka 10–15 %. Under 2013, när förbrukningen fortfarande var låg och unionsindustrins lönsamhet negativ, lyckades de indiska tillverkarna öka både sin försäljning och sin marknadsandel betydligt. Denna framgångsrika expansion för den indiska försäljningen på en fallande marknad var möjligt genom aggressiva dumpningspriser: de indiska importpriserna föll med 6,2 % under 2013. Den aggressiva prissättningen fortsatte under undersökningsperioden. Försäljningsvolymen från de indiska exporterande tillverkarna låg på över 100 000 och deras marknadsandel uppgick till 15–20 % under undersökningsperioden. En sådan snabb expansion var möjlig genom betydande prisunderskridanden i förhållande till unionstillverkarna. Prisunderskridandet fastställdes till 34 % och 42,4 %. Medan den indiska försäljningen och marknadsandelen ökade betydligt föll unionsindustrins försäljning mycket mer än förbrukningen; unionsindustrins försäljning föll 6,4 % och marknadsandelen minskade med 2,5 procentenheter. |
| --- | --- |

(100)

De indiska exporterande tillverkarnas försäljningsvolym i unionen var nästan dubbelt så stor 75 000–85 000 som all annan import totalt (45,8 kiloton) redan i början av skadeundersökningsperioden. Den indiska försäljningen minskade i takt med förbrukningen under 2012 men behöll en marknadsandel på cirka 10–15 %. Under 2013, när förbrukningen fortfarande var låg och unionsindustrins lönsamhet negativ, lyckades de indiska tillverkarna öka både sin försäljning och sin marknadsandel betydligt. Denna framgångsrika expansion för den indiska försäljningen på en fallande marknad var möjligt genom aggressiva dumpningspriser: de indiska importpriserna föll med 6,2 % under 2013. Den aggressiva prissättningen fortsatte under undersökningsperioden. Försäljningsvolymen från de indiska exporterande tillverkarna låg på över 100 000 och deras marknadsandel uppgick till 15–20 % under undersökningsperioden. En sådan snabb expansion var möjlig genom betydande prisunderskridanden i förhållande till unionstillverkarna. Prisunderskridandet fastställdes till 34 % och 42,4 %. Medan den indiska försäljningen och marknadsandelen ökade betydligt föll unionsindustrins försäljning mycket mer än förbrukningen; unionsindustrins försäljning föll 6,4 % och marknadsandelen minskade med 2,5 procentenheter.

| (101) | Mot bakgrund av det klart fastställda tidsmässiga sambandet mellan det betydande underskridandet av unionstillverkarnas priser genom den dumpade indiska importen och unionsindustrins förlorade försäljning och marknadsandel, vilket lett till mycket låg lönsamhet, dras slutsatsen att den dumpade importen var orsaken till den skada som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(101)

Mot bakgrund av det klart fastställda tidsmässiga sambandet mellan det betydande underskridandet av unionstillverkarnas priser genom den dumpade indiska importen och unionsindustrins förlorade försäljning och marknadsandel, vilket lett till mycket låg lönsamhet, dras slutsatsen att den dumpade importen var orsaken till den skada som unionsindustrin lidit.

5.2   Verkningar av andra faktorer

5.2.1   Den ekonomiska krisen och minskande efterfrågan

| (102) | Förbrukningen i unionen av den berörda produkten minskade med 3,3 % under skadeundersökningsperioden, medan den indiska importen samtidigt ökade med 22,6 %. Den största nedgången i förbrukningen (15 % under 2011–2012) orsakades av den ekonomiska krisen och nedskärningar i de offentliga utgifterna. Den minskade förbrukningen tycks ha bidragit till skadan i början av skadeundersökningsperioden, och kan också ha bidragit till den under 2013. Under 2013, och särskilt under undersökningsperioden, var den dumpade indiska importen den skadefaktor som i första hand pressade ned unionsindustrins försäljning i unionen och hindrade återgången till en hållbar lönsamhet. |
| --- | --- |

(102)

Förbrukningen i unionen av den berörda produkten minskade med 3,3 % under skadeundersökningsperioden, medan den indiska importen samtidigt ökade med 22,6 %. Den största nedgången i förbrukningen (15 % under 2011–2012) orsakades av den ekonomiska krisen och nedskärningar i de offentliga utgifterna. Den minskade förbrukningen tycks ha bidragit till skadan i början av skadeundersökningsperioden, och kan också ha bidragit till den under 2013. Under 2013, och särskilt under undersökningsperioden, var den dumpade indiska importen den skadefaktor som i första hand pressade ned unionsindustrins försäljning i unionen och hindrade återgången till en hållbar lönsamhet.

5.2.2   Import från tredjeländer

| (103) | Importvolymen från övriga tredjeländer utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Importen från tredjeländer (i ton) | 2011 | 2012 | 2013 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kina | 31 136 | 28 019 | 12 266 | 13 903 |
| Index | 100 | 90 | 39 | 45 |
| Tredjeländer (utom Kina) | 14 693 | 12 183 | 20 153 | 22 524 |
| Index | 100 | 83 | 137 | 153 |
| Alla tredjeländer | 45 828 | 40 202 | 32 419 | 36 427 |
| Index | 100 | 88 | 71 | 79 |
| Källa: Eurostat. |

(103)

Importvolymen från övriga tredjeländer utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Importen från tredjeländer (i ton)

2011

2012

2013

UP

Kina

31 136

28 019

12 266

13 903

Index

100

90

39

45

Tredjeländer (utom Kina)

14 693

12 183

20 153

22 524

Index

100

83

137

153

Alla tredjeländer

45 828

40 202

32 419

36 427

Index

100

88

71

79

Källa: Eurostat.

| (104) | Importen från Indien utgjorde merparten av all import till unionen (mer än 70 %) under undersökningsperioden. Importen från Indien ökade med mer än 22 % under skadeundersökningsperioden, medan övrig import minskade med mer än 20 % under samma period. Den indiska importens marknadsandel ökade med 2,5 procentenheter, medan övrig imports marknadsandel minskade med mer än 1 procentenhet. Med tanke på de låga importvolymerna från tredjeländer samt det faktum att de minskade både volymmässigt och som marknadsandel, finns det inget som tyder på att de vållade unionsindustrin skada. |
| --- | --- |

(104)

Importen från Indien utgjorde merparten av all import till unionen (mer än 70 %) under undersökningsperioden. Importen från Indien ökade med mer än 22 % under skadeundersökningsperioden, medan övrig import minskade med mer än 20 % under samma period. Den indiska importens marknadsandel ökade med 2,5 procentenheter, medan övrig imports marknadsandel minskade med mer än 1 procentenhet. Med tanke på de låga importvolymerna från tredjeländer samt det faktum att de minskade både volymmässigt och som marknadsandel, finns det inget som tyder på att de vållade unionsindustrin skada.

| (105) | Exporterande tillverkare hävdade att en unionstillverkare hade importerat den berörda produkten från företagets kinesiska tillverkningsanläggningar och därmed vållade sig själv skada. Det fanns ingen bevisning till stöd för dessa påståenden. Styrkta uppgifter visade att importen till unionen från unionstillverkarens närstående kinesiska anläggning varit mycket låg. Importen från Kina minskade dessutom avsevärt under skadeundersökningsperioden och marknadsandelen minskade med mer än 2 procentenheter, vilket tydligt visar att den inte kan ha vållat skadan. |
| --- | --- |

(105)

Exporterande tillverkare hävdade att en unionstillverkare hade importerat den berörda produkten från företagets kinesiska tillverkningsanläggningar och därmed vållade sig själv skada. Det fanns ingen bevisning till stöd för dessa påståenden. Styrkta uppgifter visade att importen till unionen från unionstillverkarens närstående kinesiska anläggning varit mycket låg. Importen från Kina minskade dessutom avsevärt under skadeundersökningsperioden och marknadsandelen minskade med mer än 2 procentenheter, vilket tydligt visar att den inte kan ha vållat skadan.

5.2.3   Unionsindustrins exportresultat

| (106) | De samarbetsvilliga unionstillverkarnas exportvolym utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  De samarbetsvilliga unionstillverkarnas exportresultat | 2011 | 2012 | 2013 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Exportvolym Index | 100 | 78 | 116 | 130 |
| Genomsnittligt exportpris Index | 100 | 108 | 104 | 99 |
| Källa: Svaren på frågeformuläret. |

(106)

De samarbetsvilliga unionstillverkarnas exportvolym utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

De samarbetsvilliga unionstillverkarnas exportresultat

2011

2012

2013

UP

Exportvolym Index

100

78

116

130

Genomsnittligt exportpris Index

100

108

104

99

Källa: Svaren på frågeformuläret.

| (107) | Unionsindustrins försäljning utanför unionen ökade betydligt, med 30 %, under skadeundersökningsperioden, medan det genomsnittliga försäljningspriset förblev relativt stabilt. Försäljningen utanför unionen är därmed faktiskt en faktor som lindrar skadan. Utan en ökad försäljning utanför unionen skulle unionsindustrin ha lidit ännu mer skada. |
| --- | --- |

(107)

Unionsindustrins försäljning utanför unionen ökade betydligt, med 30 %, under skadeundersökningsperioden, medan det genomsnittliga försäljningspriset förblev relativt stabilt. Försäljningen utanför unionen är därmed faktiskt en faktor som lindrar skadan. Utan en ökad försäljning utanför unionen skulle unionsindustrin ha lidit ännu mer skada.

5.2.4   Konkurrens från ersättningsprodukter

| (108) | Berörda parter hävdade att skadan orsakats av hård konkurrens från ersättningsprodukter, särskilt plaströr (polyeten, polyvinylklorid och polypropen). Plaströr med en mindre diameter är inledningsvis mycket billigare per enhet. Med hänsyn till underhållskostnaderna och produktens livslängd har den berörda produkten emellertid kostnadsfördelar på lång sikt. Plaströr utövar ett visst konkurrenstryck på den berörda produkten, särskilt för rör med mindre diameter. Rör av duktilt gjutjärn förlorade dock inte marknadsandelar till plaströr under skadeundersökningsperioden, och i vissa fall lyckades rör av duktilt gjutjärn till och med återta vissa marknadsandelar från plaströr under skadeundersökningsperioden. Konkurrensen från ersättningsprodukter av plast kunde således sannolikt inte vara orsaken till den väsentliga skadan under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(108)

Berörda parter hävdade att skadan orsakats av hård konkurrens från ersättningsprodukter, särskilt plaströr (polyeten, polyvinylklorid och polypropen). Plaströr med en mindre diameter är inledningsvis mycket billigare per enhet. Med hänsyn till underhållskostnaderna och produktens livslängd har den berörda produkten emellertid kostnadsfördelar på lång sikt. Plaströr utövar ett visst konkurrenstryck på den berörda produkten, särskilt för rör med mindre diameter. Rör av duktilt gjutjärn förlorade dock inte marknadsandelar till plaströr under skadeundersökningsperioden, och i vissa fall lyckades rör av duktilt gjutjärn till och med återta vissa marknadsandelar från plaströr under skadeundersökningsperioden. Konkurrensen från ersättningsprodukter av plast kunde således sannolikt inte vara orsaken till den väsentliga skadan under skadeundersökningsperioden.

5.3   Slutsats om orsakssamband

| (109) | Ett orsakssamband fastställdes preliminärt mellan den skada som unionstillverkarna lidit och den dumpade importen från det berörda landet. Det finns ett tydligt tidsmässigt samband mellan prisunderskridandet av unionsindustrins priser genom den dumpade importen och unionsindustrins minskade försäljning och marknadsandel i EU. Den dumpade importen från Indien underskred unionsindustrins priser med 34 % och 42,4 % under undersökningsperioden. Detta leder till en mycket låg lönsamhet för unionsindustrin. |
| --- | --- |

(109)

Ett orsakssamband fastställdes preliminärt mellan den skada som unionstillverkarna lidit och den dumpade importen från det berörda landet. Det finns ett tydligt tidsmässigt samband mellan prisunderskridandet av unionsindustrins priser genom den dumpade importen och unionsindustrins minskade försäljning och marknadsandel i EU. Den dumpade importen från Indien underskred unionsindustrins priser med 34 % och 42,4 % under undersökningsperioden. Detta leder till en mycket låg lönsamhet för unionsindustrin.

| (110) | Kommissionen har särskiljt och avgränsat verkningarna av alla kända faktorer som har betydelse för unionsindustrins situation från den dumpade importens skadevållande verkan. Den ekonomiska krisen och minskad efterfrågan har bidragit till skadan i början av skadeundersökningsperioden, och kan också ha bidragit till den under 2013. Om unionsindustrins priser inte hade underskridits av den dumpade importen skulle situationen för unionsindustrin säkerligen inte ha påverkats i samma utsträckning. Försäljningen hade inte fallit så mycket, kapacitetsutnyttjande skulle ha varit högre och lönsamheten skulle ha varit stabilare. Fallet vad gäller förbrukningen anses därför preliminärt inte bryta orsakssambandet mellan den dumpade importen och den väsentliga skadan. |
| --- | --- |

(110)

Kommissionen har särskiljt och avgränsat verkningarna av alla kända faktorer som har betydelse för unionsindustrins situation från den dumpade importens skadevållande verkan. Den ekonomiska krisen och minskad efterfrågan har bidragit till skadan i början av skadeundersökningsperioden, och kan också ha bidragit till den under 2013. Om unionsindustrins priser inte hade underskridits av den dumpade importen skulle situationen för unionsindustrin säkerligen inte ha påverkats i samma utsträckning. Försäljningen hade inte fallit så mycket, kapacitetsutnyttjande skulle ha varit högre och lönsamheten skulle ha varit stabilare. Fallet vad gäller förbrukningen anses därför preliminärt inte bryta orsakssambandet mellan den dumpade importen och den väsentliga skadan.

| (111) | De övriga identifierade faktorerna, såsom importen från tredjeländer, unionsindustrins exportresultat och konkurrensen från ersättningsprodukter, konstaterades preliminärt inte bryta det orsakssamband som fastställs ovan, inte ens när de sammantagna verkningarna av dem beaktades. |
| --- | --- |

(111)

De övriga identifierade faktorerna, såsom importen från tredjeländer, unionsindustrins exportresultat och konkurrensen från ersättningsprodukter, konstaterades preliminärt inte bryta det orsakssamband som fastställs ovan, inte ens när de sammantagna verkningarna av dem beaktades.

| (112) | På grundval av ovanstående drog kommissionen slutsatsen i detta skede att den väsentliga skada som unionsindustrin lidit vållats av den dumpade importen från Indien och att de andra faktorerna, sedda var för sig eller tillsammans, inte bröt orsakssambandet. Skadan består främst av den minskade försäljningen, förlorade marknadsandelar för EU:s industri, lågt kapacitetsutnyttjande och låg lönsamhet. |
| --- | --- |

(112)

På grundval av ovanstående drog kommissionen slutsatsen i detta skede att den väsentliga skada som unionsindustrin lidit vållats av den dumpade importen från Indien och att de andra faktorerna, sedda var för sig eller tillsammans, inte bröt orsakssambandet. Skadan består främst av den minskade försäljningen, förlorade marknadsandelar för EU:s industri, lågt kapacitetsutnyttjande och låg lönsamhet.

6.   UNIONENS INTRESSE

| (113) | I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida införandet av antidumpningsåtgärder skulle strida mot unionens intresse. Den tog särskild hänsyn till behovet av att undanröja den snedvridning av handeln som följer av skadevållande dumpning och till behovet av att återställa en effektiv konkurrens. Unionens intresse fastställdes på grundval av en bedömning av alla berörda parters intressen, bl.a. unionsindustrins, distributörers och slutanvändarnas, bl.a. allmännyttiga företag som är verksamma inom vattenförsörjning, bortledning av avloppvatten och bevattning. |
| --- | --- |

(113)

I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida införandet av antidumpningsåtgärder skulle strida mot unionens intresse. Den tog särskild hänsyn till behovet av att undanröja den snedvridning av handeln som följer av skadevållande dumpning och till behovet av att återställa en effektiv konkurrens. Unionens intresse fastställdes på grundval av en bedömning av alla berörda parters intressen, bl.a. unionsindustrins, distributörers och slutanvändarnas, bl.a. allmännyttiga företag som är verksamma inom vattenförsörjning, bortledning av avloppvatten och bevattning.

6.1   Unionsindustrins intresse

| (114) | Unionsindustrins tillverkningsanläggningar ligger i Frankrike, Tyskland, Spanien och Österrike. Unionsindustrin direkt sysselsatta uppgick till över 2 400 anställda inom tillverkning och försäljning av den berörda produkten. Två av tre tillverkare samarbetade i undersökningen. Den icke-samarbetsvilliga tillverkaren motsatte sig inte inledandet av undersökningen. Såsom framgår ovan har de två samarbetsvilliga företagen lidit väsentlig skada och påverkats negativt av den dumpade importen. |
| --- | --- |

(114)

Unionsindustrins tillverkningsanläggningar ligger i Frankrike, Tyskland, Spanien och Österrike. Unionsindustrin direkt sysselsatta uppgick till över 2 400 anställda inom tillverkning och försäljning av den berörda produkten. Två av tre tillverkare samarbetade i undersökningen. Den icke-samarbetsvilliga tillverkaren motsatte sig inte inledandet av undersökningen. Såsom framgår ovan har de två samarbetsvilliga företagen lidit väsentlig skada och påverkats negativt av den dumpade importen.

| (115) | Införandet av preliminära antidumpningstullar väntas återupprätta rättvisa handelsvillkor på unionsmarknaden och göra det möjligt för unionstillverkarna att öka sin försäljning och det låga kapacitetsutnyttjandet. Detta skulle leda till att unionsindustrins lönsamhet ökar till de nivåer som anses vara nödvändiga för denna kapitalintensiva industri och förhindra att sysselsättningen minskar. Vidtas inga åtgärder är det mycket troligt att unionsindustrins ekonomiska situation försämras ytterligare. |
| --- | --- |

(115)

Införandet av preliminära antidumpningstullar väntas återupprätta rättvisa handelsvillkor på unionsmarknaden och göra det möjligt för unionstillverkarna att öka sin försäljning och det låga kapacitetsutnyttjandet. Detta skulle leda till att unionsindustrins lönsamhet ökar till de nivåer som anses vara nödvändiga för denna kapitalintensiva industri och förhindra att sysselsättningen minskar. Vidtas inga åtgärder är det mycket troligt att unionsindustrins ekonomiska situation försämras ytterligare.

| (116) | Slutsatsen blir därför preliminärt att det ligger i unionsindustrins intresse att antidumpningstullar införs. |
| --- | --- |

(116)

Slutsatsen blir därför preliminärt att det ligger i unionsindustrins intresse att antidumpningstullar införs.

6.2   Icke-närstående importörers, distributörers, användares och andra berörda parters intressen

| (117) | Inga icke-närstående importörer gav sig till känna inom de tidsfrister som angavs i tillkännagivandet om inledande. Många distributörer gav sig till känna och framförde sina synpunkter. Väldigt få av dem lämnade emellertid mer underbyggda uppgifter så att en fördjupad analys kunde göras. Endast ett fåtal slutanvändare deltog i undersökningen. |
| --- | --- |

(117)

Inga icke-närstående importörer gav sig till känna inom de tidsfrister som angavs i tillkännagivandet om inledande. Många distributörer gav sig till känna och framförde sina synpunkter. Väldigt få av dem lämnade emellertid mer underbyggda uppgifter så att en fördjupad analys kunde göras. Endast ett fåtal slutanvändare deltog i undersökningen.

| (118) | Flera berörda parter (främst distributörer av unionsindustrins produkter och metallarbetarförbund) stödde undersökningen och krävde att rättvis konkurrens skulle återställas, beklagade den skadevållande situationen för unionsindustrin och hävdade att unionens tillverkningskapacitet kommer att försvinna och arbetstillfällen gå förlorade om tullar inte införs. |
| --- | --- |

(118)

Flera berörda parter (främst distributörer av unionsindustrins produkter och metallarbetarförbund) stödde undersökningen och krävde att rättvis konkurrens skulle återställas, beklagade den skadevållande situationen för unionsindustrin och hävdade att unionens tillverkningskapacitet kommer att försvinna och arbetstillfällen gå förlorade om tullar inte införs.

| (119) | Distributörer av den berörda produkten som importerats från Indien samt flera slutanvändare, dvs. allmännyttiga företag med verksamhet inom vatten, avlopp och bevattning motsatte sig införandet av åtgärder. De uttryckte sin oro över att SG PAM Group skulle få en monopolliknande ställning på unionsmarknaden om den indiska importen minskar till följd av att åtgärder införts, vilket skulle leda till högre priser. SG PAM Group har en mycket stark ställning på unionsmarknaden. Det finns dock flera faktorer som tycks motverka företagets inflytande på marknaden. För det första finns det två andra unionstillverkare med outnyttjad kapacitet som kan säkerställa en effektiv konkurrens om SG PAM:s priser blir för höga. |
| --- | --- |

(119)

Distributörer av den berörda produkten som importerats från Indien samt flera slutanvändare, dvs. allmännyttiga företag med verksamhet inom vatten, avlopp och bevattning motsatte sig införandet av åtgärder. De uttryckte sin oro över att SG PAM Group skulle få en monopolliknande ställning på unionsmarknaden om den indiska importen minskar till följd av att åtgärder införts, vilket skulle leda till högre priser. SG PAM Group har en mycket stark ställning på unionsmarknaden. Det finns dock flera faktorer som tycks motverka företagets inflytande på marknaden. För det första finns det två andra unionstillverkare med outnyttjad kapacitet som kan säkerställa en effektiv konkurrens om SG PAM:s priser blir för höga.

| (120) | För det andra finns det flera tillverkare i tredjeländer (Kina, Turkiet, Ryssland och Schweiz) som redan säljer till EU-marknaden. Deras försäljning under skadeundersökningsperioden var låg och sjunkande. Den främsta orsaken till denna nedgång för andra importörers försäljning förefaller ha varit en aggressiv konkurrens från de indiska tillverkarna. De indiska dumpade priserna var betydligt lägre än alla andra stora importländers priser (med undantag av Ryssland). Om unionsindustrin ensidigt ökar priserna kan importen från andra länder öka på kort till medellång sikt, eftersom dessa exportörer redan har fotfäste i unionen.

  Genomsnittligt importpris i euro | 2011 | 2012 | 2013 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indien | 665 | 703 | 659 | 651 |
| Kina | 955 | 1 014 | 1 059 | 1 054 |
| Schweiz | 1 711 | 1 678 | 1 554 | 1 526 |
| Ryssland | 697 | 696 | 652 | 627 |
| Turkiet | 1 246 | 1 544 | 1 272 | 1 010 |
| Källa: Eurostat. |

(120)

För det andra finns det flera tillverkare i tredjeländer (Kina, Turkiet, Ryssland och Schweiz) som redan säljer till EU-marknaden. Deras försäljning under skadeundersökningsperioden var låg och sjunkande. Den främsta orsaken till denna nedgång för andra importörers försäljning förefaller ha varit en aggressiv konkurrens från de indiska tillverkarna. De indiska dumpade priserna var betydligt lägre än alla andra stora importländers priser (med undantag av Ryssland). Om unionsindustrin ensidigt ökar priserna kan importen från andra länder öka på kort till medellång sikt, eftersom dessa exportörer redan har fotfäste i unionen.

Genomsnittligt importpris i euro

2011

2012

2013

Undersökningsperioden

Indien

665

703

659

651

Kina

955

1 014

1 059

1 054

Schweiz

1 711

1 678

1 554

1 526

Ryssland

697

696

652

627

Turkiet

1 246

1 544

1 272

1 010

Källa: Eurostat.

6.3   Slutsats om unionens intresse

| (121) | Mot denna bakgrund slår kommissionen fast att det inte finns några tvingande skäl att dra slutsatsen att det inte ligger i unionens intresse att införa åtgärder på import av rör av duktilt gjutjärn med ursprung i Indien i detta skede av undersökningen. Kommissionen kommer att fortsätta att undersöka de möjliga effekterna på konkurrensen på unionsmarknaden, men i det slutgiltiga skedet på grundval av ytterligare information som ska lämnas in. |
| --- | --- |

(121)

Mot denna bakgrund slår kommissionen fast att det inte finns några tvingande skäl att dra slutsatsen att det inte ligger i unionens intresse att införa åtgärder på import av rör av duktilt gjutjärn med ursprung i Indien i detta skede av undersökningen. Kommissionen kommer att fortsätta att undersöka de möjliga effekterna på konkurrensen på unionsmarknaden, men i det slutgiltiga skedet på grundval av ytterligare information som ska lämnas in.

7.   PRELIMINÄRA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

| (122) | På grundval av kommissionens slutsatser beträffande dumpning, skada, orsakssamband och unionens intresse bör provisoriska åtgärder införas i syfte att förhindra att dumpad import vållar unionsindustrin ytterligare skada. |
| --- | --- |

(122)

På grundval av kommissionens slutsatser beträffande dumpning, skada, orsakssamband och unionens intresse bör provisoriska åtgärder införas i syfte att förhindra att dumpad import vållar unionsindustrin ytterligare skada.

7.1   Nivå för undanröjande av skada (skademarginal)

| (123) | För att bestämma nivån på åtgärderna analyserade kommissionen först det tullbelopp som krävs för att undanröja den skada som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(123)

För att bestämma nivån på åtgärderna analyserade kommissionen först det tullbelopp som krävs för att undanröja den skada som unionsindustrin lidit.

| (124) | Skadan skulle vara undanröjd om unionsindustrin kunde täcka sina tillverkningskostnader och göra en vinst före skatt på försäljningen av den likadana produkten på unionsmarknaden som en industri av denna typ inom sektorn rimligen skulle kunna uppnå under normala konkurrensförhållanden, dvs. vid avsaknad av dumpad import. |
| --- | --- |

(124)

Skadan skulle vara undanröjd om unionsindustrin kunde täcka sina tillverkningskostnader och göra en vinst före skatt på försäljningen av den likadana produkten på unionsmarknaden som en industri av denna typ inom sektorn rimligen skulle kunna uppnå under normala konkurrensförhållanden, dvs. vid avsaknad av dumpad import.

| (125) | I klagomålet påstås det att industrin väntar sig en lönsamhet på över 12 % utan dumpad import, eftersom man haft en sådan lönsamhetsnivå under åren före skadeundersökningsperioden. Det måste noteras att unionsindustrins försäljning var exceptionellt hög åren före skadeundersökningsperioden till följd av högkonjunkturen 2007–2008 och EU-ländernas finanspolitiska stimulansåtgärder för att motverka följderna av den ekonomiska krisen under 2009. Dessa år kan därför inte betraktas som representativa för unionsindustrins lönsamhet. Klaganden hävdar också att stora investeringar i FoU kan leda till en tvåsiffrig lönsamhet. Undersökningen fann föga belägg för en intensiv FoU-verksamhet; för den unionstillverkare som hade de högsta FoU-utgifterna utgjorde de mindre än 2 % av omsättningen under 2011 och ännu mindre under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(125)

I klagomålet påstås det att industrin väntar sig en lönsamhet på över 12 % utan dumpad import, eftersom man haft en sådan lönsamhetsnivå under åren före skadeundersökningsperioden. Det måste noteras att unionsindustrins försäljning var exceptionellt hög åren före skadeundersökningsperioden till följd av högkonjunkturen 2007–2008 och EU-ländernas finanspolitiska stimulansåtgärder för att motverka följderna av den ekonomiska krisen under 2009. Dessa år kan därför inte betraktas som representativa för unionsindustrins lönsamhet. Klaganden hävdar också att stora investeringar i FoU kan leda till en tvåsiffrig lönsamhet. Undersökningen fann föga belägg för en intensiv FoU-verksamhet; för den unionstillverkare som hade de högsta FoU-utgifterna utgjorde de mindre än 2 % av omsättningen under 2011 och ännu mindre under undersökningsperioden.

| (126) | Vid tidigare undersökningar av liknande produkter – vissa sömlösa rör av rostfritt stål (5) och vissa svetsade rör av järn eller olegerat stål (6) – ansågs det att en vinstmarginal på 5 % kunde anses vara en lämplig nivå som unionsindustrin kunde förväntas uppnå utan skadevållande dumpning. Rör av duktilt gjutjärn liknar i många avseenden sömlösa stålrör och svetsade rör av järn och olegerat stål. Järnråvaran utgör en stor del av tillverkningskostnaden och dessa rör kan också användas för ledning av vatten. Kommissionen ansåg därför preliminärt att en vinstmarginal på 5 % är rimlig även när det gäller industrin för rör av duktilt gjutjärn. |
| --- | --- |

(126)

Vid tidigare undersökningar av liknande produkter – vissa sömlösa rör av rostfritt stål (5) och vissa svetsade rör av järn eller olegerat stål (6) – ansågs det att en vinstmarginal på 5 % kunde anses vara en lämplig nivå som unionsindustrin kunde förväntas uppnå utan skadevållande dumpning. Rör av duktilt gjutjärn liknar i många avseenden sömlösa stålrör och svetsade rör av järn och olegerat stål. Järnråvaran utgör en stor del av tillverkningskostnaden och dessa rör kan också användas för ledning av vatten. Kommissionen ansåg därför preliminärt att en vinstmarginal på 5 % är rimlig även när det gäller industrin för rör av duktilt gjutjärn.

| (127) | Kommissionen fastställde sedan nivån för undanröjande av skada på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga importpriset för de exporterande tillverkarna, vilket fastställts för beräkningarna av prisunderskridandet, och det vägda genomsnittliga icke-skadevållande priset för den likadana produkt som de samarbetsvilliga unionstillverkarna sålde på unionsmarknaden under undersökningsperioden. Den skillnad som jämförelsen resulterade i uttrycktes i procent av det vägda genomsnittliga importvärdet cif. |
| --- | --- |

(127)

Kommissionen fastställde sedan nivån för undanröjande av skada på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga importpriset för de exporterande tillverkarna, vilket fastställts för beräkningarna av prisunderskridandet, och det vägda genomsnittliga icke-skadevållande priset för den likadana produkt som de samarbetsvilliga unionstillverkarna sålde på unionsmarknaden under undersökningsperioden. Den skillnad som jämförelsen resulterade i uttrycktes i procent av det vägda genomsnittliga importvärdet cif.

7.2   Provisoriska åtgärder

| (128) | Preliminära antidumpningsåtgärder bör införas för import av rör av duktilt gjutjärn (även kallat gjutjärn med sfäroidiserad grafit) med ursprung i Indien i enlighet med regeln om lägsta tull i artikel 7.2 i grundförordningen. Kommissionen jämförde skademarginalerna och dumpningsmarginalerna. Tullbeloppet bör fastställas till en nivå som motsvarar de lägre av dumpnings- och skademarginalerna. |
| --- | --- |

(128)

Preliminära antidumpningsåtgärder bör införas för import av rör av duktilt gjutjärn (även kallat gjutjärn med sfäroidiserad grafit) med ursprung i Indien i enlighet med regeln om lägsta tull i artikel 7.2 i grundförordningen. Kommissionen jämförde skademarginalerna och dumpningsmarginalerna. Tullbeloppet bör fastställas till en nivå som motsvarar de lägre av dumpnings- och skademarginalerna.

| (129) | På grundval av ovanstående föreslås följande preliminära antidumpningstullsatser, uttryckta i priset cif vid unionens gräns, före tull:









  Land | Företag | Dumpningsmarginal | Skademarginal | Preliminär antidumpningstull |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indien | Jindal Saw Ltd | 31,2 % | 68 % | 31,2 % |
| Electrosteel Casting Ltd | 15,3 % | 59 % | 15,3 % |

(129)

På grundval av ovanstående föreslås följande preliminära antidumpningstullsatser, uttryckta i priset cif vid unionens gräns, före tull:

Land

Företag

Dumpningsmarginal

Skademarginal

Preliminär antidumpningstull

Indien

Jindal Saw Ltd

31,2 %

68 %

31,2 %

Electrosteel Casting Ltd

15,3 %

59 %

15,3 %

| (130) | De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av denna undersökning. De återspeglar således den situation som befunnits föreligga för dessa företag i samband med denna undersökning. Dessa tullsatser är således endast tillämpliga på import av den berörda produkten med ursprung i det berörda landet, dvs. Indien, som är tillverkad av de angivna juridiska enheterna. Import av den berörda produkten tillverkad av ett annat företag som inte uttryckligen nämns i denna förordnings normativa del, samt närstående enheter till de uttryckligen nämnda företagen, ska omfattas av den tullsats som är tillämplig på alla övriga företag. De bör inte omfattas av någon av de individuella antidumpningstullsatserna. |
| --- | --- |

(130)

De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av denna undersökning. De återspeglar således den situation som befunnits föreligga för dessa företag i samband med denna undersökning. Dessa tullsatser är således endast tillämpliga på import av den berörda produkten med ursprung i det berörda landet, dvs. Indien, som är tillverkad av de angivna juridiska enheterna. Import av den berörda produkten tillverkad av ett annat företag som inte uttryckligen nämns i denna förordnings normativa del, samt närstående enheter till de uttryckligen nämnda företagen, ska omfattas av den tullsats som är tillämplig på alla övriga företag. De bör inte omfattas av någon av de individuella antidumpningstullsatserna.

| (131) | Ett företag får begära att dessa individuella antidumpningstullsatser tillämpas om det sedan ändrar namnet på enheten. Denna begäran ska riktas till kommissionen (7). Begäran ska innehålla all relevant information för att visa att förändringen inte påverkar företagets rätt att omfattas av den tullsats som är tillämpligt på det. Om ändringen av företagets namn inte påverkar dess rätt att omfattas av den tullsats som är tillämplig på företaget kommer ett tillkännagivande om namnbytet att offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(131)

Ett företag får begära att dessa individuella antidumpningstullsatser tillämpas om det sedan ändrar namnet på enheten. Denna begäran ska riktas till kommissionen (7). Begäran ska innehålla all relevant information för att visa att förändringen inte påverkar företagets rätt att omfattas av den tullsats som är tillämpligt på det. Om ändringen av företagets namn inte påverkar dess rätt att omfattas av den tullsats som är tillämplig på företaget kommer ett tillkännagivande om namnbytet att offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

| (132) | För att minimera risken för att åtgärderna kringgås på grund av de vitt skilda tullsatserna krävs särskilda åtgärder för att säkerställa att de individuella antidumpningstullarna tillämpas. Företagen med individuella antidumpningstullar måste uppvisa en giltig faktura för tullmyndigheterna i medlemsstaterna. Fakturan måste uppfylla kraven i artikel 1.3. Import som inte åtföljs av den fakturan bör bli föremål för den antidumpningstullsats som gäller för ”alla övriga företag”. |
| --- | --- |

(132)

För att minimera risken för att åtgärderna kringgås på grund av de vitt skilda tullsatserna krävs särskilda åtgärder för att säkerställa att de individuella antidumpningstullarna tillämpas. Företagen med individuella antidumpningstullar måste uppvisa en giltig faktura för tullmyndigheterna i medlemsstaterna. Fakturan måste uppfylla kraven i artikel 1.3. Import som inte åtföljs av den fakturan bör bli föremål för den antidumpningstullsats som gäller för ”alla övriga företag”.

| (133) | För att säkerställa att antidumpningstullarna genomförs korrekt bör antidumpningstullen för alla övriga företag inte bara gälla de icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i denna undersökning, utan även de tillverkare som inte exporterade till unionen under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(133)

För att säkerställa att antidumpningstullarna genomförs korrekt bör antidumpningstullen för alla övriga företag inte bara gälla de icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i denna undersökning, utan även de tillverkare som inte exporterade till unionen under undersökningsperioden.

8.   SLUTBESTÄMMELSER

| (134) | Enligt god förvaltningspraxis kommer kommissionen att uppmana de berörda parterna att inkomma med skriftliga synpunkter och/eller att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden inom en fastställd tidsfrist. |
| --- | --- |

(134)

Enligt god förvaltningspraxis kommer kommissionen att uppmana de berörda parterna att inkomma med skriftliga synpunkter och/eller att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden inom en fastställd tidsfrist.

| (135) | Undersökningsresultaten om införande av preliminära tullar är inte definitiva och kan komma att ändras i undersökningens slutgiltiga skede. |
| --- | --- |

(135)

Undersökningsresultaten om införande av preliminära tullar är inte definitiva och kan komma att ändras i undersökningens slutgiltiga skede.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   En preliminär antidumpningstull införs på import av rör av duktilt gjutjärn (även kallat gjutjärn med sfäroidiserad grafit) med ursprung i Indien, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 7303 00 10 och ex 7303 00 90 (Taric-nummer 7303001010, 7303009010).

2.   Följande preliminära antidumpningstullsatser ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för den produkt som beskrivs i punkt 1 och som tillverkas av nedanstående företag:

| Företag | Preliminär antidumpningstull | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- |
| Jindal Saw Ltd | 31,2 % | C054 |
| Electrosteel Casting Ltd | 15,3 % | C055 |
| Alla övriga företag | 31,2 % | C999 |

Företag

Preliminär antidumpningstull

Taric-tilläggsnummer

Jindal Saw Ltd

31,2 %

C054

Electrosteel Casting Ltd

15,3 %

C055

Alla övriga företag

31,2 %

C999

3.   Den individuella tullsats som anges för de företag som nämns i punkt 2 ska tillämpas på villkor att det för medlemsstaternas tullmyndigheter uppvisas en giltig faktura som ska innehålla en försäkran, vilken är daterad och undertecknad av en tjänsteman vid det företag som utfärdat fakturan och av vilken ska framgå dennes/dennas namn och befattning, med följande lydelse: ”Jag intygar härmed att de (mängd) rör av duktilt gjutjärn (även kallat gjutjärn med sfäroidiserad grafit) som sålts för export till Europeiska unionen och som omfattas av denna faktura har tillverkats av (företagets namn och adress) (Taric-tilläggsnummer) i Indien. Jag intygar att den information som lämnas i denna faktura är fullständig och korrekt.” Om ingen sådan faktura uppvisas, ska tullsatsen för ”alla övriga företag” tillämpas.

4.   Övergång till fri omsättning i unionen av den produkt som avses i punkt 1 ska förutsätta att det lämnas en säkerhetsdeposition som motsvarar nivån på den preliminära tullen.

5.   Om inte annat anges ska gällande relevanta bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 2

1.   Berörda parter får inom 25 kalenderdagar från datumet för denna förordnings ikraftträdande

| a) | begära att få ta del av de viktigaste omständigheter och överväganden som legat till grund för antagandet av denna förordning, |
| --- | --- |

a)

begära att få ta del av de viktigaste omständigheter och överväganden som legat till grund för antagandet av denna förordning,

| b) | inkomma med skriftliga synpunkter till kommissionen, och |
| --- | --- |

b)

inkomma med skriftliga synpunkter till kommissionen, och

| c) | begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden. |
| --- | --- |

c)

begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden.

2.   De parter som avses i artikel 21.4 i förordning (EG) nr 1225/2009 får inom 25 kalenderdagar från dagen för denna förordnings ikraftträdande lämna synpunkter på tillämpningen av de provisoriska åtgärderna.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 1 ska tillämpas i sex månader.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 18 september 2015.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  Tillkännagivande om inledande av ett antidumpningsförfarande beträffande import av rör av duktilt gjutjärn (även kallat gjutjärn med sfäroidiserad grafit) med ursprung i Indien (EUT C 461, 20.12.2014, s. 35).

2

(3)  Tillkännagivande om inledande av ett antisubventionsförfarande beträffande import av rör av duktilt gjutjärn (även kallat gjutjärn med sfäroidiserad grafit) med ursprung i Indien (EUT C 83, 11.3.2015, s. 4).

3

(4)  Rådets förordning (EG) nr 930/2003 av den 26 maj 2003 om avslutande av antidumpnings- och antisubventionsförfarandena rörande import av odlad atlantlax med ursprung i Norge och antidumpningsundersökningen om import av odlad atlantlax med ursprung i Chile och Färöarna (EUT L 133, 29.5.2003, s. 1), och rådets förordning (EG) nr 954/2006 av den 27 juni 2006 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa sömlösa rör av järn eller stål med ursprung i Kroatien, Rumänien, Ryssland och Ukraina, om upphävande av rådets förordning (EG) nr 2320/97 och rådets förordning (EG) nr 348/2000 och om avslutande av interimsöversynen och översynen vid giltighetens utgång av antidumpningstullarna på import av vissa sömlösa rör av järn eller olegerat stål med ursprung i bland annat Ryssland och Rumänien och om avslutande av interimsöversynen av antidumpningstullarna på import av vissa sömlösa rör av järn eller olegerat stål med ursprung i bland annat Ryssland, Rumänien, Kroatien och Ukraina (EUT L 175, 29.6.2006, s. 4).

4

(5)  EUT L 336, 20.12.2011, s. 6.

5

(6)  EUT L 343, 19.12.2008, s. 1.

6

(7)  Europeiska kommissionen, Generaldirektoratet för handel, Direktorat H, Rue de la Loi/Wetstraat 170, 1040 Bryssel, Belgien.

7

---

| 19.9.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 244/45 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 244/45

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2015/1560

av den 18 september 2015

om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1),

med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 av den 7 juni 2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller sektorn för frukt och grönsaker och sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker (2), särskilt artikel 136.1, och

av följande skäl:

| (1) | I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen.

| (2) | Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(2)

Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonimportvärden som avses i artikel 136 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs i bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 18 september 2015.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Jerzy PLEWA

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  EUT L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAGA

Schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (euro/100 kg) |
| --- |
| KN-nummer | Kod för tredjeland (1) | Schablonimportvärde |
| 0702 00 00 | MA | 158,0 |
| MK | 49,2 |
| TR | 78,0 |
| XS | 48,7 |
| ZZ | 83,5 |
| 0707 00 05 | AR | 98,4 |
| TR | 126,8 |
| ZZ | 112,6 |
| 0709 93 10 | TR | 128,2 |
| ZZ | 128,2 |
| 0805 50 10 | AR | 140,7 |
| BO | 144,3 |
| CL | 134,2 |
| UY | 138,2 |
| ZA | 129,0 |
| ZZ | 137,3 |
| 0806 10 10 | EG | 170,8 |
| TR | 132,2 |
| ZZ | 151,5 |
| 0808 10 80 | AR | 104,4 |
| BR | 70,7 |
| CL | 171,9 |
| NZ | 134,3 |
| US | 113,3 |
| ZA | 135,2 |
| ZZ | 121,6 |
| 0808 30 90 | AR | 132,1 |
| CL | 148,3 |
| CN | 96,7 |
| TR | 120,0 |
| ZA | 106,4 |
| ZZ | 120,7 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | MK | 68,9 |
| TR | 157,6 |
| ZZ | 113,3 |
| 0809 40 05 | BA | 53,5 |
| MK | 53,6 |
| XS | 61,9 |
| ZZ | 56,3 |

(euro/100 kg)

KN-nummer

Kod för tredjeland (1)

Schablonimportvärde

0702 00 00

MA

158,0

MK

49,2

TR

78,0

XS

48,7

ZZ

83,5

0707 00 05

AR

98,4

TR

126,8

ZZ

112,6

0709 93 10

TR

128,2

ZZ

128,2

0805 50 10

AR

140,7

BO

144,3

CL

134,2

UY

138,2

ZA

129,0

ZZ

137,3

0806 10 10

EG

170,8

TR

132,2

ZZ

151,5

0808 10 80

AR

104,4

BR

70,7

CL

171,9

NZ

134,3

US

113,3

ZA

135,2

ZZ

121,6

0808 30 90

AR

132,1

CL

148,3

CN

96,7

TR

120,0

ZA

106,4

ZZ

120,7

0809 30 10, 0809 30 90

MK

68,9

TR

157,6

ZZ

113,3

0809 40 05

BA

53,5

MK

53,6

XS

61,9

ZZ

56,3

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EU) nr 1106/2012 av den 27 november 2012 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 471/2009 om gemenskapsstatistik över utrikeshandeln med icke-medlemsstater vad gäller uppdateringen av nomenklaturen avseende länder och territorier (EUT L 328, 28.11.2012, s. 7). Koden ZZ står för ”övrigt ursprung”.

---

| 19.9.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 244/47 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 244/47

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2015/1561

av den 18 september 2015

om fastställande av vilka kvantiteter som ska läggas till den kvantitet som fastställts för delperioden 1 januari–31 mars 2016 inom ramen för den tullkvot som öppnades genom förordning (EG) nr 536/2007 för fjäderfäkött från Amerikas förenta stater

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT FÖLJANDE FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1), särskilt artikel 188.2 och 188.3, och

av följande skäl:

| (1) | Genom kommissionens förordning (EG) nr 536/2007 (2) öppnades en tullkvot för import av produkter från sektorn för fjäderfäkött från Amerikas förenta stater. |
| --- | --- |

(1)

Genom kommissionens förordning (EG) nr 536/2007 (2) öppnades en tullkvot för import av produkter från sektorn för fjäderfäkött från Amerikas förenta stater.

| (2) | De kvantiteter som omfattas av ansökningar om importlicenser som lämnats in under perioden 1–7 september 2015 för delperioden 1 oktober–31 december 2015 understiger de kvantiteter som är tillgängliga. Det bör därför fastställas för vilka kvantiteter det inte har lämnats in några ansökningar, och att lägga till de senare till den kvantitet som fastställts för den följande delkvotperioden. |
| --- | --- |

(2)

De kvantiteter som omfattas av ansökningar om importlicenser som lämnats in under perioden 1–7 september 2015 för delperioden 1 oktober–31 december 2015 understiger de kvantiteter som är tillgängliga. Det bör därför fastställas för vilka kvantiteter det inte har lämnats in några ansökningar, och att lägga till de senare till den kvantitet som fastställts för den följande delkvotperioden.

| (3) | För att säkerställa att åtgärden får avsedd verkan bör denna förordning träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(3)

För att säkerställa att åtgärden får avsedd verkan bör denna förordning träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De kvantiteter för vilka det inte har lämnats in några ansökningar i enlighet med förordning (EG) nr 536/2007, som ska läggas till delperioden 1 januari–31 mars 2016 återfinns i bilagan till föreliggande förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 18 september 2015.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Jerzy PLEWA

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  Kommissionens förordning (EG) nr 536/2007 av den 15 maj 2007 om öppnande och förvaltning av en tullkvot för fjäderfäkött från Amerikas förenta stater (EUT L 128, 16.5.2007, s. 6).

2

---

BILAGA

| Löpnummer | Kvantiteter som inte omfattas av någon ansökan om att lägga till kvantiteter under delperioden 1 januari–31 mars 2016
  (kg produktvikt) |
| --- | --- |
| 09.4169 | 10 672 500 |

Löpnummer

Kvantiteter som inte omfattas av någon ansökan om att lägga till kvantiteter under delperioden 1 januari–31 mars 2016

(kg produktvikt)

09.4169

10 672 500

---

| 19.9.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 244/49 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 244/49

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2015/1562

av den 18 september 2015

om fastställande av de kvantiteter som ska läggas till den kvantitet som fastställts för delperioden 1 januari–31 mars 2016 inom ramen för de tullkvoter som öppnats genom förordning (EG) nr 539/2007 för ägg och äggalbumin

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1), särskilt artikel 188.2 och 188.3, och

av följande skäl:

| (1) | Genom kommissionens förordning (EG) nr 539/2007 (2) öppnas årliga tullkvoter för import av ägg och äggalbumin. |
| --- | --- |

(1)

Genom kommissionens förordning (EG) nr 539/2007 (2) öppnas årliga tullkvoter för import av ägg och äggalbumin.

| (2) | De kvantiteter som omfattas av ansökningar om importlicenser som lämnades in under perioden 1–7 september 2015 för delperioden 1 oktober–31 december 2015 är mindre än de kvantiteter som finns tillgängliga. Det bör därför fastställas för vilka kvantiteter inga ansökningar lämnats in, och dessa kvantiteter bör läggas till den kvantitet som fastställts för nästföljande delkvotperiod. |
| --- | --- |

(2)

De kvantiteter som omfattas av ansökningar om importlicenser som lämnades in under perioden 1–7 september 2015 för delperioden 1 oktober–31 december 2015 är mindre än de kvantiteter som finns tillgängliga. Det bör därför fastställas för vilka kvantiteter inga ansökningar lämnats in, och dessa kvantiteter bör läggas till den kvantitet som fastställts för nästföljande delkvotperiod.

| (3) | För att säkerställa att åtgärden får avsedd verkan bör denna förordning träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(3)

För att säkerställa att åtgärden får avsedd verkan bör denna förordning träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De kvantiteter för vilka inga ansökningar om importlicenser lämnats in enligt förordning (EG) nr 539/2007 och som ska överföras till delperioden 1 januari–31 mars 2016 anges i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 18 september 2015.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Jerzy PLEWA

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  Kommissionens förordning (EG) nr 539/2007 av den 15 maj 2007 om öppnande och förvaltning av tullkvoter för ägg och äggalbumin (EUT L 128, 16.5.2007, s. 19).

2

---

BILAGA

| Löpnummer | Kvantiteter för vilka inga ansökningar lämnats in och som ska läggas till de tillgängliga kvantiteterna för delperioden 1 januari–31 mars 2016
  (i kg skaläggsekvivalenter) |
| --- | --- |
| 09.4015 | 67 500 000 |
| 09.4401 | 1 815 000 |
| 09.4402 | 6 005 000 |

Löpnummer

Kvantiteter för vilka inga ansökningar lämnats in och som ska läggas till de tillgängliga kvantiteterna för delperioden 1 januari–31 mars 2016

(i kg skaläggsekvivalenter)

09.4015

67 500 000

09.4401

1 815 000

09.4402

6 005 000

---

| 19.9.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 244/51 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 244/51

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2015/1563

av den 18 september 2015

om fastställande av tilldelningskoefficienten för de kvantiteter som begärts i ansökningar om importrättigheter som lämnats in under perioden 1–7 september 2015 inom ramen för de tullkvoter som öppnats genom genomförandeförordning (EU) nr 413/2014 för fjäderfäkött med ursprung i Ukraina

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1), särskilt artikel 188.1 och 188.3, och

av följande skäl:

| (1) | Genom kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 413/2014 (2) öppnas årliga tullkvoter för import av fjäderfäkött med ursprung i Ukraina. |
| --- | --- |

(1)

Genom kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 413/2014 (2) öppnas årliga tullkvoter för import av fjäderfäkött med ursprung i Ukraina.

| (2) | De kvantiteter som omfattas av ansökningar om importrättigheter som lämnats in under perioden 1–7 september 2015 för delperioden 1 oktober–31 december 2015, för kvoten med löpnummer 09.4273, överskrider de kvantiteter som är tillgängliga. Det bör därför beslutas om i vilken omfattning importrättigheter kan tilldelas genom att det fastställs en tilldelningskoefficient, beräknad i enlighet med artikel 6.3 i kommissionens förordning (EG) nr 1301/2006 (3) jämförd med artikel 7.2 i samma förordning, som ska tillämpas på de begärda kvantiteterna. |
| --- | --- |

(2)

De kvantiteter som omfattas av ansökningar om importrättigheter som lämnats in under perioden 1–7 september 2015 för delperioden 1 oktober–31 december 2015, för kvoten med löpnummer 09.4273, överskrider de kvantiteter som är tillgängliga. Det bör därför beslutas om i vilken omfattning importrättigheter kan tilldelas genom att det fastställs en tilldelningskoefficient, beräknad i enlighet med artikel 6.3 i kommissionens förordning (EG) nr 1301/2006 (3) jämförd med artikel 7.2 i samma förordning, som ska tillämpas på de begärda kvantiteterna.

| (3) | För att åtgärden ska få avsedd verkan bör denna förordning träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(3)

För att åtgärden ska få avsedd verkan bör denna förordning träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den tilldelningskoefficient som anges i bilagan till denna förordning ska tillämpas på de kvantiteter som omfattas av ansökningar om importrättigheter som lämnats in enligt genomförandeförordning (EU) nr 413/2014 för delperioden 1 oktober–31 december 2015.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 19 september 2015.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Jerzy PLEWA

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 413/2014 av den 23 april 2014 om öppnande och förvaltning av unionstullkvoter för import av fjäderfäkött med ursprung i Ukraina (EUT L 121, 24.4.2014, s. 37).

2

(3)  Kommissionens förordning (EG) nr 1301/2006 av den 31 augusti 2006 om gemensamma regler för administrationen av sådana importtullkvoter för jordbruksprodukter som omfattas av ett system med importlicenser (EUT L 238, 1.9.2006, s. 13).

3

---

BILAGA

| Löpnummer | Tilldelningskoefficient – ansökningar som lämnats in för delperioden 1 oktober–31 december 2015
  (i %) |
| --- | --- |
| 09.4273 | 2,712456 |
| 09.4274 | — |

Löpnummer

Tilldelningskoefficient – ansökningar som lämnats in för delperioden 1 oktober–31 december 2015

(i %)

09.4273

2,712456

09.4274

—

---

| 19.9.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 244/53 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 244/53

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2015/1564

av den 18 september 2015

om fastställande av de kvantiteter som ska läggas till den kvantitet som fastställts för delperioden 1 januari–31 mars 2016 inom ramen för de tullkvoter som öppnats genom förordning (EG) nr 442/2009 för griskött

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT FÖLJANDE FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1), särskilt artikel 188.2 och 188.3, och

av följande skäl:

| (1) | Genom kommissionens förordning (EG) nr 442/2009 (2) öppnas årliga tullkvoter för import av griskött. Kvoterna som anges i del B i bilaga I till denna förordning ska förvaltas med hjälp av metoden med samtidig behandling. |
| --- | --- |

(1)

Genom kommissionens förordning (EG) nr 442/2009 (2) öppnas årliga tullkvoter för import av griskött. Kvoterna som anges i del B i bilaga I till denna förordning ska förvaltas med hjälp av metoden med samtidig behandling.

| (2) | De kvantiteter som omfattas av ansökningar om importlicenser som lämnades in under perioden 1–7 september 2015 för delperioden 1 oktober–31 december 2015 är mindre än de kvantiteter som finns tillgängliga. Det bör därför fastställas för vilka kvantiteter inga ansökningar lämnats in, och dessa kvantiteter bör läggas till den kvantitet som fastställts för nästföljande delkvotperiod. |
| --- | --- |

(2)

De kvantiteter som omfattas av ansökningar om importlicenser som lämnades in under perioden 1–7 september 2015 för delperioden 1 oktober–31 december 2015 är mindre än de kvantiteter som finns tillgängliga. Det bör därför fastställas för vilka kvantiteter inga ansökningar lämnats in, och dessa kvantiteter bör läggas till den kvantitet som fastställts för nästföljande delkvotperiod.

| (3) | För att säkerställa att åtgärden får avsedd verkan bör denna förordning träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(3)

För att säkerställa att åtgärden får avsedd verkan bör denna förordning träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De kvantiteter för vilka inga ansökningar om importlicenser lämnats in enligt förordning (EG) nr 442/2009 och som ska överföras till delperioden 1 januari–31 mars 2016 anges i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 18 september 2015.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Jerzy PLEWA

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  Kommissionens förordning (EG) nr 442/2009 av den 27 maj 2009 om öppnande och förvaltning av gemenskapstullkvoter för griskött (EUT L 129, 28.5.2009, s. 13).

2

---

BILAGA

| Löpnummer | Kvantiteter för vilka inga ansökningar lämnats in och som ska läggas till de tillgängliga kvantiteterna för delperioden 1 januari–31 mars 2016
  (kg) |
| --- | --- |
| 09.4038 | 17 097 500 |
| 09.4170 | 2 461 000 |
| 09.4204 | 2 312 000 |

Löpnummer

Kvantiteter för vilka inga ansökningar lämnats in och som ska läggas till de tillgängliga kvantiteterna för delperioden 1 januari–31 mars 2016

(kg)

09.4038

17 097 500

09.4170

2 461 000

09.4204

2 312 000

---

BESLUT

| 19.9.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 244/55 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 244/55

---

RÅDETS BESLUT (EU) 2015/1565

av den 14 september 2015

om godkännande, på Europeiska unionens vägnar, av förklaringen om beviljande av fiskemöjligheter i EU:s vatten för fiskefartyg som för Bolivarianska republiken Venezuelas flagg i den exklusiva ekonomiska zonen utanför Franska Guyanas kust

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 43.2 jämförd med artikel 218.6 a v,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

med beaktande av Europaparlamentets godkännande, och

av följande skäl:

| (1) | Fiskefartyg som för Bolivarianska republiken Venezuelas flagg har i flera decennier bedrivit fiske i unionens vatten i den exklusiva ekonomiska zonen utanför Franska Guyanas kust, under förutsättning att de efterlever de tillämpliga rättsligt bindande unionsakterna om bevarande och förvaltning av fiskeresurser. |
| --- | --- |

(1)

Fiskefartyg som för Bolivarianska republiken Venezuelas flagg har i flera decennier bedrivit fiske i unionens vatten i den exklusiva ekonomiska zonen utanför Franska Guyanas kust, under förutsättning att de efterlever de tillämpliga rättsligt bindande unionsakterna om bevarande och förvaltning av fiskeresurser.

| (2) | Beredningsindustrin med bas i Franska Guyana är beroende av dessa fiskefartygs landningar och det bör därför säkerställas att denna verksamheten kan fortsätta. |
| --- | --- |

(2)

Beredningsindustrin med bas i Franska Guyana är beroende av dessa fiskefartygs landningar och det bör därför säkerställas att denna verksamheten kan fortsätta.

| (3) | Detta beslut bör ersätta rådets beslut 2012/19/EU (1), vilket ogiltigförklarades genom domstolens dom av den 26 november 2014 (2), och vars effekter bibehålls till dess ett nytt beslut träder i kraft inom en rimlig tidsperiod. Eftersom förklaringen redan har avgetts till Bolivarianska republiken Venezuela är det inte nödvändigt att avge förklaringen på nytt. |
| --- | --- |

(3)

Detta beslut bör ersätta rådets beslut 2012/19/EU (1), vilket ogiltigförklarades genom domstolens dom av den 26 november 2014 (2), och vars effekter bibehålls till dess ett nytt beslut träder i kraft inom en rimlig tidsperiod. Eftersom förklaringen redan har avgetts till Bolivarianska republiken Venezuela är det inte nödvändigt att avge förklaringen på nytt.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förklaringen riktad till Bolivarianska republiken Venezuela om beviljande av fiskemöjligheter i EU:s vatten för fiskefartyg som för Bolivarianska republiken Venezuelas flagg i den exklusiva ekonomiska zonen utanför Franska Guyanas kust (nedan kallad förklaringen) godkänns härmed på Europeiska unionens vägnar.

Texten till förklaringen åtföljer detta beslut.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft den tredje dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 14 september 2015.

På rådets vägnar

J. ASSELBORN

Ordförande

---

(1)  Rådets beslut 2012/19/EU av den 16 december 2011 om godkännande på Europeiska unionens vägnar av förklaringen om beviljande av fiskemöjligheter i EU:s vatten för fiskefartyg som för Bolivarianska republiken Venezuelas flagg i den exklusiva ekonomiska zonen utanför Franska Guyanas kust (EUT L 6, 10.1.2012, s. 8).

1

(2)  De förenade målen C-103 och 165/12, Europaparlamentet och kommissionen mot rådet.

2

---

Förklaring riktad till Bolivarianska republiken Venezuela om beviljande av fiskemöjligheter i EU:s vatten för fiskefartyg som för Bolivarianska republiken Venezuelas flagg i den exklusiva ekonomiska zonen utanför Franska Guyanas kust

| 1. | Europeiska unionen ska utfärda fisketillstånd för ett begränsat antal fiskefartyg som för Bolivarianska republiken Venezuelas flagg att fiska i den del av den exklusiva ekonomiska zonen utanför Franska Guyanas kust som ligger mer än 12 sjömil från baslinjerna, enligt de villkor som anges i denna förklaring. |
| --- | --- |

1.

Europeiska unionen ska utfärda fisketillstånd för ett begränsat antal fiskefartyg som för Bolivarianska republiken Venezuelas flagg att fiska i den del av den exklusiva ekonomiska zonen utanför Franska Guyanas kust som ligger mer än 12 sjömil från baslinjerna, enligt de villkor som anges i denna förklaring.

| 2. | Enligt artikel 22 i rådets förordning (EG) nr 1006/2008 av den 29 september 2008 om tillstånd till fiskeverksamhet för gemenskapens fiskefartyg i vatten utanför gemenskapens vatten och om tillträde för fartyg från tredjeland till gemenskapens vatten (1) ska fiskefartyg som beviljats tillstånd och som för Bolivarianska republiken Venezuelas flagg, när de fiskar i det område som avses i punkt 1, följa bestämmelserna i Europeiska unionens gemensamma fiskeripolitik om bevarande och kontroll och andra EU-bestämmelser som reglerar fiskeverksamhet i det området. |
| --- | --- |

2.

Enligt artikel 22 i rådets förordning (EG) nr 1006/2008 av den 29 september 2008 om tillstånd till fiskeverksamhet för gemenskapens fiskefartyg i vatten utanför gemenskapens vatten och om tillträde för fartyg från tredjeland till gemenskapens vatten (1) ska fiskefartyg som beviljats tillstånd och som för Bolivarianska republiken Venezuelas flagg, när de fiskar i det område som avses i punkt 1, följa bestämmelserna i Europeiska unionens gemensamma fiskeripolitik om bevarande och kontroll och andra EU-bestämmelser som reglerar fiskeverksamhet i det området.

| 3. | I synnerhet ska fiskefartyg som beviljats tillstånd och som för Bolivarianska republiken Venezuelas flagg följa alla relevanta EU-regler och EU-bestämmelser som bland annat anger vilka fiskbestånd som kan komma i fråga, det högsta antalet fiskefartyg som kan beviljas tillstånd och den del av fångsterna som ska landas i hamnar i Franska Guyana. |
| --- | --- |

3.

I synnerhet ska fiskefartyg som beviljats tillstånd och som för Bolivarianska republiken Venezuelas flagg följa alla relevanta EU-regler och EU-bestämmelser som bland annat anger vilka fiskbestånd som kan komma i fråga, det högsta antalet fiskefartyg som kan beviljas tillstånd och den del av fångsterna som ska landas i hamnar i Franska Guyana.

| 4. | Utan att det påverkar möjligheten att upphäva tillstånd som beviljats enskilda fiskefartyg som för Bolivarianska republiken Venezuelas flagg, på grund av att de brustit i efterlevnaden av relevanta EU-regler och EU-bestämmelser, får Europeiska unionen när som helst genom en ensidig förklaring upphäva det specifika åtagande som uttrycks i denna förklaring om beviljande av fiskemöjligheter. |
| --- | --- |

4.

Utan att det påverkar möjligheten att upphäva tillstånd som beviljats enskilda fiskefartyg som för Bolivarianska republiken Venezuelas flagg, på grund av att de brustit i efterlevnaden av relevanta EU-regler och EU-bestämmelser, får Europeiska unionen när som helst genom en ensidig förklaring upphäva det specifika åtagande som uttrycks i denna förklaring om beviljande av fiskemöjligheter.

---

(1)  EUT L 286, 29.10.2008, s. 33.

---

| 19.9.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 244/58 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 244/58

---

BESLUT (EU, EURATOM) 2015/1566 AV FÖRETRÄDARNA FÖR MEDLEMSSTATERNAS REGERINGAR

av den 16 september 2015

om utnämning av fyra domare och en generaladvokat i domstolen

FÖRETRÄDARNA FÖR REGERINGARNA I EUROPEISKA UNIONENS MEDLEMSSTATER HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 19,

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 253 och 255,

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, särskilt artikel 106a.1, och

av följande skäl:

| (1) | Mandaten för fjorton domare och fyra generaladvokater i domstolen löper ut den 6 oktober 2015. Dessutom har antalet generaladvokater i domstolen höjts till elva, med verkan från och med den 7 oktober 2015, genom rådets beslut 2013/336/EU (1). Nya utnämningar bör göras för perioden 7 oktober 2015–6 oktober 2021. |
| --- | --- |

(1)

Mandaten för fjorton domare och fyra generaladvokater i domstolen löper ut den 6 oktober 2015. Dessutom har antalet generaladvokater i domstolen höjts till elva, med verkan från och med den 7 oktober 2015, genom rådets beslut 2013/336/EU (1). Nya utnämningar bör göras för perioden 7 oktober 2015–6 oktober 2021.

| (2) | Marko ILEŠIČ och Camelia TOADER har föreslagits för en förlängning av sina mandat som domare i domstolen. Eugene REGAN och Michail VILARAS har föreslagits till ämbetet som domare i domstolen. Vidare har Manuel CAMPOS SÁNCHEZ-BORDONA föreslagits till ämbetet som generaladvokat i domstolen. |
| --- | --- |

(2)

Marko ILEŠIČ och Camelia TOADER har föreslagits för en förlängning av sina mandat som domare i domstolen. Eugene REGAN och Michail VILARAS har föreslagits till ämbetet som domare i domstolen. Vidare har Manuel CAMPOS SÁNCHEZ-BORDONA föreslagits till ämbetet som generaladvokat i domstolen.

| (3) | Den kommitté som inrättats genom artikel 255 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt har avgett ett yttrande om Marko ILEŠIČ, Camelia TOADERs, Eugene REGANs och Michail VILARAS lämplighet att utöva ämbetet som domare i domstolen samt om Manuel CAMPOS SÁNCHEZ-BORDONAs lämplighet att utöva ämbetet som generaladvokat i domstolen. |
| --- | --- |

(3)

Den kommitté som inrättats genom artikel 255 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt har avgett ett yttrande om Marko ILEŠIČ, Camelia TOADERs, Eugene REGANs och Michail VILARAS lämplighet att utöva ämbetet som domare i domstolen samt om Manuel CAMPOS SÁNCHEZ-BORDONAs lämplighet att utöva ämbetet som generaladvokat i domstolen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Till domare i domstolen utnämns härmed följande personer för perioden 7 oktober 2015–6 oktober 2021:

| — | Marko ILEŠIČ. |
| --- | --- |

—

Marko ILEŠIČ.

| — | Eugene REGAN. |
| --- | --- |

—

Eugene REGAN.

| — | Camelia TOADER. |
| --- | --- |

—

Camelia TOADER.

| — | Michail VILARAS. |
| --- | --- |

—

Michail VILARAS.

Artikel 2

Manuel CAMPOS SÁNCHEZ-BORDONA utnämns härmed till generaladvokat i domstolen för perioden 7 oktober 2015–6 oktober 2021.

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 16 september 2015.

C. BRAUN

Ordförande

---

(1)  Rådets beslut 2013/336/EU av den 25 juni 2013 om ökning av antalet generaladvokater vid Europeiska unionens domstol (EUT L 179, 29.6.2013, s. 92).

1

---

Rättelser

| 19.9.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 244/60 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 244/60

---

Rättelse till kommissionens delegerade förordning (EU) nr 518/2014 av den 5 mars 2014 om ändring av kommissionens delegerade förordningar (EU) nr 1059/2010, (EU) nr 1060/2010, (EU) nr 1061/2010, (EU) nr 1062/2010, (EU) nr 626/2011, (EU) nr 392/2012, (EU) nr 874/2012, (EU) nr 665/2013, (EU) nr 811/2013 och (EU) nr 812/2013 vad gäller märkning av energirelaterade produkter på internet

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 147 av den 17 maj 2014
  )

På sidan 23, bilaga VIII, ska det

i stället för:

”Följande bilaga ska införas som bilaga VII:

”BILAGA VII

Information som ska lämnas när det gäller försäljning, uthyrning eller avbetalningsköp via internet”

vara:

”Följande bilaga ska införas som bilaga VIII:

”BILAGA VIII

Information som ska lämnas när det gäller försäljning, uthyrning eller avbetalningsköp via internet”.

---

| 19.9.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 244/60 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 244/60

---

Rättelse till kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/880 av den 4 juni 2015 om förlängning av övergångsperioder för kapitalbaskrav för exponeringar mot centrala motparter enligt Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) nr 575/2013 och (EU) nr 648/2012

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 143 av den 9 juni 2015
  )

På sidan 7 i skäl 5 ska det

i stället för:

”De befintliga centrala motparter som är etablerade i tredjeländer och som redan har ansökt om erkännande har ännu inte erkänts.”

vara:

”Processen för erkännande av befintliga centrala motparter som är etablerade i tredjeländer och som redan har ansökt om erkännande pågår, men kommer inte att vara slutförd den 15 juni 2015.”

---