# Euroopa Liidu C 332/8. o

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 332 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 58. köide8. oktoober 2015 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 332

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

58. köide8. oktoober 2015

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | ARVAMUSED |
| | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee |
| | komitee täiskogu 508. istungjärk 27.–28. mail 2015 |
| 2015/C 332/01 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Pikaajaline sotsiaalhooldus ja deinstitutsionaliseerimine (ettevalmistav arvamus) | 1 |
| 2015/C 332/02 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Majandus- ja rahaliidu väljakujundamine: poliitiline sammas (omaalgatuslik arvamus) | 8 |
| 2015/C 332/03 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Loovuse, ettevõtluse ja liikuvuse edendamine hariduse ja koolituse valdkonnas (omaalgatuslik arvamus) | 20 |
| 2015/C 332/04 | Euroopa Majandus- Ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal ELi tööstuspoliitika toiduaine- ja joogisektoris | 28 |
| 2015/C 332/05 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Homne maailm. 3D-printimine kui Euroopa majanduse tugevdamise vahend (omaalgatuslik arvamus) | 36 |
| 2015/C 332/06 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Investorikaitse ning investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamine ELi kaubandus- ja investeerimislepingutes kolmandate riikidega | 45 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

komitee täiskogu 508. istungjärk 27.–28. mail 2015

2015/C 332/01

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Pikaajaline sotsiaalhooldus ja deinstitutsionaliseerimine (ettevalmistav arvamus)

1

2015/C 332/02

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Majandus- ja rahaliidu väljakujundamine: poliitiline sammas (omaalgatuslik arvamus)

8

2015/C 332/03

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Loovuse, ettevõtluse ja liikuvuse edendamine hariduse ja koolituse valdkonnas (omaalgatuslik arvamus)

20

2015/C 332/04

Euroopa Majandus- Ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal ELi tööstuspoliitika toiduaine- ja joogisektoris

28

2015/C 332/05

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Homne maailm. 3D-printimine kui Euroopa majanduse tugevdamise vahend (omaalgatuslik arvamus)

36

2015/C 332/06

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Investorikaitse ning investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamine ELi kaubandus- ja investeerimislepingutes kolmandate riikidega

45

---

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE |
| | komitee täiskogu 508. istungjärk 27.–28. mail 2015 |
| 2015/C 332/07 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2011/16/EL seoses kohustusliku automaatse teabevahetusega maksustamise valdkonnas[COM(2015) 135 final – 2015/0068 CNS] ja Ettepanek: nõukogu direktiiv, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 2003/48/EÜ[COM(2015) 129 final – 2015/0065 (CNS)] | 64 |
| 2015/C 332/08 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: nõukogu otsus liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta[COM(2015) 098 final – 2015/0051 (NLE)] | 68 |
| 2015/C 332/09 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1007/2009 hülgetoodetega kauplemise kohta[COM(2015) 45 final – 2015/0028 (COD)] | 77 |
| 2015/C 332/10 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1236/2010, millega kehtestatakse Kirde-Atlandi tulevase mitmepoolse kalandusalase koostöö konventsiooniga hõlmatud piirkonnas kohaldatav kontrolli- ja rakendussüsteem[COM(2015) 121 final – 2015/0063 COD] | 81 |

III   Ettevalmistavad aktid

EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE

komitee täiskogu 508. istungjärk 27.–28. mail 2015

2015/C 332/07

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2011/16/EL seoses kohustusliku automaatse teabevahetusega maksustamise valdkonnas[COM(2015) 135 final – 2015/0068 CNS] ja Ettepanek: nõukogu direktiiv, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 2003/48/EÜ[COM(2015) 129 final – 2015/0065 (CNS)]

[COM(2015) 135 final – 2015/0068 CNS]

[COM(2015) 129 final – 2015/0065 (CNS)]

64

2015/C 332/08

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: nõukogu otsus liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta[COM(2015) 098 final – 2015/0051 (NLE)]

[COM(2015) 098 final – 2015/0051 (NLE)]

68

2015/C 332/09

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1007/2009 hülgetoodetega kauplemise kohta[COM(2015) 45 final – 2015/0028 (COD)]

[COM(2015) 45 final – 2015/0028 (COD)]

77

2015/C 332/10

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1236/2010, millega kehtestatakse Kirde-Atlandi tulevase mitmepoolse kalandusalase koostöö konventsiooniga hõlmatud piirkonnas kohaldatav kontrolli- ja rakendussüsteem[COM(2015) 121 final – 2015/0063 COD]

[COM(2015) 121 final – 2015/0063 COD]

81

---

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

komitee täiskogu 508. istungjärk 27.–28. mail 2015

| 8.10.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 332/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.10.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 332/1

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Pikaajaline sotsiaalhooldus ja deinstitutsionaliseerimine”

(ettevalmistav arvamus)

(2015/C 332/01)

| Raportöör: | Gunta ANČA |
| --- | --- |
| Kaasraportöör: | José Isaías RODRÍGUEZ GARCÍA-CARO |

Raportöör:

Gunta ANČA

Kaasraportöör:

José Isaías RODRÍGUEZ GARCÍA-CARO

25. septembri 2014. aasta kirjas palus Läti Vabariigi välisministri kohusetäitja ja siseminister Rihards Kozlovskis Läti kui eesistujariigi nimel vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 304 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteel koostada ettevalmistav arvamus järgmises küsimuses:

„Pikaajaline sotsiaalhooldus ja deinstitutsionaliseerimine”.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon võttis arvamuse vastu 7. mail 2015.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 508. istungjärgul 27.–28. mail 2015 (27. mai istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 139, vastu hääletas 1, erapooletuks jäi 3.

1.   Järeldused ja soovitused

Komitee

| 1.1. | kutsub üles suurendama järjepidevate ja üksikasjalike andmete abil teadlikkust hooldekodudes elavate inimeste olukorrast ning kehtestama inimõiguste austamist kajastavad näitajad; |
| --- | --- |

1.1.

kutsub üles suurendama järjepidevate ja üksikasjalike andmete abil teadlikkust hooldekodudes elavate inimeste olukorrast ning kehtestama inimõiguste austamist kajastavad näitajad;

| 1.2. | kutsub liikmesriike üles võtma riiklike reformikavade raames diskrimineerimisvastaseid meetmeid ja edendama puuetega inimeste õigust osaleda täiel määral ühiskonnas ja majanduses; |
| --- | --- |

1.2.

kutsub liikmesriike üles võtma riiklike reformikavade raames diskrimineerimisvastaseid meetmeid ja edendama puuetega inimeste õigust osaleda täiel määral ühiskonnas ja majanduses;

| 1.3. | tõdeb, et kohalike ja piirkondlike omavalitsuste eelarved on kokkuhoiumeetmete tagajärjel vähenenud, mis on avaldanud otsest mõju sotsiaalteenuste kättesaadavusele. See on põhjustanud mõnes liikmesriigis suundumuse paigutada inimesi hooldekodudesse; |
| --- | --- |

1.3.

tõdeb, et kohalike ja piirkondlike omavalitsuste eelarved on kokkuhoiumeetmete tagajärjel vähenenud, mis on avaldanud otsest mõju sotsiaalteenuste kättesaadavusele. See on põhjustanud mõnes liikmesriigis suundumuse paigutada inimesi hooldekodudesse;

| 1.4. | soovitab liikmesriikidel kasutada Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide vahendeid, et soodustada üleminekut institutsiooniliselt hoolduselt kogukonnapõhisele hooldusele, arendada sotsiaal- ja tervishoiuteenuseid ning koolitada tugiteenuseid osutavaid töötajaid; |
| --- | --- |

1.4.

soovitab liikmesriikidel kasutada Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide vahendeid, et soodustada üleminekut institutsiooniliselt hoolduselt kogukonnapõhisele hooldusele, arendada sotsiaal- ja tervishoiuteenuseid ning koolitada tugiteenuseid osutavaid töötajaid;

| 1.5. | soovitab liikmesriikidel reformida pikaajalist hooldust kulutasuvuse analüüsi alusel, võttes kasutusele pikaajalise lähenemisviisi, mis hõlmab inimestesse ja teenustesse investeerimist rahaliste vahendite vähendamise asemel; |
| --- | --- |

1.5.

soovitab liikmesriikidel reformida pikaajalist hooldust kulutasuvuse analüüsi alusel, võttes kasutusele pikaajalise lähenemisviisi, mis hõlmab inimestesse ja teenustesse investeerimist rahaliste vahendite vähendamise asemel;

| 1.6. | rõhutab, et deinstitutsionaliseerimine on protsess, mis nõuab pikaajalist poliitilist strateegiat ja piisavate rahaliste vahendite eraldamist, et arendada kogukonnas alternatiivseid tugiteenuseid; |
| --- | --- |

1.6.

rõhutab, et deinstitutsionaliseerimine on protsess, mis nõuab pikaajalist poliitilist strateegiat ja piisavate rahaliste vahendite eraldamist, et arendada kogukonnas alternatiivseid tugiteenuseid;

| 1.7. | palub tungivalt, et liikmesriigid tunnustaksid puuetega meeste ja naiste õigus- ja teovõimet teistega võrdsel alusel kõigis eluvaldkondades ja pakuksid vajaduse korral toetust otsuste tegemisel (1); |
| --- | --- |

1.7.

palub tungivalt, et liikmesriigid tunnustaksid puuetega meeste ja naiste õigus- ja teovõimet teistega võrdsel alusel kõigis eluvaldkondades ja pakuksid vajaduse korral toetust otsuste tegemisel (1);

| 1.8. | soovitab deinstitutsionaliseerimise keskse etapina töötada välja kvaliteetsed kogukonnapõhised teenused (2). Hooldekodude sulgemine ilma alternatiivseid teenuseid pakkumata on ohtlik; |
| --- | --- |

1.8.

soovitab deinstitutsionaliseerimise keskse etapina töötada välja kvaliteetsed kogukonnapõhised teenused (2). Hooldekodude sulgemine ilma alternatiivseid teenuseid pakkumata on ohtlik;

| 1.9. | on seisukohal, et koduhoolduse korral tuleb tagada taskukohaste professionaalsete teenuste väljatöötamine; |
| --- | --- |

1.9.

on seisukohal, et koduhoolduse korral tuleb tagada taskukohaste professionaalsete teenuste väljatöötamine;

| 1.10. | soovitab kogu Euroopas koolitada töötajaid kogukonnapõhiste teenuste osutamiseks ja teavitada neid deinstitutsionaliseerimisest; |
| --- | --- |

1.10.

soovitab kogu Euroopas koolitada töötajaid kogukonnapõhiste teenuste osutamiseks ja teavitada neid deinstitutsionaliseerimisest;

| 1.11. | soovitab muuta kogukonnapõhised teenused kohapeal kättesaadavaks ning kõigile taskukohaseks ja juurdepääsetavaks; |
| --- | --- |

1.11.

soovitab muuta kogukonnapõhised teenused kohapeal kättesaadavaks ning kõigile taskukohaseks ja juurdepääsetavaks;

| 1.12. | rõhutab, kui oluline on juurdepääs tööturule, et hooldekodudest lahkujad saaksid ühiskonnaelus täiel määral osaleda. Spetsialiseerunud tööhõivetalitused ning kutseharidus ja -koolitus peaksid olema neid vajavatele inimestele kättesaadavad ilma igasuguse diskrimineerimiseta; |
| --- | --- |

1.12.

rõhutab, kui oluline on juurdepääs tööturule, et hooldekodudest lahkujad saaksid ühiskonnaelus täiel määral osaleda. Spetsialiseerunud tööhõivetalitused ning kutseharidus ja -koolitus peaksid olema neid vajavatele inimestele kättesaadavad ilma igasuguse diskrimineerimiseta;

| 1.13. | soovitab moodustada partnerlusi kõigi sidusrühmade vahel, keda deinstitutsionaliseerimine mõjutab; |
| --- | --- |

1.13.

soovitab moodustada partnerlusi kõigi sidusrühmade vahel, keda deinstitutsionaliseerimine mõjutab;

| 1.14. | rõhutab, et eri kasutajarühmadel on eri vajadused ja seega tuleb välja töötada konkreetsed meetmed koostöös kõigi asjaomaste sidusrühmadega, sealhulgas kasutajate ja nende esindusorganisatsioonide, perede, teenuseosutajate, asjaomaste majandussektorite ja avaliku sektori asutustega; |
| --- | --- |

1.14.

rõhutab, et eri kasutajarühmadel on eri vajadused ja seega tuleb välja töötada konkreetsed meetmed koostöös kõigi asjaomaste sidusrühmadega, sealhulgas kasutajate ja nende esindusorganisatsioonide, perede, teenuseosutajate, asjaomaste majandussektorite ja avaliku sektori asutustega;

| 1.15. | palub Euroopa Komisjoni tungivalt võtta vastu kogukonnapõhiseid teenuseid reguleeriv Euroopa kvaliteediraamistik ja toonitab, et parima kvaliteedi tagamiseks on hädasti vaja siduvaid standardeid; |
| --- | --- |

1.15.

palub Euroopa Komisjoni tungivalt võtta vastu kogukonnapõhiseid teenuseid reguleeriv Euroopa kvaliteediraamistik ja toonitab, et parima kvaliteedi tagamiseks on hädasti vaja siduvaid standardeid;

| 1.16. | palub tungivalt liikmesriikidel kehtestada sõltumatud ja tõhusad kontrolli- ja seiresüsteemid tagamaks, et hooldusteenused oleksid kooskõlas eeskirjade ja kvaliteedistandarditega; |
| --- | --- |

1.16.

palub tungivalt liikmesriikidel kehtestada sõltumatud ja tõhusad kontrolli- ja seiresüsteemid tagamaks, et hooldusteenused oleksid kooskõlas eeskirjade ja kvaliteedistandarditega;

| 1.17. | soovitab võidelda negatiivsete stereotüüpidega ning tõsta kaasavate koolitus- ja meediakampaaniate abil koolides ja ühiskonnas teadlikkust. |
| --- | --- |

1.17.

soovitab võidelda negatiivsete stereotüüpidega ning tõsta kaasavate koolitus- ja meediakampaaniate abil koolides ja ühiskonnas teadlikkust.

2.   Sissejuhatus

| 2.1. | Deinstitutsionaliseerimise ja inimõiguste austamise areng Euroopas toimus erinevat rada pidi valdavalt eelmisel sajandil. Seepärast on raske saada eri riikide kohta võrreldavaid andmeid. |
| --- | --- |

2.1.

Deinstitutsionaliseerimise ja inimõiguste austamise areng Euroopas toimus erinevat rada pidi valdavalt eelmisel sajandil. Seepärast on raske saada eri riikide kohta võrreldavaid andmeid.

| 2.2. | Komitee leiab, et meie muutuvas ühiskonnas on oluline analüüsida sotsiaalhooldust ja ulatuslikku abi vajavate inimeste olukorda kogu ELis, et töötada välja asjakohased meetmed ja vahetada häid tavasid. |
| --- | --- |

2.2.

Komitee leiab, et meie muutuvas ühiskonnas on oluline analüüsida sotsiaalhooldust ja ulatuslikku abi vajavate inimeste olukorda kogu ELis, et töötada välja asjakohased meetmed ja vahetada häid tavasid.

| 2.3. | Seepärast komitee |
| --- | --- |

2.3.

Seepärast komitee

| 2.3.1. | märgib, et üle kogu Euroopa elab hooldekodudes rohkem kui üks miljon puuetega last ja täiskasvanut (3); |
| --- | --- |

2.3.1.

märgib, et üle kogu Euroopa elab hooldekodudes rohkem kui üks miljon puuetega last ja täiskasvanut (3);

| 2.3.2. | käsitab hooldekoduna mis tahes hooldekeskust, mille elanikud on isoleeritud üldisest kogukonnast ja/või on sunnitud elama koos. Sellistel inimestel ei ole piisavat kontrolli oma elu ega neid puudutavate otsuste üle ning asutuse enda nõuded kalduvad olema ülimuslikud inimeste isiklike vajaduste ees (4); |
| --- | --- |

2.3.2.

käsitab hooldekoduna mis tahes hooldekeskust, mille elanikud on isoleeritud üldisest kogukonnast ja/või on sunnitud elama koos. Sellistel inimestel ei ole piisavat kontrolli oma elu ega neid puudutavate otsuste üle ning asutuse enda nõuded kalduvad olema ülimuslikud inimeste isiklike vajaduste ees (4);

| 2.3.3. | toonitab, et kohalikus kogukonnas osutatavatel kvaliteetsetel hooldusteenustel on elukvaliteedi seisukohalt alati paremad tulemused kui hooldusasutuses osutavatel teenustel ning see aitab kaasa ühiskondlikule lõimumisele ja vähendab eraldatuse riski (5); |
| --- | --- |

2.3.3.

toonitab, et kohalikus kogukonnas osutatavatel kvaliteetsetel hooldusteenustel on elukvaliteedi seisukohalt alati paremad tulemused kui hooldusasutuses osutavatel teenustel ning see aitab kaasa ühiskondlikule lõimumisele ja vähendab eraldatuse riski (5);

| 2.3.4. | mõistab hukka igasuguse diskrimineerimise ja väärkohtlemise, mida puudega ja puudeta mehed, naised ja lapsed, suure abivajadusega või psühhosotsiaalse puudega inimesed võivad kogeda hooldusasutustes ja hooldusteenuste kasutamisel; |
| --- | --- |

2.3.4.

mõistab hukka igasuguse diskrimineerimise ja väärkohtlemise, mida puudega ja puudeta mehed, naised ja lapsed, suure abivajadusega või psühhosotsiaalse puudega inimesed võivad kogeda hooldusasutustes ja hooldusteenuste kasutamisel;

| 2.3.5. | viitab komitee varasemates arvamustes esitatud soovitustele (6); |
| --- | --- |

2.3.5.

viitab komitee varasemates arvamustes esitatud soovitustele (6);

| 2.3.6. | juhib tähelepanu ELi ja liikmesriikide kohustustele, mis tulenevad ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsioonist (7) – austada inimeste väärikust, vabadust ja õigust elada iseseisvalt, õigust valida, kus ja kellega koos nad seda teha soovivad, ning tagada kogukonnas juurdepääs tugiteenustele, sealhulgas isikuabiteenustele; |
| --- | --- |

2.3.6.

juhib tähelepanu ELi ja liikmesriikide kohustustele, mis tulenevad ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsioonist (7) – austada inimeste väärikust, vabadust ja õigust elada iseseisvalt, õigust valida, kus ja kellega koos nad seda teha soovivad, ning tagada kogukonnas juurdepääs tugiteenustele, sealhulgas isikuabiteenustele;

| 2.3.7. | juhib tähelepanu asjaolule, et kooskõlas ÜRO lapse õiguste konventsiooniga peaks laps tema isiksuse täielikuks ja harmooniliseks arenguks kasvama „perekonna keskel õnne, armastuse ning üksteisemõistmise õhkkonnas”. Laste kasvatamise eest vastutavad eelkõige vanemad ja riik on kohustatud toetama vanemaid, iseäranis kõige raskemas olukorras olevaid vanemaid, asjakohaste sotsiaalkaitsevahenditega. Lastel on õigus olla kaitstud kahjustamise ja väärkohtlemise eest. Kui perekond ei saa vaatamata riigi piisavale toetusele osutada vajalikku hooldust, on lastel õigus asendusperes hooldamisele; |
| --- | --- |

2.3.7.

juhib tähelepanu asjaolule, et kooskõlas ÜRO lapse õiguste konventsiooniga peaks laps tema isiksuse täielikuks ja harmooniliseks arenguks kasvama „perekonna keskel õnne, armastuse ning üksteisemõistmise õhkkonnas”. Laste kasvatamise eest vastutavad eelkõige vanemad ja riik on kohustatud toetama vanemaid, iseäranis kõige raskemas olukorras olevaid vanemaid, asjakohaste sotsiaalkaitsevahenditega. Lastel on õigus olla kaitstud kahjustamise ja väärkohtlemise eest. Kui perekond ei saa vaatamata riigi piisavale toetusele osutada vajalikku hooldust, on lastel õigus asendusperes hooldamisele;

| 2.3.8. | kinnitab, et puuetega inimestel ja eriti intellektipuudega inimestel on õigus olla igal pool seadusega tunnustatud inimestena. |
| --- | --- |

2.3.8.

kinnitab, et puuetega inimestel ja eriti intellektipuudega inimestel on õigus olla igal pool seadusega tunnustatud inimestena.

3.   Üleminek institutsiooniliselt hoolduselt kogukonnapõhisele hooldusele

Komitee

| 3.1. | peab kiiduväärseks asjaolu, et paljud riigid reformivad laste ja täiskasvanute hoolduse ja neile abi osutamise viise ning asendavad mõned või kõik pikaajalist hooldust pakkuvad asutused pere- ja kogukonnapõhiste teenustega (8); |
| --- | --- |

3.1.

peab kiiduväärseks asjaolu, et paljud riigid reformivad laste ja täiskasvanute hoolduse ja neile abi osutamise viise ning asendavad mõned või kõik pikaajalist hooldust pakkuvad asutused pere- ja kogukonnapõhiste teenustega (8);

| 3.2. | soovib, et deinstitutsionaliseerimise protsessis austataks kasutajarühma õigusi, minimeeritaks kahjustamise oht ja tagataks kõigile sellesse kaasatud isikutele positiivsed tulemused. Uutes hooldus- ja tugisüsteemides tuleb austada iga üksikisiku ja tema perekonna õigusi, väärikust, vajadusi ja soove; |
| --- | --- |

3.2.

soovib, et deinstitutsionaliseerimise protsessis austataks kasutajarühma õigusi, minimeeritaks kahjustamise oht ja tagataks kõigile sellesse kaasatud isikutele positiivsed tulemused. Uutes hooldus- ja tugisüsteemides tuleb austada iga üksikisiku ja tema perekonna õigusi, väärikust, vajadusi ja soove;

| 3.3. | on seisukohal, et igaühel on õigus otsustada, kus ja kuidas ta elada soovib. |
| --- | --- |

3.3.

on seisukohal, et igaühel on õigus otsustada, kus ja kuidas ta elada soovib.

4.   Deinstitutsionaliseerimine erinevate sihtrühmade puhul

| 4.1. | Komitee tunnistab, et laste, puuetega inimeste (sealhulgas psühhosotsiaalse puudega inimeste) ja eakate hooldusvajadused on väga erinevad. Seepärast tuleb pikaajalise hoolduse deinstitutsionaliseerimisel arvestada iga kasutajarühma konkreetsete vajadustega. |
| --- | --- |

4.1.

Komitee tunnistab, et laste, puuetega inimeste (sealhulgas psühhosotsiaalse puudega inimeste) ja eakate hooldusvajadused on väga erinevad. Seepärast tuleb pikaajalise hoolduse deinstitutsionaliseerimisel arvestada iga kasutajarühma konkreetsete vajadustega.

| 4.2. | Kogukonnapõhine hooldus, sh professionaalne hooldus ning perekonnas ja sotsiaalses keskkonnas osutatud hooldus, pakub lisaväärtust, mis hoolekandeasutustes puudub. |
| --- | --- |

4.2.

Kogukonnapõhine hooldus, sh professionaalne hooldus ning perekonnas ja sotsiaalses keskkonnas osutatud hooldus, pakub lisaväärtust, mis hoolekandeasutustes puudub.

| 4.3. | Seega tuleks institutsioonilist süsteemi kohandada selliselt, et see täiendaks kogukonnapõhiselt osutatavaid sotsiaal- ja tervishoiuteenuseid, kui need ei ole kättesaadavad, samuti üleminekuajal. |
| --- | --- |

4.3.

Seega tuleks institutsioonilist süsteemi kohandada selliselt, et see täiendaks kogukonnapõhiselt osutatavaid sotsiaal- ja tervishoiuteenuseid, kui need ei ole kättesaadavad, samuti üleminekuajal.

| 4.4. | Iseseisev elu ei tähenda, et inimesed peaksid elama isoleeritult. See tähendab hoopis seda, et neil on võimalus kasutada eriteenuseid ja kättesaadavaid üldteenuseid kogukonnas, kus nad on otsustanud elada. |
| --- | --- |

4.4.

Iseseisev elu ei tähenda, et inimesed peaksid elama isoleeritult. See tähendab hoopis seda, et neil on võimalus kasutada eriteenuseid ja kättesaadavaid üldteenuseid kogukonnas, kus nad on otsustanud elada.

| 4.5. | Deinstitutsionaliseerimine hõlmab õigete teenuste loomist, aga ka kogukonnas õige keskkonna tagamist. Üldsust tuleb selleks üleminekuks ette valmistada, suurendada teadlikkust ja võidelda häbimärgistamise vastu. Vastasel korral oleks deinstitutsionaliseerimise asemel tulemuseks taasinstitutsionaliseerimine, luues psühhosotsiaalse puudega inimeste getosid, nii et nad oleksid ühiskonnas elades siiski negatiivsete hoiakute tõttu isoleeritud. Meedial on selles keskne roll. |
| --- | --- |

4.5.

Deinstitutsionaliseerimine hõlmab õigete teenuste loomist, aga ka kogukonnas õige keskkonna tagamist. Üldsust tuleb selleks üleminekuks ette valmistada, suurendada teadlikkust ja võidelda häbimärgistamise vastu. Vastasel korral oleks deinstitutsionaliseerimise asemel tulemuseks taasinstitutsionaliseerimine, luues psühhosotsiaalse puudega inimeste getosid, nii et nad oleksid ühiskonnas elades siiski negatiivsete hoiakute tõttu isoleeritud. Meedial on selles keskne roll.

| 4.6. | Komitee viitab liikmesriikidevahelistele erinevustele, sealhulgas seoses pikaajalise hoolduse määratlusega. Need erinevused võivad puudutada ka osutatava hoolduse liiki ja sellega seotud teenuseid. Märkimisväärne vahe on liikmesriikides ka eri piirkondade ja kohalike omavalitsusüksuste, eriti linna- ja maapiirkondade vahel (9). Komitee leiab, et sellega ei tohiks õigustada edusammude puudumist liikmesriigis – ehkki selle eripära tuleks arvestada – ja toetab järkjärgulist üleminekut kogukonnapõhistele teenustele. |
| --- | --- |

4.6.

Komitee viitab liikmesriikidevahelistele erinevustele, sealhulgas seoses pikaajalise hoolduse määratlusega. Need erinevused võivad puudutada ka osutatava hoolduse liiki ja sellega seotud teenuseid. Märkimisväärne vahe on liikmesriikides ka eri piirkondade ja kohalike omavalitsusüksuste, eriti linna- ja maapiirkondade vahel (9). Komitee leiab, et sellega ei tohiks õigustada edusammude puudumist liikmesriigis – ehkki selle eripära tuleks arvestada – ja toetab järkjärgulist üleminekut kogukonnapõhistele teenustele.

| 4.7. | Ühes varasemas ettevalmistavas arvamuses (10) soovitas komitee hinnata telehoolduse ja intelligentse elukeskkonna valdkonda ning luua ulatuslik, detsentraliseeritud ja elukohalähedane struktuur, mis võimaldaks otsest kontakti vanemate inimestega. Soovime seda soovitust korrata ja toetame asjakohast deinstitutsionaliseerimist eakate, laste ja igas vanuses puuetega inimeste ning psühhosotsiaalse puudega inimeste puhul (11). |
| --- | --- |

4.7.

Ühes varasemas ettevalmistavas arvamuses (10) soovitas komitee hinnata telehoolduse ja intelligentse elukeskkonna valdkonda ning luua ulatuslik, detsentraliseeritud ja elukohalähedane struktuur, mis võimaldaks otsest kontakti vanemate inimestega. Soovime seda soovitust korrata ja toetame asjakohast deinstitutsionaliseerimist eakate, laste ja igas vanuses puuetega inimeste ning psühhosotsiaalse puudega inimeste puhul (11).

| 4.8. | Kasutajarühmad hõlmavad isikuid, kelle otsustusvõime võib olla vähenenud või kellel see puudub vanuse, puude või sõltuvuse tõttu. Seepärast kutsub komitee liikmesriike üles tagama selliste inimeste parima võimaliku kaitse deinstitutsionaliseerimise järkjärgulises ja kontrollitud protsessis nii, et nende õigused oleksid kogu aeg kaitstud ja neile osutataks kogukonnas parimat võimalikku hooldust, mis hõlmab ka abistamist otsuste tegemisel. |
| --- | --- |

4.8.

Kasutajarühmad hõlmavad isikuid, kelle otsustusvõime võib olla vähenenud või kellel see puudub vanuse, puude või sõltuvuse tõttu. Seepärast kutsub komitee liikmesriike üles tagama selliste inimeste parima võimaliku kaitse deinstitutsionaliseerimise järkjärgulises ja kontrollitud protsessis nii, et nende õigused oleksid kogu aeg kaitstud ja neile osutataks kogukonnas parimat võimalikku hooldust, mis hõlmab ka abistamist otsuste tegemisel.

| 4.9. | Komitee on teadlik mõjust, mida üleminek hooldekodudelt kogukonnapõhisele süsteemile võib avaldada valdkonna töötajatele. Kõik protsessi hõlmatud ametiasutused ja sidusrühmad peavad tegema koostööd, et üleminek oleks kasulik ka hooldajatele ja selle mõju neile avalduks järk-järgult. Alati tuleks tagada inimväärsed töötingimused. |
| --- | --- |

4.9.

Komitee on teadlik mõjust, mida üleminek hooldekodudelt kogukonnapõhisele süsteemile võib avaldada valdkonna töötajatele. Kõik protsessi hõlmatud ametiasutused ja sidusrühmad peavad tegema koostööd, et üleminek oleks kasulik ka hooldajatele ja selle mõju neile avalduks järk-järgult. Alati tuleks tagada inimväärsed töötingimused.

| 4.10. | Hooldekodude teenuse alternatiiv on mitte kodus, vaid kogukonnas osutatav teenus ning seepärast tuleb tagada investeerimine teenuste taristusse. |
| --- | --- |

4.10.

Hooldekodude teenuse alternatiiv on mitte kodus, vaid kogukonnas osutatav teenus ning seepärast tuleb tagada investeerimine teenuste taristusse.

| 4.11. | Komitee tunneb heameelt heade näidete üle, nt hoolduspuhkus, osaajaline hoolduspuhkus ja mitteametlike hooldajate kindlustuskaitse õiguse tunnustamine (12). Komitee kutsub komisjoni ja liikmesriike üles ergutama heade tavade jagamist. |
| --- | --- |

4.11.

Komitee tunneb heameelt heade näidete üle, nt hoolduspuhkus, osaajaline hoolduspuhkus ja mitteametlike hooldajate kindlustuskaitse õiguse tunnustamine (12). Komitee kutsub komisjoni ja liikmesriike üles ergutama heade tavade jagamist.

| 4.12. | Komitee tunnistab hooldajate tähtsust. Vabatahtlikkuse alusel tegutsevad mitteametlikud hooldajad püüavad ühitada pereliikme hooldamise kohustust omaenda eluga. See võib viia nn hooldaja sündroomini, mille puhul on peamine hooldaja lõpuks psüühiliselt ja füüsiliselt kurnatud. EL peab tagama, et ühitamismeetmed ja hoolduskohustus põhineksid kõigi võrdsusel, mitteametliku hoolduse ülesanne oleks jagatud võrdselt ja õiglaselt (13), kaitstakse hooldajate põhiõigusi, tunnustatakse ja toetatakse nii mitteametlikku ja perehooldust kui ka vabatahtlike rolli ametlikus ja mitteametlikus hoolduses (14). |
| --- | --- |

4.12.

Komitee tunnistab hooldajate tähtsust. Vabatahtlikkuse alusel tegutsevad mitteametlikud hooldajad püüavad ühitada pereliikme hooldamise kohustust omaenda eluga. See võib viia nn hooldaja sündroomini, mille puhul on peamine hooldaja lõpuks psüühiliselt ja füüsiliselt kurnatud. EL peab tagama, et ühitamismeetmed ja hoolduskohustus põhineksid kõigi võrdsusel, mitteametliku hoolduse ülesanne oleks jagatud võrdselt ja õiglaselt (13), kaitstakse hooldajate põhiõigusi, tunnustatakse ja toetatakse nii mitteametlikku ja perehooldust kui ka vabatahtlike rolli ametlikus ja mitteametlikus hoolduses (14).

| 4.13. | Komitee tunnistab, et paljud haavatavad rühmad, keda kaldutakse paigutama hooldusasutustesse, on kodutu elanikkonna hulgas üleesindatud. Seepärast kutsub komitee liikmesriike üles arendama deinstitutsionaliseerimise strateegiad ja programme, milles võetaks täiel määral arvesse kodutust ja vajadust pakkuda kogukonnapõhiseid teenuseid, et kodutusega tegeleda ja seda ära hoida. |
| --- | --- |

4.13.

Komitee tunnistab, et paljud haavatavad rühmad, keda kaldutakse paigutama hooldusasutustesse, on kodutu elanikkonna hulgas üleesindatud. Seepärast kutsub komitee liikmesriike üles arendama deinstitutsionaliseerimise strateegiad ja programme, milles võetaks täiel määral arvesse kodutust ja vajadust pakkuda kogukonnapõhiseid teenuseid, et kodutusega tegeleda ja seda ära hoida.

| 4.14. | Majapidamisteenuste arendamine ja professionaliseerimine on strateegilise tähtsusega ametialase võrdõiguslikkuse seisukohalt, sest neid töid teevad peamiselt naised ning just naistel on vaja lastehoiuteenust, eakate hooldamise ja kodu korrashoiuga seonduvaid teenuseid, et olla meestega ametialaselt võrdväärsed. Need teenused on kasulikud üksikisikutele ja kogu ühiskonnale. Nende abil luuakse uusi töökohti, need vastavad vananeva ühiskonna vajadustele ning aitavad lihtsustada era- ja tööelu ühitamist. Nende teenustega parandatakse elukvaliteeti ja sotsiaalset kaasamist ning muudetakse eakatele oma koju elama jäämine lihtsamaks (15). |
| --- | --- |

4.14.

Majapidamisteenuste arendamine ja professionaliseerimine on strateegilise tähtsusega ametialase võrdõiguslikkuse seisukohalt, sest neid töid teevad peamiselt naised ning just naistel on vaja lastehoiuteenust, eakate hooldamise ja kodu korrashoiuga seonduvaid teenuseid, et olla meestega ametialaselt võrdväärsed. Need teenused on kasulikud üksikisikutele ja kogu ühiskonnale. Nende abil luuakse uusi töökohti, need vastavad vananeva ühiskonna vajadustele ning aitavad lihtsustada era- ja tööelu ühitamist. Nende teenustega parandatakse elukvaliteeti ja sotsiaalset kaasamist ning muudetakse eakatele oma koju elama jäämine lihtsamaks (15).

| 4.15. | Komitee tunnistab, et deinstitutsionaliseerimise koolitust vajavad töötajad kogu Euroopas. Näiteks tuleb uut põlvkonda psühhiaatreid koolitada selleks, et tagada nende tegevuse kooskõla ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooniga. |
| --- | --- |

4.15.

Komitee tunnistab, et deinstitutsionaliseerimise koolitust vajavad töötajad kogu Euroopas. Näiteks tuleb uut põlvkonda psühhiaatreid koolitada selleks, et tagada nende tegevuse kooskõla ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooniga.

| 4.16. | Komitee tunneb muret selle pärast, et mõnikord saadetakse inimesi hooldekodudesse, läbimata konsulteerimisprotsessi või järgimata selgeid menetlusi. Komitee peab oluliseks ametlikult hinnata, milline on inimese pikaajalise hoolduse vajadus. See protsess peab austama inimeste väärikust ja tooma kaasa individuaalsete teenuste väljaarendamise. |
| --- | --- |

4.16.

Komitee tunneb muret selle pärast, et mõnikord saadetakse inimesi hooldekodudesse, läbimata konsulteerimisprotsessi või järgimata selgeid menetlusi. Komitee peab oluliseks ametlikult hinnata, milline on inimese pikaajalise hoolduse vajadus. See protsess peab austama inimeste väärikust ja tooma kaasa individuaalsete teenuste väljaarendamise.

5.   Finantskriisi mõju sotsiaalteenustele

| 5.1. | Komitee on teadlik, et pikaajalise hoolduse osutamine seda vajavatele kasutajarühmadele on Euroopa Liidu üks suurimaid sotsiaalseid ja majanduslikke väljakutseid, eriti nagu praeguses majanduskriisi olukorras. |
| --- | --- |

5.1.

Komitee on teadlik, et pikaajalise hoolduse osutamine seda vajavatele kasutajarühmadele on Euroopa Liidu üks suurimaid sotsiaalseid ja majanduslikke väljakutseid, eriti nagu praeguses majanduskriisi olukorras.

| 5.2. | Teatises sotsiaalsete investeeringute kohta (16) tuuakse selgelt esile, et majanduskriis seadis meie sotsiaalkaitsesüsteemid ohtu, sest töötus kasvas, maksutulu vähenes ja sotsiaaltoetusi vajavate inimeste arv suurenes. Seda arvestades nõustub komitee komisjoniga, et tuleb aidata liikmesriikidel välja töötada pikaajalise hoolduse strateegiad, mis aitaksid vähendada majanduskriisi mõju. |
| --- | --- |

5.2.

Teatises sotsiaalsete investeeringute kohta (16) tuuakse selgelt esile, et majanduskriis seadis meie sotsiaalkaitsesüsteemid ohtu, sest töötus kasvas, maksutulu vähenes ja sotsiaaltoetusi vajavate inimeste arv suurenes. Seda arvestades nõustub komitee komisjoniga, et tuleb aidata liikmesriikidel välja töötada pikaajalise hoolduse strateegiad, mis aitaksid vähendada majanduskriisi mõju.

| 5.3. | Oma arvamuses (17) teatise kohta märkis komitee, et majanduskasvu ja ühtekuuluvust edendavaid sotsiaalseid investeeringuid tuleks kasutada ka sotsiaalteenuste parandamiseks. See võiks toetada ka töökohtade loomist teenuste sektoris ja uute teenuste arendamist kogukonnas. |
| --- | --- |

5.3.

Oma arvamuses (17) teatise kohta märkis komitee, et majanduskasvu ja ühtekuuluvust edendavaid sotsiaalseid investeeringuid tuleks kasutada ka sotsiaalteenuste parandamiseks. See võiks toetada ka töökohtade loomist teenuste sektoris ja uute teenuste arendamist kogukonnas.

| 5.4. | Majanduskriis mõjutas negatiivselt puuetega inimeste suutlikkust elada iseseisvalt, samuti perekondi ja haavatavaid rühmi, kes olid juba niigi suuremas vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohus. |
| --- | --- |

5.4.

Majanduskriis mõjutas negatiivselt puuetega inimeste suutlikkust elada iseseisvalt, samuti perekondi ja haavatavaid rühmi, kes olid juba niigi suuremas vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohus.

| 5.5. | Sotsiaalsete investeeringute paketiga käsitletakse majanduskriisi ja demograafilise muutusega seonduvaid väljakutseid (18). |
| --- | --- |

5.5.

Sotsiaalsete investeeringute paketiga käsitletakse majanduskriisi ja demograafilise muutusega seonduvaid väljakutseid (18).

| 5.6. | Komitee on veendunud, et kriis on põhjustanud suurt tagasiminekut sotsiaalsete õiguste tunnustamisel, sest sotsiaalpoliitika eelarvet on kärbitud. Komitee palub seetõttu tungivalt nõukogul, komisjonil ja liikmesriikidel tagada, et sotsiaalsed investeeringud suunatakse meetmetesse, millega parandatakse sotsiaalkaitset, nii et see oleks taas vähemalt kriisieelsel tasemel (19). |
| --- | --- |

5.6.

Komitee on veendunud, et kriis on põhjustanud suurt tagasiminekut sotsiaalsete õiguste tunnustamisel, sest sotsiaalpoliitika eelarvet on kärbitud. Komitee palub seetõttu tungivalt nõukogul, komisjonil ja liikmesriikidel tagada, et sotsiaalsed investeeringud suunatakse meetmetesse, millega parandatakse sotsiaalkaitset, nii et see oleks taas vähemalt kriisieelsel tasemel (19).

| 5.7. | Komitee rõhutab, et seistes vastamisi oodatava eluea tõusust tulenevate vajadustega, on vaja lahendada põlvkondadevahelise õigluse ja solidaarsuse keerulised küsimused. Lõppeesmärk peab olema see, et vanadel ja väga vanadel inimestel oleks Euroopas võimalik elada oma elu turvaliselt ja väärikalt, isegi kui nad vajavad hooldust, ning samal ajal tagada, et sellega ei asetata üle jõu käivat koormat noorematele põlvkondadele (20). |
| --- | --- |

5.7.

Komitee rõhutab, et seistes vastamisi oodatava eluea tõusust tulenevate vajadustega, on vaja lahendada põlvkondadevahelise õigluse ja solidaarsuse keerulised küsimused. Lõppeesmärk peab olema see, et vanadel ja väga vanadel inimestel oleks Euroopas võimalik elada oma elu turvaliselt ja väärikalt, isegi kui nad vajavad hooldust, ning samal ajal tagada, et sellega ei asetata üle jõu käivat koormat noorematele põlvkondadele (20).

| 5.8. | Ehkki ELi-sisesed erinevused pikaajalise institutsioonilise ja kogukonnapõhise hoolduse valdkonnas olid ilmsed, süvendas kriis niigi märgatavaid majanduslikke ja sotsiaalseid erinevusi ELis veelgi. See tõi esile konkurentsivõime ja sotsiaalse ühtekuuluvuse ebaühtlase taseme, süvendades majanduskasvu ja arengu polariseerumist ning mõjutades selgelt tulude, rikkuse ja heaolu õiglast jaotumist nii liikmesriikide kui ka piirkondade vahel (21). |
| --- | --- |

5.8.

Ehkki ELi-sisesed erinevused pikaajalise institutsioonilise ja kogukonnapõhise hoolduse valdkonnas olid ilmsed, süvendas kriis niigi märgatavaid majanduslikke ja sotsiaalseid erinevusi ELis veelgi. See tõi esile konkurentsivõime ja sotsiaalse ühtekuuluvuse ebaühtlase taseme, süvendades majanduskasvu ja arengu polariseerumist ning mõjutades selgelt tulude, rikkuse ja heaolu õiglast jaotumist nii liikmesriikide kui ka piirkondade vahel (21).

6.   ELi rahaliste vahendite kasutamine pikaajaliste sotsiaalteenuste ja deinstitutsionaliseerimise jaoks

Komitee

| 6.1. | peab kahetsusväärseks asjaolu, et viimasel programmiperioodil kasutati Euroopa struktuurifondide vahendeid kogukonnapõhise hoolduse asemel isoleerivate hooldekodude jaoks; |
| --- | --- |

6.1.

peab kahetsusväärseks asjaolu, et viimasel programmiperioodil kasutati Euroopa struktuurifondide vahendeid kogukonnapõhise hoolduse asemel isoleerivate hooldekodude jaoks;

| 6.2. | väljendab heameelt uute, ajavahemikus 2014–2020 Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide vahendeid reguleerivate määruste üle, millega soodustatakse üleminekut institutsioonilise hoolduse rahastamiselt kogukonnapõhise hoolduse rahastamisele, lootes, et Euroopa Regionaalarengu Fondi vahenditega parandatakse sotsiaal- ja tervishoiutaristuid; |
| --- | --- |

6.2.

väljendab heameelt uute, ajavahemikus 2014–2020 Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide vahendeid reguleerivate määruste üle, millega soodustatakse üleminekut institutsioonilise hoolduse rahastamiselt kogukonnapõhise hoolduse rahastamisele, lootes, et Euroopa Regionaalarengu Fondi vahenditega parandatakse sotsiaal- ja tervishoiutaristuid;

| 6.3. | on seisukohal, et mitmest fondist rahastamise lähenemisviis võib kiirendada üleminekut kogukonnapõhisele hooldusele. See hõlmaks ka Euroopa Sotsiaalfondi vahendite kasutamist pehmete meetmete jaoks, nagu koolitus ja uute sotsiaalteenuste loomine; |
| --- | --- |

6.3.

on seisukohal, et mitmest fondist rahastamise lähenemisviis võib kiirendada üleminekut kogukonnapõhisele hooldusele. See hõlmaks ka Euroopa Sotsiaalfondi vahendite kasutamist pehmete meetmete jaoks, nagu koolitus ja uute sotsiaalteenuste loomine;

| 6.4. | väljendab heameelt Euroopa struktuuri- ja investeerimisfonde reguleerivasse ühissätete määrusesse hõlmatud temaatilise eeltingimuste üle seoses võitlusega vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu, millega kohustatakse liikmesriike kehtestama deinstitutsionaliseerimise strateegia; |
| --- | --- |

6.4.

väljendab heameelt Euroopa struktuuri- ja investeerimisfonde reguleerivasse ühissätete määrusesse hõlmatud temaatilise eeltingimuste üle seoses võitlusega vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu, millega kohustatakse liikmesriike kehtestama deinstitutsionaliseerimise strateegia;

| 6.5. | soovitab liikmesriikidel kasutada Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide vahendeid, et soodustada üleminekut institutsiooniliselt hoolduselt kogukonnapõhisele hooldusele, arendada sotsiaal- ja tervishoiuteenuseid ning koolitada töötajaid tugiteenuste osutamiseks; |
| --- | --- |

6.5.

soovitab liikmesriikidel kasutada Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide vahendeid, et soodustada üleminekut institutsiooniliselt hoolduselt kogukonnapõhisele hooldusele, arendada sotsiaal- ja tervishoiuteenuseid ning koolitada töötajaid tugiteenuste osutamiseks;

| 6.6. | leiab, et ühinemiseelse abi rahastamisvahendit ja Euroopa Arengufondi tuleks kasutada selleks, et toetada õigust elada kogukonnas ja kasvada perekonna keskel; |
| --- | --- |

6.6.

leiab, et ühinemiseelse abi rahastamisvahendit ja Euroopa Arengufondi tuleks kasutada selleks, et toetada õigust elada kogukonnas ja kasvada perekonna keskel;

| 6.7. | mõistab, et üleminek institutsioonilistelt teenustelt kogukonnapõhistele teenustele on keeruline. Seepärast kutsub komitee komisjoni ja liikmesriike üles koostama teatise ja poliitilised juhised deinstitutsionaliseerimise edendamiseks isegi – ja iseäranis – majanduskriisi ajal. |
| --- | --- |

6.7.

mõistab, et üleminek institutsioonilistelt teenustelt kogukonnapõhistele teenustele on keeruline. Seepärast kutsub komitee komisjoni ja liikmesriike üles koostama teatise ja poliitilised juhised deinstitutsionaliseerimise edendamiseks isegi – ja iseäranis – majanduskriisi ajal.

7.   Kvaliteetsed kogukonnapõhised teenused

Komitee

| 7.1. | palub tungivalt, et Euroopa Komisjon võtaks vastu kogukonnapõhiseid teenuseid reguleeriva Euroopa kvaliteediraamistiku, ja rõhutab, et parima kvaliteedi tagamiseks on hädasti vaja rangeid ja siduvaid standardeid; |
| --- | --- |

7.1.

palub tungivalt, et Euroopa Komisjon võtaks vastu kogukonnapõhiseid teenuseid reguleeriva Euroopa kvaliteediraamistiku, ja rõhutab, et parima kvaliteedi tagamiseks on hädasti vaja rangeid ja siduvaid standardeid;

| 7.2. | tõdeb, et ka äärepoolsetes ja maapiirkondades peavad teenused olema kogukonnas kättesaadavad ja et üksikisikud tuleb varustada piisava eelarvega, võimaldamaks neil vabalt valida endale vajalikke teenuseid; |
| --- | --- |

7.2.

tõdeb, et ka äärepoolsetes ja maapiirkondades peavad teenused olema kogukonnas kättesaadavad ja et üksikisikud tuleb varustada piisava eelarvega, võimaldamaks neil vabalt valida endale vajalikke teenuseid;

| 7.3. | on veendunud, et kogukonnapõhiseid teenuseid tuleks arendada tihedas koostöös kasutajate ja nende esindusorganisatsioonidega ja et kvaliteedi peaksid kindlaks määrama nemad ise koostöös muude asjaomaste sidusrühmadega, sealhulgas teenuseosutajate, avaliku sektori asutuste ja ametiühingutega; |
| --- | --- |

7.3.

on veendunud, et kogukonnapõhiseid teenuseid tuleks arendada tihedas koostöös kasutajate ja nende esindusorganisatsioonidega ja et kvaliteedi peaksid kindlaks määrama nemad ise koostöös muude asjaomaste sidusrühmadega, sealhulgas teenuseosutajate, avaliku sektori asutuste ja ametiühingutega;

| 7.4. | palub tungivalt liikmesriikidel kehtestada sõltumatud ja tõhusad kontrolli- ja seiresüsteemid tagamaks, et nii kogukonnapõhised kui ka hooldekodudes osutatavad teenused on kooskõlas eeskirjade ja kvaliteedistandarditega; |
| --- | --- |

7.4.

palub tungivalt liikmesriikidel kehtestada sõltumatud ja tõhusad kontrolli- ja seiresüsteemid tagamaks, et nii kogukonnapõhised kui ka hooldekodudes osutatavad teenused on kooskõlas eeskirjade ja kvaliteedistandarditega;

| 7.5. | soovitab muuta kogukonnapõhised teenused kohapeal kättesaadavaks ning kõigile taskukohaseks ja kättesaadavaks; |
| --- | --- |

7.5.

soovitab muuta kogukonnapõhised teenused kohapeal kättesaadavaks ning kõigile taskukohaseks ja kättesaadavaks;

| 7.6. | leiab, et nende teenuste osutamiseks peab olema asjaomaste asutuste luba ja sertifitseerimisasutuste akrediteering; |
| --- | --- |

7.6.

leiab, et nende teenuste osutamiseks peab olema asjaomaste asutuste luba ja sertifitseerimisasutuste akrediteering;

| 7.7. | viitab sellele, et puuetega inimesed, sealhulgas lapsed ja vanemad inimesed vajavad kogukonnas elamiseks tugitehnoloogiad ja tehnilisi abivahendeid. Need tehnoloogiad on kõige tõhusamad siis, kui nad on kooskõlas kasutaja eelistustega ja nende puhul võetakse arvesse eraelu puutumatust. |
| --- | --- |

7.7.

viitab sellele, et puuetega inimesed, sealhulgas lapsed ja vanemad inimesed vajavad kogukonnas elamiseks tugitehnoloogiad ja tehnilisi abivahendeid. Need tehnoloogiad on kõige tõhusamad siis, kui nad on kooskõlas kasutaja eelistustega ja nende puhul võetakse arvesse eraelu puutumatust.

Brüssel, 27. mai 2015

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Henri MALOSSE

---

(1)  Nagu on sätestatud ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsioonis.

1

(2)  See kehtib ka psühhiaatrilise sundravi asutuste sulgemise suhtes: kättesaadavad peavad olema tõelised alternatiivid.

2

(3)  Puuetega lapsed ja täiskasvanud (sh vaimse tervise probleemidega inimesed). See hõlmab ELi ja Türgit. Allikas: Mansell, J., Knapp, M., Beadle-Brown, J. ja Beecham, J. (2007): „Deinstitutionalisation and community living – outcomes and costs: report of a European Study”. 2. köide: Main Report Canterbury: Tizard Centre, University of Kent (edaspidi „DECLOCi aruanne”).

3

(4)  Üleminekut institutsiooniliselt hoolduselt kogukonnapõhisele hooldusele käsitlenud ekspertide ajutise töörühma aruanne http://ec.europa.eu/social/BlobServlet?docId=4017&langId=en

4

(5)  Euroopa ühtsed juhised institutsiooniliselt hoolduselt kogukonnapõhisele süsteemile ülemineku kohta (www.deinstitutionalisationguide.eu).

5

(6)  ELT C 204, 9.8.2008, lk 103; ELT C 181, 21.6.2012, lk 2; ELT C 44, 15.2.2013, lk 28.

6

(7)  Vt http://www.un.org/disabilities/convention/conventionfull.shtml

7

(8)  Mõne näite pikaajalise hoolduse kohta võib leida Eurobaromeetri uuringust tervishoiu ja pikaajalise hoolduse kohta (http://ec.europa.eu/public_opinion/archives/ebs/ebs_283_en.pdf). Lisaks sellele võib häid tavasid deinstitutsionaliseerimise valdkonnas leida Euroopa ühtsetest juhistest institutsiooniliselt hoolduselt kogukonnapõhisele süsteemile ülemineku kohta (www.deinstitutionalisationguide.eu).

8

(9)  Long-term care in the European Union. ISBN 978–92-79-09573-3. Luxembourg: Euroopa Liidu Väljaannete Talitus.

9

(10)  ELT C 44, 11.2.2011, lk 10.

10

(11)  Samas.

11

(12)  Austrias on asjaomased õigussätted olemas. Näited:

12

Hoolduspuhkus ja osaajaline hoolduspuhkus: töö ja hoolduse parema tasakaalustamise huvides on töötajatel alates 1. jaanuarist 2014 võimalik leppida kokku hoolduspuhkuse (täielikult tasustamata) või osaajalise hoolduspuhkuse (osaliselt tasustatud) võtmises 1–3kuuseks perioodiks. Selle aja kestel on neil seaduslik õigus hooldushüvitisele, kaitsele hoolduspuhkuse põhjendusel vallandamise eest ja sotsiaalkindlustuskaitsele (mitteosamakseline tervise- ja pensionikindlustus). Hoolduspuhkuse hüvitis on võrdne võimaliku töötushüvitisega. Sellise hoolduspuhkuse või osaajalise hoolduspuhkuse eesmärk on võimaldada asjaomastel töötajatel korraldada hooldus (ümber) olukorras, kui tekib ootamatu vajadus hooldada lähisugulast või abistada teatud perioodi vältel hooldajat.

Hooldajana tegutsevate pereliikmete pensionikindlustus: lähisugulase hooldajal, kes kulutab hooldusele kõik töötunnid või suure osa töötundidest, on mitteosamakseliste pensionikindlustusõiguste omandamiseks järgmised valikuvõimalused: kindlustuse jätkamine pensionikindlustuse osana; isikukindlustus pensionikindlustuse osana; kindlustuse jätkamine või isikukindlustus tervisekindlustuse osana. Föderaalvalitsus võtab kindlustusmaksed enda kanda, mis tähendab, et hooldajana tegutsevale sugulasele sellest tulenevaid kulusid ei teki.

(13)  Meeste ja naiste ning põlvkondade vahel.

13

(14)  Sotsiaalplatvormi soovitused hoolduse kohta: http://www.socialplatform.org/wp-content/uploads/2013/03/20121217_SocialPlatform_Recommendations_on_CARE_EN1.pdf

14

(15)  ELT C 12, 15.1.2015, lk 16.

15

(16)  COM(2013) 83 final.

16

(17)  ELT C 271, 19.9.2013, lk 91.

17

(18)  Paketiga soovitakse aidata mh lapsi ja noori, puuetega inimesi, kodutuid ja vanemaid inimesi. Paketi eesmärgid on järgmised: tagada, et sotsiaalkaitsesüsteemid vastaksid inimeste vajadustele; jõuda lihtsama ja paremini suunatud sotsiaalpoliitikani ning tõhustada liikmesriikide aktiivse kaasamise strateegiad. (Toolkit on the Use of European Union Funds for the Transition from Institutional to Community-Based Care – https://deinstitutionalisationdotcom.files.wordpress.com/2015/03/annex-1-en-orig.pdf).

18

(19)  ELT C 170, 5.6.2014, lk 23 ja ELT C 226, 16.7.2014, lk 21.

19

(20)  ELT C 204, 9.8.2008, lk 103.

20

(21)  ELT C 12, 15.1.2015, lk 105.

21

---

| 8.10.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 332/8 |
| --- | --- | --- | --- |

8.10.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 332/8

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Majandus- ja rahaliidu väljakujundamine: poliitiline sammas”

(omaalgatuslik arvamus)

(2015/C 332/02)

| Raportöörid: | Carmelo CEDRONE ja Joost VAN IERSEL |
| --- | --- |

Raportöörid:

Carmelo CEDRONE ja Joost VAN IERSEL

22. jaanuaril 2015 otsustas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee vastavalt kodukorra artikli 29 lõikele 2 koostada omaalgatusliku arvamuse järgmises küsimuses:

„Majandus- ja rahaliidu väljakujundamine: poliitiline sammas”.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav majandus- ja rahaliidu ning majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse sektsioon võttis arvamuse vastu 6. mail 2015.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 508. istungjärgul 27.–28. mail 2015 (27. mai istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 183, vastu hääletas 16, erapooletuks jäi 16.

Sissejuhatus

Pidades silmas Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni koosseisude järgmist ametiaega, võttis Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 2014. aasta juulis vastu arvamuse „Majandus- ja rahaliidu väljakujundamine – ELi järgmine õigusloomeperiood”, mida raportöör 2014. aasta novembris ajakohastas. Eesmärk oli sõnastada sidusad poliitikameetmed, mis tugevdaksid majandus- ja rahaliidu ülesehitust ja tõhusust.

Komitee eristab nelja sammast: rahandus- ja finantssammas, makro- ja mikromajandussammas, sotsiaalsammas ning poliitiline sammas. Kõik neli on omavahel seotud. Rahandus- ja finantssamba, majandussamba ja sotsiaalsamba kohta on komitee võtnud vastu mitu arvamust. Nüüd uurib komitee konkreetsemalt küsimusi seoses majandus- ja rahaliidu üldise poliitilise ja institutsionaalse mõõtmega, mis kuulub täielikult liikmesriikide ja Euroopa Ülemkogu valdustesse. See mõõde saab alguse majandus- ja rahaliidu tuumikriikidest, kuid on avatud ka potentsiaalsetele euro kandidaatriikidele, kes soovivad samas suunas liikuda.

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Pärast kuus aastat kestnud finants- ja majanduskriisi näib sotsiaalse ja majandusliku tuleviku ennustamine keerulisem kui kunagi varem. Arvestades geopoliitilisi ja majanduslikke väljakutseid, tagab vaid tugev majandus- ja rahaliit tulevikku suunatud stabiilsuse. |
| --- | --- |

1.1.

Pärast kuus aastat kestnud finants- ja majanduskriisi näib sotsiaalse ja majandusliku tuleviku ennustamine keerulisem kui kunagi varem. Arvestades geopoliitilisi ja majanduslikke väljakutseid, tagab vaid tugev majandus- ja rahaliit tulevikku suunatud stabiilsuse.

| 1.2. | Majandus- ja rahaliit on endiselt nõrk – allpool on esitatud diagnoos ja SWOT-analüüs. Komitee leiab, et kestva tasakaalustamatuse tõttu ning usalduse ja kindlustunde loomiseks kogu Euroopas on vaja tõhusamat ja demokraatlikumat majandusjuhtimist, eeskätt euroalal. |
| --- | --- |

1.2.

Majandus- ja rahaliit on endiselt nõrk – allpool on esitatud diagnoos ja SWOT-analüüs. Komitee leiab, et kestva tasakaalustamatuse tõttu ning usalduse ja kindlustunde loomiseks kogu Euroopas on vaja tõhusamat ja demokraatlikumat majandusjuhtimist, eeskätt euroalal.

| 1.3. | Komitee mõistab, et otsustavaid samme ei saa astuda üleöö, kuid piisaval määral tuleb arvesse võtta kaht elementi: a) Euroopa ei saa endale lubada otsuste aastateks edasilükkamist ning b) esimene eeldus on euroalasisene kokkulepe vajalike majanduspoliitika põhimõtete suhtes, mida viidaks ellu tõhusa juhtimiskorraldusega. |
| --- | --- |

1.3.

Komitee mõistab, et otsustavaid samme ei saa astuda üleöö, kuid piisaval määral tuleb arvesse võtta kaht elementi: a) Euroopa ei saa endale lubada otsuste aastateks edasilükkamist ning b) esimene eeldus on euroalasisene kokkulepe vajalike majanduspoliitika põhimõtete suhtes, mida viidaks ellu tõhusa juhtimiskorraldusega.

| 1.4. | Paralleelselt majandusliku lähenemisega on vaja demokraatlikku legitiimsust, tugevat poliitilist raamistikku ja ühise saatuse tunnetust. Selleks saab teha konkreetseid samme praeguse aluslepingu ja kehtivate reeglite raames. Keskpikas perspektiivis peaks institutsionaalsed sätted aluslepingu muutmise abil viidama kooskõlla tegeliku majandus- ja poliitilise liidu vältimatute nõuetega. |
| --- | --- |

1.4.

Paralleelselt majandusliku lähenemisega on vaja demokraatlikku legitiimsust, tugevat poliitilist raamistikku ja ühise saatuse tunnetust. Selleks saab teha konkreetseid samme praeguse aluslepingu ja kehtivate reeglite raames. Keskpikas perspektiivis peaks institutsionaalsed sätted aluslepingu muutmise abil viidama kooskõlla tegeliku majandus- ja poliitilise liidu vältimatute nõuetega.

| 1.5. | On vaja sidusat süsteemi, milles osalevad Euroopa Ülemkogu, riigivalitsused, Euroopa Parlament, liikmesriikide parlamendid ja Euroopa Komisjon ning mis peegeldab demokraatlikku legitiimsust, aruandekohustust ja läbipaistvust ning suudab tõhusalt tegutseda kodanike ja ettevõtjate huvides. |
| --- | --- |

1.5.

On vaja sidusat süsteemi, milles osalevad Euroopa Ülemkogu, riigivalitsused, Euroopa Parlament, liikmesriikide parlamendid ja Euroopa Komisjon ning mis peegeldab demokraatlikku legitiimsust, aruandekohustust ja läbipaistvust ning suudab tõhusalt tegutseda kodanike ja ettevõtjate huvides.

| 1.6. | Samas on selgeks saanud, et ELi ja eeskätt euroala aluseks olevate eeskirjade praegune süsteem on tekitanud segadust nii õiguslikus, institutsioonilises kui ka demokraatlikus plaanis. Seepärast on vaja uut lähenemisviisi. Poliitiline ja majanduslik dünaamika ei luba ELil enam säilitada praegust institutsioonilist ülesehitust. Seepärast on komitee seisukohal, et euroala integratsiooniprotsessi süvendamine on hädavajalik. |
| --- | --- |

1.6.

Samas on selgeks saanud, et ELi ja eeskätt euroala aluseks olevate eeskirjade praegune süsteem on tekitanud segadust nii õiguslikus, institutsioonilises kui ka demokraatlikus plaanis. Seepärast on vaja uut lähenemisviisi. Poliitiline ja majanduslik dünaamika ei luba ELil enam säilitada praegust institutsioonilist ülesehitust. Seepärast on komitee seisukohal, et euroala integratsiooniprotsessi süvendamine on hädavajalik.

| 1.7. | Sellega seoses esitab komitee tegevuskava, millel on järgmised etapid.






  1.7.1. | 1. etapp






  1) | Alalise eurorühma esimehe määramine |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.

Sellega seoses esitab komitee tegevuskava, millel on järgmised etapid.

1.7.1.

1. etapp

1)

Alalise eurorühma esimehe määramine

| 2) | Parlamentidevahelise konverentsi töölepanemine |
| --- | --- |

2)

Parlamentidevahelise konverentsi töölepanemine

| 3) | Euroala nn parlamentariseerimine (Euroopa Parlamendi suur komisjon, mille koosseisu kuuluvad kõik majandus- ja rahaliidu riikidest pärit liikmed) |
| --- | --- |

3)

Euroala nn parlamentariseerimine (Euroopa Parlamendi suur komisjon, mille koosseisu kuuluvad kõik majandus- ja rahaliidu riikidest pärit liikmed)

| 1.7.2. | 2. etapp






  4) | Majandus- ja rahaliidu justiitsasjade nõukogu |
| --- | --- | --- |

1.7.2.

2. etapp

4)

Majandus- ja rahaliidu justiitsasjade nõukogu

| 5) | Euroala parlamendiliikmete hääletamine majandus- ja rahaliidu pädevuses olevates küsimustes |
| --- | --- |

5)

Euroala parlamendiliikmete hääletamine majandus- ja rahaliidu pädevuses olevates küsimustes

| 6) | Majandus- ja rahaliidu täitevorgan (valitsus) (praegu eurorühm ja komisjon) |
| --- | --- |

6)

Majandus- ja rahaliidu täitevorgan (valitsus) (praegu eurorühm ja komisjon)

| 7) | Parlamentidevahelise konverentsi (Euroopa Parlament ja liikmesriikide parlamendid) volituste ja pädevusala suurendamine |
| --- | --- |

7)

Parlamentidevahelise konverentsi (Euroopa Parlament ja liikmesriikide parlamendid) volituste ja pädevusala suurendamine

| 1.7.3. | 3. etapp






  8) | Euroopa Parlamendi volituste suurendamine seoses majandus- ja rahaliiduga (demokraatlik legitiimsus) ning tõeliste Euroopa tasandi erakondade loomine |
| --- | --- | --- |

1.7.3.

3. etapp

8)

Euroopa Parlamendi volituste suurendamine seoses majandus- ja rahaliiduga (demokraatlik legitiimsus) ning tõeliste Euroopa tasandi erakondade loomine

| 9) | Majandus- ja rahaliidu riikide kogu (valitsused) |
| --- | --- |

9)

Majandus- ja rahaliidu riikide kogu (valitsused)

| 10) | Seadusandliku ja täidesaatva võimu lahusus |
| --- | --- |

10)

Seadusandliku ja täidesaatva võimu lahusus

| 11) | Ühehäälsust nõudva hääletamise kaotamine |
| --- | --- |

11)

Ühehäälsust nõudva hääletamise kaotamine

| 1.8. | Lisaks tuleks eelkirjeldatud etappide ettevalmistamiseks ja elluviimiseks käivitada järgmised algatused:






  — | kodanikuühiskonna konverents, mille korraldavad ühiselt Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee, Regioonide Komitee, ELi eesistujariik ja komisjon; |
| --- | --- | --- |

1.8.

Lisaks tuleks eelkirjeldatud etappide ettevalmistamiseks ja elluviimiseks käivitada järgmised algatused:

—

kodanikuühiskonna konverents, mille korraldavad ühiselt Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee, Regioonide Komitee, ELi eesistujariik ja komisjon;

| — | parlamentidevaheline konverents; |
| --- | --- |

—

parlamentidevaheline konverents;

| — | Euroopa Parlamendi ettepanekud meetmeteks ilma aluslepingut muutmata ning Lissaboni lepingu läbivaatamiseks; |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ettepanekud meetmeteks ilma aluslepingut muutmata ning Lissaboni lepingu läbivaatamiseks;

| — | põhiseaduslik konvent; |
| --- | --- |

—

põhiseaduslik konvent;

| — | üleeuroopalise referendumi korraldamise võimaluse potentsiaalne kaalumine. |
| --- | --- |

—

üleeuroopalise referendumi korraldamise võimaluse potentsiaalne kaalumine.

2.   Hetkeseisu analüüs

| 2.1. | Majandus- ja rahaliidul on juba oma laiaulatuslik õigustik. Tal on ühine valuuta ja keskpank. Teatud ulatuses tagab ta eelarve- ja majanduspoliitika kooskõlastamise, kehtestab riikide suhtes siduvaid otsuseid, mis põhimõtteliselt piiravad nende majanduslikku ja eelarvelist autonoomiat, kehtestab tingimusi võimalikele laienemismeetmetele liikmesriikides ning kohustab neid rakendama majandus- ja sotsiaalreforme. |
| --- | --- |

2.1.

Majandus- ja rahaliidul on juba oma laiaulatuslik õigustik. Tal on ühine valuuta ja keskpank. Teatud ulatuses tagab ta eelarve- ja majanduspoliitika kooskõlastamise, kehtestab riikide suhtes siduvaid otsuseid, mis põhimõtteliselt piiravad nende majanduslikku ja eelarvelist autonoomiat, kehtestab tingimusi võimalikele laienemismeetmetele liikmesriikides ning kohustab neid rakendama majandus- ja sotsiaalreforme.

| 2.2. | See tähendab, et majandus- ja rahaliit on poolvalmis föderatsioon, mis praegu toimib n-ö järelevalvajana, aga ei tegutse veel ühiselt. Selle eesmärgitunnetus on tugevam kui kusagil mujal ning see on tekitanud arutelude avaliku ruumi. Majandus- ja rahaliiduga kaasneb see, et liikmesriigid loovutavad rohkem iseseisvust, kuigi liidu juhtimine jääb peamiselt tehnokraatliku struktuuri kontrolli alla. |
| --- | --- |

2.2.

See tähendab, et majandus- ja rahaliit on poolvalmis föderatsioon, mis praegu toimib n-ö järelevalvajana, aga ei tegutse veel ühiselt. Selle eesmärgitunnetus on tugevam kui kusagil mujal ning see on tekitanud arutelude avaliku ruumi. Majandus- ja rahaliiduga kaasneb see, et liikmesriigid loovutavad rohkem iseseisvust, kuigi liidu juhtimine jääb peamiselt tehnokraatliku struktuuri kontrolli alla.

| 2.3. | See liit vajab lõplikku väljakujundamist, luues vajalikud tingimused, mis tagavad, et liitu kuuluvad või kuuluda soovivad riigid saavutaksid mitte ainult stabiilsuse, vaid ka arengu ja õitsengu. Euroalaga liitumine peaks olema riikide jaoks soodsam kui sellest väljajäämine. |
| --- | --- |

2.3.

See liit vajab lõplikku väljakujundamist, luues vajalikud tingimused, mis tagavad, et liitu kuuluvad või kuuluda soovivad riigid saavutaksid mitte ainult stabiilsuse, vaid ka arengu ja õitsengu. Euroalaga liitumine peaks olema riikide jaoks soodsam kui sellest väljajäämine.

| 2.4. | Finantskriisi puhkemine 2008. aastal ja sellele järgnenud sündmused koos katastroofiliste tagajärgedega reaalmajandusele ja Euroopa ühiskonnale on olnud äratuskellaks neile, kes uskusid senini, et majandus- ja rahaliidu ülesehitus jääb enam-vähem rahuldavalt toimima ning ülekanduvad mõjud edendavad harmooniliselt liikmesriikide vahelist lähenemist. |
| --- | --- |

2.4.

Finantskriisi puhkemine 2008. aastal ja sellele järgnenud sündmused koos katastroofiliste tagajärgedega reaalmajandusele ja Euroopa ühiskonnale on olnud äratuskellaks neile, kes uskusid senini, et majandus- ja rahaliidu ülesehitus jääb enam-vähem rahuldavalt toimima ning ülekanduvad mõjud edendavad harmooniliselt liikmesriikide vahelist lähenemist.

| 2.5. | Peagi pärast esimest šokki hakkasid ELi institutsioonid otsima lühiajalisi lahendusi kõige kiireloomulisematele probleemidele. Asjaolu, et kehtestati mehhanismid majandus- ja rahaliidu, euro ning euroala kaitseks, on suur saavutus, kuigi ette tuli ka viivitusi ja tõsiseid tegematajätmisi, näiteks ühise majanduskasvu ja tööhõive edendamise kava puudumine. |
| --- | --- |

2.5.

Peagi pärast esimest šokki hakkasid ELi institutsioonid otsima lühiajalisi lahendusi kõige kiireloomulisematele probleemidele. Asjaolu, et kehtestati mehhanismid majandus- ja rahaliidu, euro ning euroala kaitseks, on suur saavutus, kuigi ette tuli ka viivitusi ja tõsiseid tegematajätmisi, näiteks ühise majanduskasvu ja tööhõive edendamise kava puudumine.

| 2.6. | Samuti on suur saavutus, et äärmiselt keerulistes oludes astuti tulemuslikke samme majandus- ja rahaliidule – vähemalt osaliselt – kindlama pinnase rajamiseks. Komitee tundis kõigi selliste meetmete üle heameelt, kuid samas kritiseeris nende piiratust ja pakkus välja kriisi ületamiseks sobivamaid mõtteid. |
| --- | --- |

2.6.

Samuti on suur saavutus, et äärmiselt keerulistes oludes astuti tulemuslikke samme majandus- ja rahaliidule – vähemalt osaliselt – kindlama pinnase rajamiseks. Komitee tundis kõigi selliste meetmete üle heameelt, kuid samas kritiseeris nende piiratust ja pakkus välja kriisi ületamiseks sobivamaid mõtteid.

| 2.7. | Finants- ja majanduskriis muutus pidevaks majanduslanguseks, milles riikide majandusseisud olid omavahel silmatorkavalt tasakaalust väljas. Kuus aastat hiljem on suur osa EList endiselt kaugeltki mitte kadestatavas seisus oma väikese majanduskasvu ja vankuva tööhõivega. Majanduslikud ja sotsiaalsed tagajärjed räägivad ise enda eest. |
| --- | --- |

2.7.

Finants- ja majanduskriis muutus pidevaks majanduslanguseks, milles riikide majandusseisud olid omavahel silmatorkavalt tasakaalust väljas. Kuus aastat hiljem on suur osa EList endiselt kaugeltki mitte kadestatavas seisus oma väikese majanduskasvu ja vankuva tööhõivega. Majanduslikud ja sotsiaalsed tagajärjed räägivad ise enda eest.

| 2.8. | Kõigist edasiminekutest hoolimata ei ole majandus- ja rahaliit lõpuni välja kujunenud. Olukord on väga keeruline. Hoolimata lootustandvatest taastumise märkidest valitseb mitmes riigis majandusseisak, puudulik tööhõive loomine ja vaesus, mis suures osas tulenevad mitmesugustest sügavale juurdunud põhjustest, mis on kriisi ajal nähtavamaks muutunud ja teravnenud: ajalugu, juhtimistavad (või nende puudumine), erisugused majanduskasvusuunad, erinevad majanduslikud ja sotsiaalsed struktuurid ning erinev välispoliitika. |
| --- | --- |

2.8.

Kõigist edasiminekutest hoolimata ei ole majandus- ja rahaliit lõpuni välja kujunenud. Olukord on väga keeruline. Hoolimata lootustandvatest taastumise märkidest valitseb mitmes riigis majandusseisak, puudulik tööhõive loomine ja vaesus, mis suures osas tulenevad mitmesugustest sügavale juurdunud põhjustest, mis on kriisi ajal nähtavamaks muutunud ja teravnenud: ajalugu, juhtimistavad (või nende puudumine), erisugused majanduskasvusuunad, erinevad majanduslikud ja sotsiaalsed struktuurid ning erinev välispoliitika.

| 2.9. | Euroalal valitsevad endiselt lahkhelid majanduslikule lähenemisele ja liikmesriikide reformidele tugineva stabiilsusliidu pooldajate ning selgekujulise fiskaalliidu pooldajate vahel. Sellest ebakõlast tulenevad ka eriarvamused selle suhtes, milline majanduspoliitika peaks olema riikide ja ELi tasandil nii poliitikas kui ka sotsiaalpartnerite suhetes esiplaanil. |
| --- | --- |

2.9.

Euroalal valitsevad endiselt lahkhelid majanduslikule lähenemisele ja liikmesriikide reformidele tugineva stabiilsusliidu pooldajate ning selgekujulise fiskaalliidu pooldajate vahel. Sellest ebakõlast tulenevad ka eriarvamused selle suhtes, milline majanduspoliitika peaks olema riikide ja ELi tasandil nii poliitikas kui ka sotsiaalpartnerite suhetes esiplaanil.

| 2.10. | Lahknevad seisukohad ja tavad on süvendanud usaldamatuse õhkkonda mitte ainult poliitiliselt, vaid mitmes riigis ka inimeste seas üldiselt, kuitahes pealiskaudne see vastastikune kriitika ka ei ole. Sellest arengusuunast on saanud isetäituv ennustus – see võtab poliitikakujundajatelt võimaliku manööverdamisruumi ning põhjustab kodanike seas foobiat ELi suhtes. |
| --- | --- |

2.10.

Lahknevad seisukohad ja tavad on süvendanud usaldamatuse õhkkonda mitte ainult poliitiliselt, vaid mitmes riigis ka inimeste seas üldiselt, kuitahes pealiskaudne see vastastikune kriitika ka ei ole. Sellest arengusuunast on saanud isetäituv ennustus – see võtab poliitikakujundajatelt võimaliku manööverdamisruumi ning põhjustab kodanike seas foobiat ELi suhtes.

| 2.11. | Kuna majandus- ja rahaliidus valitseb peamiselt valitsustevaheline otsustamine ja tehnokraatlik juhtimine, on demokraatliku legitiimsuse ja usaldusväärsuse puudumisel tõsine mõju, mis suurendab ka partnerriikide vahelisi kontraste. |
| --- | --- |

2.11.

Kuna majandus- ja rahaliidus valitseb peamiselt valitsustevaheline otsustamine ja tehnokraatlik juhtimine, on demokraatliku legitiimsuse ja usaldusväärsuse puudumisel tõsine mõju, mis suurendab ka partnerriikide vahelisi kontraste.

| 2.12. | EL ei ole erand. Ka teised suured kooslused, näiteks USA, Hiina, Venemaa, India ja Brasiilia, ning paljud väiksemad riigid on samalaadsetes rasketes oludes. Kuid kahtlemata on ELil ja eriti euroalal suuri probleeme takistuste ületamisel, võrreldes USA ja Aasiaga (nn Aasia vabrik). |
| --- | --- |

2.12.

EL ei ole erand. Ka teised suured kooslused, näiteks USA, Hiina, Venemaa, India ja Brasiilia, ning paljud väiksemad riigid on samalaadsetes rasketes oludes. Kuid kahtlemata on ELil ja eriti euroalal suuri probleeme takistuste ületamisel, võrreldes USA ja Aasiaga (nn Aasia vabrik).

| 2.13. | Põhimõtteliselt usub komitee, et kuigi Euroopa majanduse tegelikku olukorda mõjutavad paljud erinevad ja keerukad aspektid, peaks majandus- ja rahaliidu tõhusam poliitiline juhtimine aitama oluliselt kaasa stabiilsuse suurendamisele praeguste ja tulevaste probleemide lahendamisel. Igal juhul on majandus- ja rahaliidu tugevdamine asendamatu Euroopa teatud põhihuvide kaitsmisel maailmas. |
| --- | --- |

2.13.

Põhimõtteliselt usub komitee, et kuigi Euroopa majanduse tegelikku olukorda mõjutavad paljud erinevad ja keerukad aspektid, peaks majandus- ja rahaliidu tõhusam poliitiline juhtimine aitama oluliselt kaasa stabiilsuse suurendamisele praeguste ja tulevaste probleemide lahendamisel. Igal juhul on majandus- ja rahaliidu tugevdamine asendamatu Euroopa teatud põhihuvide kaitsmisel maailmas.

| 2.14. | Komitee mõistab, et lõplikud lahendused ei ole praegu käeulatuses. Samuti mõistab komitee, et praegune dünaamika, keerukus ja dilemmad on takistuseks kindlale tegevuskavale. Teisest küljest ei saa praegused institutsionaalsed ja juhtimiskorralduse puudujäägid enam pikemat aega jätkuda, ilma et see avaldaks kindlustundele ja majandustulemustele püsivat kahjulikku mõju. Seepärast peab komitee viivitusi, heitumist ja tulevikuplaani puudumist vastuvõetamatuks. |
| --- | --- |

2.14.

Komitee mõistab, et lõplikud lahendused ei ole praegu käeulatuses. Samuti mõistab komitee, et praegune dünaamika, keerukus ja dilemmad on takistuseks kindlale tegevuskavale. Teisest küljest ei saa praegused institutsionaalsed ja juhtimiskorralduse puudujäägid enam pikemat aega jätkuda, ilma et see avaldaks kindlustundele ja majandustulemustele püsivat kahjulikku mõju. Seepärast peab komitee viivitusi, heitumist ja tulevikuplaani puudumist vastuvõetamatuks.

| 2.15. | Komitee usub seega, et vältimatult on vaja tõsist arutelu majandus- ja rahaliidu kindlapõhjalise ülesehituse üle, mis eeldab konsensust majandus- ja sotsiaaleesmärkide osas ning kokkulepitud juhtimiskorraldust. |
| --- | --- |

2.15.

Komitee usub seega, et vältimatult on vaja tõsist arutelu majandus- ja rahaliidu kindlapõhjalise ülesehituse üle, mis eeldab konsensust majandus- ja sotsiaaleesmärkide osas ning kokkulepitud juhtimiskorraldust.

| 2.16. | Alates majandus- ja rahaliidu algusest on Euroopa integratsiooni suurendamise või vähendamise üle peetava arutelu teemaks olnud riiklik suveräänsus. Komitee rõhutab, et see on vale paradigma, sest riiklik suveräänsus on järk-järgult kadumas. Praeguses üleilmastumise ja sellega kaasnevate probleemide paradigmas ei ole komitee arvates toimivat alternatiivi ühise või ühendatud suveräänsuse paremale kindlustamisele ELis ja eeskätt euroalal. Selleks on vaja kindlalt ühendatud majandusjuhtimist või majandusvalitsust. Samamoodi on majandus- ja rahaliidu tulevik tihedalt seotud teiste tähtsaimate nn suveräänsete poliitikavaldkondadega, näiteks ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika ning energialiiduga. |
| --- | --- |

2.16.

Alates majandus- ja rahaliidu algusest on Euroopa integratsiooni suurendamise või vähendamise üle peetava arutelu teemaks olnud riiklik suveräänsus. Komitee rõhutab, et see on vale paradigma, sest riiklik suveräänsus on järk-järgult kadumas. Praeguses üleilmastumise ja sellega kaasnevate probleemide paradigmas ei ole komitee arvates toimivat alternatiivi ühise või ühendatud suveräänsuse paremale kindlustamisele ELis ja eeskätt euroalal. Selleks on vaja kindlalt ühendatud majandusjuhtimist või majandusvalitsust. Samamoodi on majandus- ja rahaliidu tulevik tihedalt seotud teiste tähtsaimate nn suveräänsete poliitikavaldkondadega, näiteks ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika ning energialiiduga.

3.   ELi ja euroala hetkeolukorra SWOT-analüüs

| Tugevad küljed | Nõrgad küljed |
| --- | --- |
| — | Parem teadlikkus sellest, et eurooplaste ees seisab ühine tulevik |

Tugevad küljed

Nõrgad küljed

—

Parem teadlikkus sellest, et eurooplaste ees seisab ühine tulevik

| — | Euroopa Keskpanga silmapaistev, kuigi piiratud roll (rahvusülese institutsioonina) |
| --- | --- |

—

Euroopa Keskpanga silmapaistev, kuigi piiratud roll (rahvusülese institutsioonina)

| — | Euroopa stabiilsusmehhanism ja hiljutine paindlikkusreeglite teadvustamine |
| --- | --- |

—

Euroopa stabiilsusmehhanism ja hiljutine paindlikkusreeglite teadvustamine

| — | Liikmesriikide eelarvedistsipliini paranemine |
| --- | --- |

—

Liikmesriikide eelarvedistsipliini paranemine

| — | ELi tasandil kokkulepitud reeglite parem poliitiline aktsepteerimine valitsuste poolt eriti seoses vajadusega struktuurireformide järele kõigis liikmesriikides |
| --- | --- |

—

ELi tasandil kokkulepitud reeglite parem poliitiline aktsepteerimine valitsuste poolt eriti seoses vajadusega struktuurireformide järele kõigis liikmesriikides

| — | Kõigis liikmesriikides suurem ELiga seotud keskendumine valitsemistava ja halduse parandamisele |
| --- | --- |

—

Kõigis liikmesriikides suurem ELiga seotud keskendumine valitsemistava ja halduse parandamisele

| — | Pangandusliidu loomine ning ühtse kriisilahenduskorra otsustusprotsess |
| --- | --- |

—

Pangandusliidu loomine ning ühtse kriisilahenduskorra otsustusprotsess

| — | Kvantitatiivne lõdvendamine Euroopa Keskpanga poolt |
| --- | --- |

—

Kvantitatiivne lõdvendamine Euroopa Keskpanga poolt

| — | Euroopa Investeerimispanga aktiivsem, kuid endiselt piiratud roll, ning kavandatav Euroopa investeerimiskava |
| --- | --- |

—

Euroopa Investeerimispanga aktiivsem, kuid endiselt piiratud roll, ning kavandatav Euroopa investeerimiskava

| — | Euroopa poolaasta ja riigispetsiifilised soovitused, millega kaasneb ELi suurem osalus riikide eelarvete ja valitsemistava nõrkade kohtade tuvastamisel |
| --- | --- |

—

Euroopa poolaasta ja riigispetsiifilised soovitused, millega kaasneb ELi suurem osalus riikide eelarvete ja valitsemistava nõrkade kohtade tuvastamisel

| — | Läbipaistvuse suurenemine partnerriikide arengusuundi puudutavas avalikus arutelus |
| --- | --- |

—

Läbipaistvuse suurenemine partnerriikide arengusuundi puudutavas avalikus arutelus

| — | Kõigi liikmesriikide vastuvõtlikkuse suurenemine vajadusele edendada majanduskasvu ja konkurentsivõimet ning parandada tingimusi sise- ja välisinvesteeringuteks |
| --- | --- |

—

Kõigi liikmesriikide vastuvõtlikkuse suurenemine vajadusele edendada majanduskasvu ja konkurentsivõimet ning parandada tingimusi sise- ja välisinvesteeringuteks

| — | Hoolimata Euroopas esinevatest erinevustest tagavad Euroopa sotsiaalse turumajanduse mudelid ühiskonnas parima stabiilse arengu |
| --- | --- |

—

Hoolimata Euroopas esinevatest erinevustest tagavad Euroopa sotsiaalse turumajanduse mudelid ühiskonnas parima stabiilse arengu

| — | Euroalal püsiv majanduslik tasakaalustamatus, mis kaldub suurenema |
| --- | --- |

—

Euroalal püsiv majanduslik tasakaalustamatus, mis kaldub suurenema

| — | Vähene solidaarsus liikmesriikide vahel ja riikides endis |
| --- | --- |

—

Vähene solidaarsus liikmesriikide vahel ja riikides endis

| — | Jätkuv ühehäälsuse nõue oluliste küsimuste üle hääletamisel |
| --- | --- |

—

Jätkuv ühehäälsuse nõue oluliste küsimuste üle hääletamisel

| — | Väga pikkade arutelude vajadus edasiminekuteks isegi küsimustes, milles on juba kokku lepitud |
| --- | --- |

—

Väga pikkade arutelude vajadus edasiminekuteks isegi küsimustes, milles on juba kokku lepitud

| — | Eurost hoolimata ei ole ühise tulevikuga kogukonda, seni kuni majandus- ja eelarvepoliitika jääb suures osas liikmesriikide pädevusse (1) |
| --- | --- |

—

Eurost hoolimata ei ole ühise tulevikuga kogukonda, seni kuni majandus- ja eelarvepoliitika jääb suures osas liikmesriikide pädevusse (1)

| — | Demokraatliku legitiimsuse vähesus |
| --- | --- |

—

Demokraatliku legitiimsuse vähesus

| — | Euroopa Komisjoni nõrk positsioon ELi eeskirjade ja poolaasta rakendamisel |
| --- | --- |

—

Euroopa Komisjoni nõrk positsioon ELi eeskirjade ja poolaasta rakendamisel

| — | Kokkulepitud eeskirjade nõrk rakendamine liikmesriikides: ülemäärased eelarvepuudujäägid, riigipõhised soovitused |
| --- | --- |

—

Kokkulepitud eeskirjade nõrk rakendamine liikmesriikides: ülemäärased eelarvepuudujäägid, riigipõhised soovitused

| — | Üksnes kokkuhoiumeetmetele suunatud poliitika negatiivne mõju |
| --- | --- |

—

Üksnes kokkuhoiumeetmetele suunatud poliitika negatiivne mõju

| — | Ajaloolise põhjaga rahvuslikud eelarvamused, mis muu hulgas põhjustavad pidevat kahtlustamist liikmesriikide vahel – vähesemal määral rahandusministeeriumite vahel |
| --- | --- |

—

Ajaloolise põhjaga rahvuslikud eelarvamused, mis muu hulgas põhjustavad pidevat kahtlustamist liikmesriikide vahel – vähesemal määral rahandusministeeriumite vahel

| — | Enamiku liikmesriikide puhul riikide parlamentide ja kodanikuühiskonna vähene kaasamine otsustusprotsessi ja/või teadlikkuse suurendamisse |
| --- | --- |

—

Enamiku liikmesriikide puhul riikide parlamentide ja kodanikuühiskonna vähene kaasamine otsustusprotsessi ja/või teadlikkuse suurendamisse

| — | Mitterahuldav teavitamine eelkõige liikmesriikide juhtide poolt |
| --- | --- |

—

Mitterahuldav teavitamine eelkõige liikmesriikide juhtide poolt

| — | Lahkhelid kogu Euroopa ning euroala avalikus arvamuses ja erakondade seas |
| --- | --- |

—

Lahkhelid kogu Euroopa ning euroala avalikus arvamuses ja erakondade seas

| — | Keskendumine lühiajalistele lähenemisviisidele, pikaajalise mõistmise puudumine, rääkimata pühendunud tegutsemisest |
| --- | --- |

—

Keskendumine lühiajalistele lähenemisviisidele, pikaajalise mõistmise puudumine, rääkimata pühendunud tegutsemisest

| — | Väljakujunemata pangandusliit, otsuse puudumine hoiuste tagamise raamistiku suhtes |
| --- | --- |

—

Väljakujunemata pangandusliit, otsuse puudumine hoiuste tagamise raamistiku suhtes

| — | Süvendatud üleeuroopaline kapitaliturg on kauge unistus, seni kuni pangad jäävad riigipõhiseks |
| --- | --- |

—

Süvendatud üleeuroopaline kapitaliturg on kauge unistus, seni kuni pangad jäävad riigipõhiseks

| — | Väljakujunemata ja killustunud siseturg |
| --- | --- |

—

Väljakujunemata ja killustunud siseturg

| — | Majandus- ja rahaliidu ning Euroopa Liidu tuleviku suhtes pikaajalise poliitilise visiooni puudumine |
| --- | --- |

—

Majandus- ja rahaliidu ning Euroopa Liidu tuleviku suhtes pikaajalise poliitilise visiooni puudumine

Võimalused

Ohud

| — | Euroala valitsemistava tugevdamine |
| --- | --- |

—

Euroala valitsemistava tugevdamine

| — | Demokraatliku legitiimsuse tugevdamine |
| --- | --- |

—

Demokraatliku legitiimsuse tugevdamine

| — | Kokkulepitud eeskirjade nõuetekohane rakendamine |
| --- | --- |

—

Kokkulepitud eeskirjade nõuetekohane rakendamine

| — | Kindlustunnet arendavad meetmed, mis suurendavad investeerimiskeskkonna stabiilsust |
| --- | --- |

—

Kindlustunnet arendavad meetmed, mis suurendavad investeerimiskeskkonna stabiilsust

| — | Investeeringute meelitamine EList ja väljastpoolt, muu hulgas Euroopa investeerimiskava abil |
| --- | --- |

—

Investeeringute meelitamine EList ja väljastpoolt, muu hulgas Euroopa investeerimiskava abil

| — | Euroopa Keskpanga kvantitatiivse lõdvendamise programmi edu |
| --- | --- |

—

Euroopa Keskpanga kvantitatiivse lõdvendamise programmi edu

| — | Eelarve- ja fiskaalpoliitika lähenemine kokkulepitud põhimõtetest lähtuvalt: riikliku poliitika jätkamine kokkulepitud ühises raamistikus |
| --- | --- |

—

Eelarve- ja fiskaalpoliitika lähenemine kokkulepitud põhimõtetest lähtuvalt: riikliku poliitika jätkamine kokkulepitud ühises raamistikus

| — | Liikmesriikide ja ELi vaheline lepinguline kord |
| --- | --- |

—

Liikmesriikide ja ELi vaheline lepinguline kord

| — | Majandusliku tasakaalustamatuse vähendamine ühises raamistikus |
| --- | --- |

—

Majandusliku tasakaalustamatuse vähendamine ühises raamistikus

| — | Kokkulepe nii riiklike reformide kui ka majanduskasvu edendamise ja töökohtade loomise algatuste kohta |
| --- | --- |

—

Kokkulepe nii riiklike reformide kui ka majanduskasvu edendamise ja töökohtade loomise algatuste kohta

| — | Veenev lahendus Kreeka – ja teiste riikide – muredele lähenemise edendamisel |
| --- | --- |

—

Veenev lahendus Kreeka – ja teiste riikide – muredele lähenemise edendamisel

| — | Ühendkuningriigi hoidmine ELis mõistlikel tingimustel, mis ei sea ohtu teiste riikide tehtud edusamme |
| --- | --- |

—

Ühendkuningriigi hoidmine ELis mõistlikel tingimustel, mis ei sea ohtu teiste riikide tehtud edusamme

| — | Edukas suhtlus Euroopa Keskpanga, komisjoni ja nõukogu vahel, eriti euroalal |
| --- | --- |

—

Edukas suhtlus Euroopa Keskpanga, komisjoni ja nõukogu vahel, eriti euroalal

| — | Euroala kindel valitsemistava |
| --- | --- |

—

Euroala kindel valitsemistava

| — | Komisjoni ennetava rolli tunnustamine, sealhulgas nn ühenduse meetodi kindlakäeline rakendamine |
| --- | --- |

—

Komisjoni ennetava rolli tunnustamine, sealhulgas nn ühenduse meetodi kindlakäeline rakendamine

| — | Pangandusliidu ja üleeuroopalise kapitalituru väljakujundamine |
| --- | --- |

—

Pangandusliidu ja üleeuroopalise kapitalituru väljakujundamine

| — | Investeeringuteks kasutatavate eurovõlakirjade kasutuselevõtu tingimuste loomine |
| --- | --- |

—

Investeeringuteks kasutatavate eurovõlakirjade kasutuselevõtu tingimuste loomine

| — | Ühise maksubaasiga äriühingu tulumaks |
| --- | --- |

—

Ühise maksubaasiga äriühingu tulumaks

| — | ELi eelarvele maksubaasi kavandamine ja samal ajal selle laiendamine |
| --- | --- |

—

ELi eelarvele maksubaasi kavandamine ja samal ajal selle laiendamine

| — | Euroopa ühtne hääl rahvusvahelistes foorumites |
| --- | --- |

—

Euroopa ühtne hääl rahvusvahelistes foorumites

| — | EL/euroala: liiga vähe, liiga hilja |
| --- | --- |

—

EL/euroala: liiga vähe, liiga hilja

| — | Negatiivne avalik arvamus/euroskepsis |
| --- | --- |

—

Negatiivne avalik arvamus/euroskepsis

| — | Kindlustunde puudumine nii sise- kui ka välisinvestorite seas |
| --- | --- |

—

Kindlustunde puudumine nii sise- kui ka välisinvestorite seas

| — | Deflatsioon |
| --- | --- |

—

Deflatsioon

| — | Püsivalt aeglane majanduskasv võrreldes üleilmsete konkurentidega |
| --- | --- |

—

Püsivalt aeglane majanduskasv võrreldes üleilmsete konkurentidega

| — | Käimasolevad rahvusvahelised (sõjalised) konfliktid, eriti ELi vahetus läheduses |
| --- | --- |

—

Käimasolevad rahvusvahelised (sõjalised) konfliktid, eriti ELi vahetus läheduses

| — | Ebapiisav valmisolek uueks majanduskriisiks |
| --- | --- |

—

Ebapiisav valmisolek uueks majanduskriisiks

| — | ELis/euroalal suurenev majanduslik heterogeensus |
| --- | --- |

—

ELis/euroalal suurenev majanduslik heterogeensus

| — | Kreeka lahkumine euroalalt (või midagi sellelaadset) |
| --- | --- |

—

Kreeka lahkumine euroalalt (või midagi sellelaadset)

| — | Ühendkuningriigi lahkumine EList (või stagneeruv status quo Ühendkuningriigi ja euroala tasakaalus) |
| --- | --- |

—

Ühendkuningriigi lahkumine EList (või stagneeruv status quo Ühendkuningriigi ja euroala tasakaalus)

| — | Pangandusliidu stagneerumine |
| --- | --- |

—

Pangandusliidu stagneerumine

| — | Riigipankade ja liikmesriikide jätkuv seotus, üleeuroopalise kapitalituru puudumine |
| --- | --- |

—

Riigipankade ja liikmesriikide jätkuv seotus, üleeuroopalise kapitalituru puudumine

| — | Ebaõnnestunud rakendamine finantssektoris |
| --- | --- |

—

Ebaõnnestunud rakendamine finantssektoris

| — | Ebaõnnestunud rakendamine siseturul laiemalt, mis põhjustab üha suuremat killustatust |
| --- | --- |

—

Ebaõnnestunud rakendamine siseturul laiemalt, mis põhjustab üha suuremat killustatust

| — | Edasimineku seiskumine teistes põhivaldkondades, nagu energialiit, digitaalne liit ning ühine julgeoleku- ja kaitsepoliitika |
| --- | --- |

—

Edasimineku seiskumine teistes põhivaldkondades, nagu energialiit, digitaalne liit ning ühine julgeoleku- ja kaitsepoliitika

| — | Euroopa Keskpanga kvantitatiivse lõdvendamise programmi ebaedu |
| --- | --- |

—

Euroopa Keskpanga kvantitatiivse lõdvendamise programmi ebaedu

4.   Ettepanekud majandus- ja rahaliidu poliitika ning ELi institutsioonide kohta

4.1.   Demokraatia, läbipaistvus ja legitiimsus

| 4.1.1. | Liikmesriikide pädevuse ulatuslikku üleminekut ELile eeldava majandus- ja rahaliiduga kaasnevad peamised väljakutsed on seotud ELi demokraatliku ja eelkõige parlamentaarse mõõtmega, selle otsustussüsteemi tõhususe, vastutus- ja lojaalse koostöö põhimõtte järgimise ning toimimisviisi läbipaistvusega (nähtavusega). Komitee leiab, et need väljakutsed nõuavad poliitilist liitu, mis taastab ja tagab kodanike osalemise ja kõigi sidusrühmade kaasamise Euroopa integratsiooniprotsessi. |
| --- | --- |

4.1.1.

Liikmesriikide pädevuse ulatuslikku üleminekut ELile eeldava majandus- ja rahaliiduga kaasnevad peamised väljakutsed on seotud ELi demokraatliku ja eelkõige parlamentaarse mõõtmega, selle otsustussüsteemi tõhususe, vastutus- ja lojaalse koostöö põhimõtte järgimise ning toimimisviisi läbipaistvusega (nähtavusega). Komitee leiab, et need väljakutsed nõuavad poliitilist liitu, mis taastab ja tagab kodanike osalemise ja kõigi sidusrühmade kaasamise Euroopa integratsiooniprotsessi.

| 4.1.2. | Poliitilise liidu saavutamine on protsess, mis peab toimuma etappide kaupa. Teatud tingimused ja meetmed saab kehtestada aluslepinguid muutmata. Kuid on teisi, mille jaoks on vaja kindlasti aluslepingud läbi vaadata. |
| --- | --- |

4.1.2.

Poliitilise liidu saavutamine on protsess, mis peab toimuma etappide kaupa. Teatud tingimused ja meetmed saab kehtestada aluslepinguid muutmata. Kuid on teisi, mille jaoks on vaja kindlasti aluslepingud läbi vaadata.

| 4.1.3. | Komitee soovitab vastutuse ja koostöö nimel, et riigi tasandil kasutatavaid osalusviise rakendataks nõuetekohaselt ka ELi tasandil, pidades silmas eelkõige järgmist:






  — | tõelised Euroopa tasandi erakonnad; |
| --- | --- | --- |

4.1.3.

Komitee soovitab vastutuse ja koostöö nimel, et riigi tasandil kasutatavaid osalusviise rakendataks nõuetekohaselt ka ELi tasandil, pidades silmas eelkõige järgmist:

—

tõelised Euroopa tasandi erakonnad;

| — | poliitiliste enamuste ja vähemuste loomine valimisprogrammide alusel; |
| --- | --- |

—

poliitiliste enamuste ja vähemuste loomine valimisprogrammide alusel;

| — | Euroopa Parlamendi valimiste ajaline ühtlustamine. |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi valimiste ajaline ühtlustamine.

| 4.1.4. | Igas liikmesriigis ja kogu ELis kujutab demokraatia küsimus endast tõsist nõrka kohta (piisab, kui mõelda kolmiku rollile uue majandusjuhtimise raames). Esindajate ja nende esindatavate suhted üha hajuvad: see on reaalsus, mille kriis on päevavalgele toonud. Seepärast on kiiresti vaja selle küsimusega tegeleda majandus- ja rahaliidu väljakujundamise protsessi ühe osana selle nelja integratsiooniviisi ehk -samba kaudu: pangandusliit, fiskaalliit, majandusliit (mis komitee arvates peaks hõlmama ka sotsiaalliitu) ning viimaks poliitiline liit. |
| --- | --- |

4.1.4.

Igas liikmesriigis ja kogu ELis kujutab demokraatia küsimus endast tõsist nõrka kohta (piisab, kui mõelda kolmiku rollile uue majandusjuhtimise raames). Esindajate ja nende esindatavate suhted üha hajuvad: see on reaalsus, mille kriis on päevavalgele toonud. Seepärast on kiiresti vaja selle küsimusega tegeleda majandus- ja rahaliidu väljakujundamise protsessi ühe osana selle nelja integratsiooniviisi ehk -samba kaudu: pangandusliit, fiskaalliit, majandusliit (mis komitee arvates peaks hõlmama ka sotsiaalliitu) ning viimaks poliitiline liit.

| 4.1.5. | Selle poliitilise liidu saavutamiseks – alustades riikidest, kes sellist liitu soovivad, ning kohaldades diferentseeritud integratsiooni põhimõtet – soovitab komitee võtta õigel ajal kasutusele konvendil põhineva lähenemisviisi, tehes konvendile ülesandeks otsida Lissaboni lepingust kaugemale minevaid lahendusi. Komitee võtab endale ülesandeks esitada ettepanekuid kodanikuühiskonna tõhusaks kaasamiseks konvendi töösse. |
| --- | --- |

4.1.5.

Selle poliitilise liidu saavutamiseks – alustades riikidest, kes sellist liitu soovivad, ning kohaldades diferentseeritud integratsiooni põhimõtet – soovitab komitee võtta õigel ajal kasutusele konvendil põhineva lähenemisviisi, tehes konvendile ülesandeks otsida Lissaboni lepingust kaugemale minevaid lahendusi. Komitee võtab endale ülesandeks esitada ettepanekuid kodanikuühiskonna tõhusaks kaasamiseks konvendi töösse.

4.2.   Seadusandlik võim

Esindusdemokraatia: Euroopa Parlament ja liikmesriikide parlamendid

| 4.2.1. | Esindusdemokraatia põhiareen majandus- ja rahaliidus on Euroopa Parlament, mille koosseisu kuuluvad liikmed ühisrahaga ühinenud või selleks ettevalmistusi tegevatest riikidest. |
| --- | --- |

4.2.1.

Esindusdemokraatia põhiareen majandus- ja rahaliidus on Euroopa Parlament, mille koosseisu kuuluvad liikmed ühisrahaga ühinenud või selleks ettevalmistusi tegevatest riikidest.

Ettepanek A

Kõnealuste parlamendiliikmete töö nähtavuse, sidususe ja tõhususe tagamiseks soovitab komitee luua Euroopa Parlamendi juurde neid liikmeid koondava alalise organi. Selle eesmärk oleks suurendada ühisraha haldavate asutuste vastutust ning samal ajal luua avalik ruum dialoogi pidamiseks ja konsulteerimiseks, koostada täiskogule otsustamiseks esitatavaid dokumente majanduse ja rahanduse küsimustes ja nende üle hääletada ning tagada, et majandus- ja rahaliidu poliitika rakendamisel võetakse võrdselt arvesse solidaarsuse ja lojaalse koostöö põhimõtet.

| 4.2.2. | Esindusdemokraatia konsolideerimine majandus- ja rahaliidus ei oleks täielik, kui otsustusmeetodi puhul ei võetaks arvesse kahetist, st riiklikku ja Euroopa tasandi legitiimsust, mis on Euroopa ainulaadses mudelis väga oluline. |
| --- | --- |

4.2.2.

Esindusdemokraatia konsolideerimine majandus- ja rahaliidus ei oleks täielik, kui otsustusmeetodi puhul ei võetaks arvesse kahetist, st riiklikku ja Euroopa tasandi legitiimsust, mis on Euroopa ainulaadses mudelis väga oluline.

Ettepanek B

Komitee soovitab hästi kasutada ja samal ajal laiendada parlamentidevahelise konverentsi pädevust (fiskaalkokkuleppe artikkel 13), andes sellele volitused arutada ja välja anda siduvaid arvamusi majanduskasvu, konkurentsivõime, tööhõive, maksude ja sotsiaalpoliitika kohta. Lisaks peaks Euroopa Parlament võimaldama kaasata oma majandus- ja rahaliidu alase siseorgani töösse vaatlejatena ka liikmesriikide parlamendiliikmeid euroalasse kuuluvatest ja sellega peagi ühinevatest riikidest. Parlamentidevahelisse konverentsi võiksid kuuluda majandus- ja rahaliidu riikide parlamentide eelarve- ja tööstuskomisjonide esimehed ning Euroopa Parlamendi eelarve-, majandus- ja rahandus-, tööstus-, teadusuuringute- ja energeetika- ning ühtekuuluvuskomisjoni esimehed. Kaasotsustamismenetluse tugevdamine peab kaasa aitama uute seadusandlike ettepanekute legitiimsusele.

Ettepanek C

Liikmesriikide parlamendid peavad omalt poolt osalema nähtavalt ELi poliitilistes aruteludes. Mõnes riigis see juba toimubki, näiteks Euroopa Komisjoni osalemise kaudu parlamendiaruteludes. Tuleks levitada asjaomaseid häid tavasid. Eesmärk võiks olla liikmesriikide poliitikute nähtavam osalemine oma tasandil neid otseselt puudutavates ELi poliitikavaldkondades.

Nõukogu

| 4.2.3. | Kõnealuses poliitilises kontekstis tekib soodsam alus tihedamaks koostööks ja konsulteerimiseks euroala tippkohtumise ja/või eurorühma – ja kõnealusel juhul ka ühinemiseks valmistuvate riikide – ning Euroopa Parlamendi ja liikmesriikide parlamentide vahel. Kooskõlas eelmise punktiga võiksid euroalasse kuuluvate ja euroalaga ühineda soovivate riikide ministrid täita majandus- ja rahaliiduga seonduvates küsimustes koos Euroopa Parlamendiga seadusandlikke ülesandeid. |
| --- | --- |

4.2.3.

Kõnealuses poliitilises kontekstis tekib soodsam alus tihedamaks koostööks ja konsulteerimiseks euroala tippkohtumise ja/või eurorühma – ja kõnealusel juhul ka ühinemiseks valmistuvate riikide – ning Euroopa Parlamendi ja liikmesriikide parlamentide vahel. Kooskõlas eelmise punktiga võiksid euroalasse kuuluvate ja euroalaga ühineda soovivate riikide ministrid täita majandus- ja rahaliiduga seonduvates küsimustes koos Euroopa Parlamendiga seadusandlikke ülesandeid.

| 4.2.4. | Nõukogu tegevust tuleks edendada riiklike haldusasutuste jõupingutuste abil, mis peavad käima käsikäes kõnealuse arenguga, eelkõige ametnike vahetusega asutuste vahel ning kahepoolsete suhete tugevdamisega. |
| --- | --- |

4.2.4.

Nõukogu tegevust tuleks edendada riiklike haldusasutuste jõupingutuste abil, mis peavad käima käsikäes kõnealuse arenguga, eelkõige ametnike vahetusega asutuste vahel ning kahepoolsete suhete tugevdamisega.

| 4.2.5. | Komitee märgib, et kvalifitseeritud häälteenamusega hääletamise laialdasem kasutuselevõtt ning ühehäälse hääletamise kaotamine teatud aja pärast aitab süvendada integratsiooni poliitilises liidus. |
| --- | --- |

4.2.5.

Komitee märgib, et kvalifitseeritud häälteenamusega hääletamise laialdasem kasutuselevõtt ning ühehäälse hääletamise kaotamine teatud aja pärast aitab süvendada integratsiooni poliitilises liidus.

| 4.2.6. | Seega edendab paremini struktureeritud koostöö ja konsulteerimine poliitilises liidus majandus- ja rahaliidu põhivaldkondade poliitikameetmete tõhusust. Kogu EL saab sellest kasu. |
| --- | --- |

4.2.6.

Seega edendab paremini struktureeritud koostöö ja konsulteerimine poliitilises liidus majandus- ja rahaliidu põhivaldkondade poliitikameetmete tõhusust. Kogu EL saab sellest kasu.

| 4.2.7. | Nagu punktis 5 asuvas tabelis on märgitud, on võimalik teha paljutki ilma aluslepinguid muutmata. Enamiku majandus- ja rahaliidu poliitikavaldkondade puhul saab tõhustatud koostöö toimuda otse riikide vahel. Parem oleks kehtestada majandus- ja rahaliidus teatud liiki alaline tõhustatud koostöö, mis aitaks ka euroala riikidest ja kandidaatriikidest pärit Euroopa Parlamendi liikmetel tõhusamalt tegutseda. |
| --- | --- |

4.2.7.

Nagu punktis 5 asuvas tabelis on märgitud, on võimalik teha paljutki ilma aluslepinguid muutmata. Enamiku majandus- ja rahaliidu poliitikavaldkondade puhul saab tõhustatud koostöö toimuda otse riikide vahel. Parem oleks kehtestada majandus- ja rahaliidus teatud liiki alaline tõhustatud koostöö, mis aitaks ka euroala riikidest ja kandidaatriikidest pärit Euroopa Parlamendi liikmetel tõhusamalt tegutseda.

| 4.2.8. | Komitee leiab, et oleks kasulik taastada eurorühmas nõukogu eri koosseisude ühisistungite pidamine, avades seeläbi võimaluse pidada korrapärast dialoogi ühelt poolt rahandus-, majandus- ja sotsiaalministrite ning teiselt poolt sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna vahel. |
| --- | --- |

4.2.8.

Komitee leiab, et oleks kasulik taastada eurorühmas nõukogu eri koosseisude ühisistungite pidamine, avades seeläbi võimaluse pidada korrapärast dialoogi ühelt poolt rahandus-, majandus- ja sotsiaalministrite ning teiselt poolt sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna vahel.

4.3.   Täitevvõim

Majandus- ja rahaliidu täitevorgan, Euroopa Komisjon

| 4.3.1. | Pärast üleminekuperioodi, mis viib lõppkokkuvõttes aluslepingu muutmiseni, kujuneb välja majandus- ja rahaliidu juhtorgan. Selle esimees peaks igas olulises mõttes tegutsema euroala majandus- ja rahandusministrina ning tal oleks Euroopa Komisjoni asepresidendi roll – sarnaselt ELi välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ametikohaga. |
| --- | --- |

4.3.1.

Pärast üleminekuperioodi, mis viib lõppkokkuvõttes aluslepingu muutmiseni, kujuneb välja majandus- ja rahaliidu juhtorgan. Selle esimees peaks igas olulises mõttes tegutsema euroala majandus- ja rahandusministrina ning tal oleks Euroopa Komisjoni asepresidendi roll – sarnaselt ELi välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ametikohaga.

| 4.3.2. | Euroopa ainulaadses mudelis etendab (väiksem ja tõhusam) Euroopa Komisjon jätkuvalt väga olulist rolli. Nn ühenduse meetodil ja komisjoni kehtival algatusõigusel on samuti väga eriline tähtsus majandus- ja rahaliidu süvendamisel. See roll tuleb tagada poliitilise liiduga. |
| --- | --- |

4.3.2.

Euroopa ainulaadses mudelis etendab (väiksem ja tõhusam) Euroopa Komisjon jätkuvalt väga olulist rolli. Nn ühenduse meetodil ja komisjoni kehtival algatusõigusel on samuti väga eriline tähtsus majandus- ja rahaliidu süvendamisel. See roll tuleb tagada poliitilise liiduga.

| 4.3.3. | Euroopa Komisjonile peaks jääma nn kaksikroll, luues sidet ELi ning majandus- ja rahaliidu vahel ajani, mil majandus- ja rahaliidu täitevorgan on iseseisvana tööle rakendatud. Vähendamata komisjoni kehtivat algatusõigust, tuleks leida viise, kuidas asjakohaselt kaasata ka Euroopa Parlamenti, et säilitada uue seadusandliku ettepaneku legitiimsus. |
| --- | --- |

4.3.3.

Euroopa Komisjonile peaks jääma nn kaksikroll, luues sidet ELi ning majandus- ja rahaliidu vahel ajani, mil majandus- ja rahaliidu täitevorgan on iseseisvana tööle rakendatud. Vähendamata komisjoni kehtivat algatusõigust, tuleks leida viise, kuidas asjakohaselt kaasata ka Euroopa Parlamenti, et säilitada uue seadusandliku ettepaneku legitiimsus.

| 4.3.4. | Komitee teeb ettepaneku nimetada ametisse alaline eurorühma esimees, kes saaks kõige paremini teha koostööd otse Brüsselis Euroopa Komisjoni ja Euroopa Parlamendiga ning liikmesriikide valitsuste ja parlamentidega. Komisjoni presidendi Jean-Claude Junckeri meetodit järgides võiks mõni komisjoni asepresident juhtida eurorühma koosolekuid. Ta esindaks seega majandus- ja rahaliitu rahvusvahelistes organisatsioonides. |
| --- | --- |

4.3.4.

Komitee teeb ettepaneku nimetada ametisse alaline eurorühma esimees, kes saaks kõige paremini teha koostööd otse Brüsselis Euroopa Komisjoni ja Euroopa Parlamendiga ning liikmesriikide valitsuste ja parlamentidega. Komisjoni presidendi Jean-Claude Junckeri meetodit järgides võiks mõni komisjoni asepresident juhtida eurorühma koosolekuid. Ta esindaks seega majandus- ja rahaliitu rahvusvahelistes organisatsioonides.

4.4.   Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

| 4.4.1. | Kõik eelkirjeldatu peaks andma komiteele veelgi suurema kindlameelsuse rajada Euroopa inimestega tugevamad ja konstruktiivsemad suhted ning leida võimalusi nende kaasamiseks ühiskondlikku ellu. Konkreetsetes küsimustes tuleb tagada kindlad konsulteerimisviisid, kaasates sotsiaalpartnerid ja kodanikuühiskonna, eeskätt euroalal, sest nendel organisatsioonidel on oluline osa poliitikavaldkondades, mida majandus- ja rahaliit otseselt puudutab. Sageli mõjutavad nad poliitikameetmete tulemust ka riigi tasandil. Euroopa tasandil saab komitee järgmiste vahendite abil tegutseda kodanikuühiskonna seisukohtade vahendajana, vastutades organiseeritud kodanikuühiskonna osalemise eest ELi otsustusprotsessis ning vähendamata seejuures sotsiaalpartnerite rolli sotsiaaldialoogis:






  a) | organiseeritud kodanikuühiskonna foorum konkreetsetes küsimustes, sealhulgas Euroopa integratsiooniprotsessi piiride hindamine ning uute osalusvormide otsimine; |
| --- | --- | --- |

4.4.1.

Kõik eelkirjeldatu peaks andma komiteele veelgi suurema kindlameelsuse rajada Euroopa inimestega tugevamad ja konstruktiivsemad suhted ning leida võimalusi nende kaasamiseks ühiskondlikku ellu. Konkreetsetes küsimustes tuleb tagada kindlad konsulteerimisviisid, kaasates sotsiaalpartnerid ja kodanikuühiskonna, eeskätt euroalal, sest nendel organisatsioonidel on oluline osa poliitikavaldkondades, mida majandus- ja rahaliit otseselt puudutab. Sageli mõjutavad nad poliitikameetmete tulemust ka riigi tasandil. Euroopa tasandil saab komitee järgmiste vahendite abil tegutseda kodanikuühiskonna seisukohtade vahendajana, vastutades organiseeritud kodanikuühiskonna osalemise eest ELi otsustusprotsessis ning vähendamata seejuures sotsiaalpartnerite rolli sotsiaaldialoogis:

a)

organiseeritud kodanikuühiskonna foorum konkreetsetes küsimustes, sealhulgas Euroopa integratsiooniprotsessi piiride hindamine ning uute osalusvormide otsimine;

| b) | spetsiaalne euroala foorum, et hinnata eesmärgipärasust ja ühtekuuluvustunnet kui teid eelarvamustest vabanemise ja vastastikuse usalduse suurendamise suunas; |
| --- | --- |

b)

spetsiaalne euroala foorum, et hinnata eesmärgipärasust ja ühtekuuluvustunnet kui teid eelarvamustest vabanemise ja vastastikuse usalduse suurendamise suunas;

| c) | arvamused õigusloome-eelsete algatustena teatud teemadel, mis on üldsuse jaoks eriti õrnad ning milles Euroopa Parlament ja nõukogu peavad õigusakte vastu võtma. |
| --- | --- |

c)

arvamused õigusloome-eelsete algatustena teatud teemadel, mis on üldsuse jaoks eriti õrnad ning milles Euroopa Parlament ja nõukogu peavad õigusakte vastu võtma.

5.   Õigusaktid ja nende sisu

| 5.1. | Selleks et saavutada neli kõnealust liitu, mis on kooskõlas nelja presidendi aruandega ja samaväärsed komitee nelja sambaga (2), tuleks mitmes valdkonnas võtta meetmeid ilma aluslepinguid muutmata (alljärgneva tabeli esimene veerg). Teistes meetmetes tuleb üheskoos kokku leppida ELi tasandil (euroala) uue otsustusmeetodi ja uute vahendite abil, kasutades kehtivas aluslepingus sätestatud tõhustatud koostööd (tabeli teine veerg) või muutes aluslepingut või võttes vajaduse korral vastu uue majandus- ja rahaliidu lepingu (kolmas veerg). Lõpetuseks tehakse tabelis kokkuvõte nimetatud etappidest ning esitatakse institutsioonilisi ettepanekuid ja pakutakse välja ettevalmistavaid algatusi majandus- ja rahaliidu poliitilise samba osas (neljas veerg). |
| --- | --- |

5.1.

Selleks et saavutada neli kõnealust liitu, mis on kooskõlas nelja presidendi aruandega ja samaväärsed komitee nelja sambaga (2), tuleks mitmes valdkonnas võtta meetmeid ilma aluslepinguid muutmata (alljärgneva tabeli esimene veerg). Teistes meetmetes tuleb üheskoos kokku leppida ELi tasandil (euroala) uue otsustusmeetodi ja uute vahendite abil, kasutades kehtivas aluslepingus sätestatud tõhustatud koostööd (tabeli teine veerg) või muutes aluslepingut või võttes vajaduse korral vastu uue majandus- ja rahaliidu lepingu (kolmas veerg). Lõpetuseks tehakse tabelis kokkuvõte nimetatud etappidest ning esitatakse institutsioonilisi ettepanekuid ja pakutakse välja ettevalmistavaid algatusi majandus- ja rahaliidu poliitilise samba osas (neljas veerg).

| 5.2. | Majandus- ja rahaliidu väljakujundamise võimaluste analüütiline skeem (3) |
| --- | --- |

5.2.

Majandus- ja rahaliidu väljakujundamise võimaluste analüütiline skeem (3)

| (I) Kehtivas aluslepingus sätestatud poliitika | (II) Tõhustatud/struktureeritud koostöö sillaklauslid
  (ELi toimimise lepingu artikkel 136) | (III) Lissaboni lepingust kaugemale minnes | Poliitilise samba saavutamiseks vajalikud institutsioonilised sammud: euroala ja sellega ühineda soovivate riikide jaoks |
| --- | --- | --- | --- |
| Finants-, fiskaal- ja rahandussammas








  — | Maksustamine äriühingu tulumaksu ühtselt konsolideeritud maksubaasilt |

(I) Kehtivas aluslepingus sätestatud poliitika

(II) Tõhustatud/struktureeritud koostöö sillaklauslid
  (ELi toimimise lepingu artikkel 136)

(III) Lissaboni lepingust kaugemale minnes

Poliitilise samba saavutamiseks vajalikud institutsioonilised sammud: euroala ja sellega ühineda soovivate riikide jaoks

Finants-, fiskaal- ja rahandussammas

—

Maksustamine äriühingu tulumaksu ühtselt konsolideeritud maksubaasilt

| — | Pangandusliidu, kapitalituru ja Euroopa järelevalvesüsteemi väljakujundamine |
| --- | --- |

—

Pangandusliidu, kapitalituru ja Euroopa järelevalvesüsteemi väljakujundamine

| — | Finantsabi liikmesriigile kriisi korral (ELi toimimise lepingu artikkel 122) |
| --- | --- |

—

Finantsabi liikmesriigile kriisi korral (ELi toimimise lepingu artikkel 122)

| — | Riiklike reformikavade rakendamine |
| --- | --- |

—

Riiklike reformikavade rakendamine

Finants-, fiskaal- ja rahandussammas

| — | Euroopa stabiilsusmehhanismi tugevdamine |
| --- | --- |

—

Euroopa stabiilsusmehhanismi tugevdamine

| — | Euroopa Keskpanga volituste täiendamine |
| --- | --- |

—

Euroopa Keskpanga volituste täiendamine

| — | Majandus- ja rahaliidu ühine fiskaalpoliitika |
| --- | --- |

—

Majandus- ja rahaliidu ühine fiskaalpoliitika

| — | (Fiskaal-) ja eelarveliit |
| --- | --- |

—

(Fiskaal-) ja eelarveliit

| — | Võlgade katte ühine tagamine (või ELi toimimise lepingu artikli 125 kohaselt?) |
| --- | --- |

—

Võlgade katte ühine tagamine (või ELi toimimise lepingu artikli 125 kohaselt?)

| — | Solidaarsus- ja konkurentsivõimemehhanism asümmeetriliste šokkide ja tasakaalustamatuse ärahoidmiseks (fiskaalliit) |
| --- | --- |

—

Solidaarsus- ja konkurentsivõimemehhanism asümmeetriliste šokkide ja tasakaalustamatuse ärahoidmiseks (fiskaalliit)

| — | Majandus- ja rahaliidu maksebilanss |
| --- | --- |

—

Majandus- ja rahaliidu maksebilanss

Finants-, fiskaal- ja rahandussammas

| — | Omavahendid |
| --- | --- |

—

Omavahendid

| — | Euroopa Valuutafondi loomine võlaagentuurina |
| --- | --- |

—

Euroopa Valuutafondi loomine võlaagentuurina

| — | Eurovõlakirjad uue võla katmiseks |
| --- | --- |

—

Eurovõlakirjad uue võla katmiseks

| — | Maksusüsteemi ühtlustamine |
| --- | --- |

—

Maksusüsteemi ühtlustamine

1. etapp

| 1. | Alalise eurorühma esimehe määramine |
| --- | --- |

1.

Alalise eurorühma esimehe määramine

| 2. | Parlamentidevahelise konverentsi töölepanemine |
| --- | --- |

2.

Parlamentidevahelise konverentsi töölepanemine

| 3. | Euroala nn parlamentariseerimine (Euroopa Parlamendi suur komisjon, mille koosseisu kuuluvad kõik majandus- ja rahaliidu riikidest pärit liikmed) |
| --- | --- |

3.

Euroala nn parlamentariseerimine (Euroopa Parlamendi suur komisjon, mille koosseisu kuuluvad kõik majandus- ja rahaliidu riikidest pärit liikmed)

Majandussammas

| — | Junckeri kava tugevdamine ja rakendamine |
| --- | --- |

—

Junckeri kava tugevdamine ja rakendamine

| — | Poliitikameetmed investeeringute, majanduskasvu ja tööhõive edendamiseks |
| --- | --- |

—

Poliitikameetmed investeeringute, majanduskasvu ja tööhõive edendamiseks

| — | Euroopa Investeerimispanga eurovõlakirjad |
| --- | --- |

—

Euroopa Investeerimispanga eurovõlakirjad

| — | Teadmiste levitamise strateegiad (digitaalarengu tegevuskava) |
| --- | --- |

—

Teadmiste levitamise strateegiad (digitaalarengu tegevuskava)

| — | Siseturu väljakujundamine (ühtne energia-/digitaal-/teadusturg) |
| --- | --- |

—

Siseturu väljakujundamine (ühtne energia-/digitaal-/teadusturg)

| — | Stabiilsuse ja kasvu pakti nõuete paindlikkus |
| --- | --- |

—

Stabiilsuse ja kasvu pakti nõuete paindlikkus

| — | Euroopa poolaasta ja lepinguliste kokkulepete parem rakendamine (lähenemise ja konkurentsivõime rahastamisvahend (CCI)) |
| --- | --- |

—

Euroopa poolaasta ja lepinguliste kokkulepete parem rakendamine (lähenemise ja konkurentsivõime rahastamisvahend (CCI))

Majandussammas

| — | Majandus- ja rahaliidu makro- ja mikromajanduslik valitsemine |
| --- | --- |

—

Majandus- ja rahaliidu makro- ja mikromajanduslik valitsemine

| — | Teadusuuringud ja innovatsioon |
| --- | --- |

—

Teadusuuringud ja innovatsioon

| — | Koosolekute tihe kooskõlastamine euroala riigipeade ja valitsusjuhtide, eurorühma ja eurorühma töörühma kohtumistel |
| --- | --- |

—

Koosolekute tihe kooskõlastamine euroala riigipeade ja valitsusjuhtide, eurorühma ja eurorühma töörühma kohtumistel

| — | Euroala uued õigusaktid |
| --- | --- |

—

Euroala uued õigusaktid

| — | Investeeringud sotsiaaltaristusse |
| --- | --- |

—

Investeeringud sotsiaaltaristusse

| — | Osalusdemokraatia majandussektoris |
| --- | --- |

—

Osalusdemokraatia majandussektoris

Majandussammas

(juhul kui majandus- ja rahaliidu raames ei anta luba tõhustatud koostööks)

| — | ELi majandus-/fiskaalpoliitika kõrge esindaja |
| --- | --- |

—

ELi majandus-/fiskaalpoliitika kõrge esindaja

| — | Majanduspoliitika kohustuslik kooskõlastamine (ELi toimimise lepingu artikli 5 muutmine) |
| --- | --- |

—

Majanduspoliitika kohustuslik kooskõlastamine (ELi toimimise lepingu artikli 5 muutmine)

| — | Enamushääletus makro- ja mikromajanduspoliitika küsimustes parlamendiga kaasotsustamise teel (majandus- ja rahaliidu esindajad parlamendis) |
| --- | --- |

—

Enamushääletus makro- ja mikromajanduspoliitika küsimustes parlamendiga kaasotsustamise teel (majandus- ja rahaliidu esindajad parlamendis)

| — | Volituste ülekandmine, alustades tööstusest ja energeetikast |
| --- | --- |

—

Volituste ülekandmine, alustades tööstusest ja energeetikast

2. etapp

| 4. | Majandus- ja rahaliidu justiitsasjade nõukogu |
| --- | --- |

4.

Majandus- ja rahaliidu justiitsasjade nõukogu

| 5. | Euroala parlamendiesindajate hääletamine majandus- ja rahaliidu pädevuses olevates küsimustes |
| --- | --- |

5.

Euroala parlamendiesindajate hääletamine majandus- ja rahaliidu pädevuses olevates küsimustes

| 6. | Majandus- ja rahaliidu täitevorgan (valitsus) (praegu eurorühm ja komisjon) |
| --- | --- |

6.

Majandus- ja rahaliidu täitevorgan (valitsus) (praegu eurorühm ja komisjon)

| 7. | Parlamentidevahelise konverentsi (Euroopa Parlament ja liikmesriikide parlamendid) volituste ja pädevusala suurendamine |
| --- | --- |

7.

Parlamentidevahelise konverentsi (Euroopa Parlament ja liikmesriikide parlamendid) volituste ja pädevusala suurendamine

Sotsiaalne ja õiguste sammas

| — | Ühinemine Euroopa inimõiguste konventsiooniga |
| --- | --- |

—

Ühinemine Euroopa inimõiguste konventsiooniga

| — | Koolitus ja haridus |
| --- | --- |

—

Koolitus ja haridus

| — | Üldhuviteenuste raamdirektiiv |
| --- | --- |

—

Üldhuviteenuste raamdirektiiv

| — | Soolise aspekti arvestamine |
| --- | --- |

—

Soolise aspekti arvestamine

| — | Arengunäitajad |
| --- | --- |

—

Arengunäitajad

| — | Ühinemine Euroopa Nõukogu sotsiaalhartaga |
| --- | --- |

—

Ühinemine Euroopa Nõukogu sotsiaalhartaga

| — | Nn õiguste standardite järgimine |
| --- | --- |

—

Nn õiguste standardite järgimine

| — | Horisontaalne sotsiaalklausel (ELi toimimise lepingu artikkel 9) |
| --- | --- |

—

Horisontaalne sotsiaalklausel (ELi toimimise lepingu artikkel 9)

Sotsiaalne sammas

| — | Sotsiaalpoliitika kooskõlastamine |
| --- | --- |

—

Sotsiaalpoliitika kooskõlastamine

| — | Sotsiaalkindlustussüsteemide ühtlustamine |
| --- | --- |

—

Sotsiaalkindlustussüsteemide ühtlustamine

| — | Sisserändepoliitika |
| --- | --- |

—

Sisserändepoliitika

| — | Individuaalsed ja rahvusvahelised pensioniõigused |
| --- | --- |

—

Individuaalsed ja rahvusvahelised pensioniõigused

| — | Kodanike miinimumsissetulek |
| --- | --- |

—

Kodanike miinimumsissetulek

| — | Euroopa avalikud hüved |
| --- | --- |

—

Euroopa avalikud hüved

| — | Tööhõivetoetused |
| --- | --- |

—

Tööhõivetoetused

| — | Tööturg, liikuvus, kvalifikatsioonide tunnustamine |
| --- | --- |

—

Tööturg, liikuvus, kvalifikatsioonide tunnustamine

| — | Avalike teenuste kvaliteet |
| --- | --- |

—

Avalike teenuste kvaliteet

Sotsiaalne sammas

| — | Enamushääletus sotsiaal-, tööhõive-, haridus- ja tervishoiupoliitika küsimustes |
| --- | --- |

—

Enamushääletus sotsiaal-, tööhõive-, haridus- ja tervishoiupoliitika küsimustes

| — | Õiguste harta muutmine seoses omandiõiguse piiridega |
| --- | --- |

—

Õiguste harta muutmine seoses omandiõiguse piiridega

| — | Mitmes valdkonnas üleminek toetuselt jagatud pädevusele (eelkõige hariduses ja koolituses) |
| --- | --- |

—

Mitmes valdkonnas üleminek toetuselt jagatud pädevusele (eelkõige hariduses ja koolituses)

3. etapp

| 8. | Euroopa Parlamendi volituste suurendamine seoses majandus- ja rahaliiduga (demokraatlik legitiimsus) ning tõeliste Euroopa tasandi erakondade loomine |
| --- | --- |

8.

| 9. | Majandus- ja rahaliidu riikide kogu (valitsused) |
| --- | --- |

9.

| 10. | Seadusandliku ja täidesaatva võimu lahusus |
| --- | --- |

10.

| 11. | Ühehäälsust nõudva hääletamise kaotamine |
| --- | --- |

11.

Poliitiline sammas

| — | Majandus- ja rahaliidu parlamentariseerimine |
| --- | --- |

—

Majandus- ja rahaliidu parlamentariseerimine

| — | Suur komisjon (euroala parlamendiesindajad) |
| --- | --- |

—

Suur komisjon (euroala parlamendiesindajad)

| — | Alalise eurorühma esimehe määramine |
| --- | --- |

—

Alalise eurorühma esimehe määramine

| — | Justiitsasjade nõukogu |
| --- | --- |

—

Justiitsasjade nõukogu

| — | Institutsioonidevahelised kokkulepped |
| --- | --- |

—

Institutsioonidevahelised kokkulepped

| — | Naabruspoliitika rakendamine |
| --- | --- |

—

Naabruspoliitika rakendamine

| — | ELi kahe- ja mitmepoolsed kaubanduslepingud |
| --- | --- |

—

ELi kahe- ja mitmepoolsed kaubanduslepingud

Poliitiline sammas

| — | Majandus- ja rahaliidu parlamendiesindajate hääletamine majandus- ja rahaliidu pädevuses olevates küsimustes |
| --- | --- |

—

Majandus- ja rahaliidu parlamendiesindajate hääletamine majandus- ja rahaliidu pädevuses olevates küsimustes

| — | Parlamentidevahelise konverentsi tugevdamine (fiskaalkokkuleppe artikkel 13) |
| --- | --- |

—

Parlamentidevahelise konverentsi tugevdamine (fiskaalkokkuleppe artikkel 13)

| — | Euroopa kaitsepoliitika |
| --- | --- |

—

Euroopa kaitsepoliitika

| — | Välispoliitika |
| --- | --- |

—

Välispoliitika

| — | Ühel häälel kõnelemine ÜRO Julgeolekunõukogus |
| --- | --- |

—

Ühel häälel kõnelemine ÜRO Julgeolekunõukogus

| — | Majandus- ja rahaliidu välisesindatus |
| --- | --- |

—

Majandus- ja rahaliidu välisesindatus

| — | Euroopa prokurör |
| --- | --- |

—

Euroopa prokurör

| — | Euroopa vabatahtlik humanitaarabikorpus |
| --- | --- |

—

Euroopa vabatahtlik humanitaarabikorpus

Poliitiline sammas

| — | Uus majandus- ja rahaliidu leping |
| --- | --- |

—

Uus majandus- ja rahaliidu leping

| — | Euroala parlament (majandus- ja rahaliidu parlamendiliikmed), mis teeb alaliselt tõhustatud koostööd (ELi toimimise lepingu uus artikkel 136) |
| --- | --- |

—

Euroala parlament (majandus- ja rahaliidu parlamendiliikmed), mis teeb alaliselt tõhustatud koostööd (ELi toimimise lepingu uus artikkel 136)

| — | Euroopa Parlamendi tugevdamine (tavaseadusandlus, algatusõigus, kui komisjon ei võta meetmeid) |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi tugevdamine (tavaseadusandlus, algatusõigus, kui komisjon ei võta meetmeid)

| — | Riikide kogu (riigivalitsused) |
| --- | --- |

—

Riikide kogu (riigivalitsused)

| — | Ühehäälsust nõudva hääletamise kaotamine |
| --- | --- |

—

Ühehäälsust nõudva hääletamise kaotamine

| — | Kvalifitseeritud häälteenamus, aluslepingute muutmine |
| --- | --- |

—

Kvalifitseeritud häälteenamus, aluslepingute muutmine

| — | Euroopa täitevorgan (majandus- ja rahaliidu jaoks) |
| --- | --- |

—

Euroopa täitevorgan (majandus- ja rahaliidu jaoks)

| — | Euroopa erakonnad ja valimisprogrammid ning rahvusvahelised nimekirjad |
| --- | --- |

—

Euroopa erakonnad ja valimisprogrammid ning rahvusvahelised nimekirjad

| — | Võimude lahusus |
| --- | --- |

—

Võimude lahusus

| — | Välispoliitika |
| --- | --- |

—

Välispoliitika

Algatused

| — | Kodanikuühiskonna konverents, mille korraldavad Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ning Regioonide Komitee koostöös ELi eesistujariigi ja komisjoniga |
| --- | --- |

—

Kodanikuühiskonna konverents, mille korraldavad Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ning Regioonide Komitee koostöös ELi eesistujariigi ja komisjoniga

| — | Parlamentidevaheline konverents |
| --- | --- |

—

Parlamentidevaheline konverents

| — | Euroopa Parlamendi ettepanekud meetmeteks ilma aluslepingut muutmata ning Lissaboni lepingu läbivaatamiseks |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ettepanekud meetmeteks ilma aluslepingut muutmata ning Lissaboni lepingu läbivaatamiseks

| — | Põhiseaduslik konvent |
| --- | --- |

—

Põhiseaduslik konvent

| — | Üleeuroopalise referendumi korraldamise võimaluse potentsiaalne kaalumine |
| --- | --- |

—

Üleeuroopalise referendumi korraldamise võimaluse potentsiaalne kaalumine

Brüssel, 27. mai 2015

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Henri MALOSSE

---

(1)  Jean-Claude Junckeri analüütiline taustadokument, 12. veebruar 2015, lk 1, „Euroala majanduse parem juhtimine: ettevalmistused järgmisteks sammudeks”

1

(2)  Samuti komitee arvamuse „Majandus- ja rahaliidu väljakujundamine – ELi järgmine õigusloomeperiood” (ELT, C 451, 16.12.2014, lk 10) alusel.

2

(3)  Ibid.

3

Ibid

---

| 8.10.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 332/20 |
| --- | --- | --- | --- |

8.10.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 332/20

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Loovuse, ettevõtluse ja liikuvuse edendamine hariduse ja koolituse valdkonnas”

(omaalgatuslik arvamus)

(2015/C 332/03)

| Raportöör: | Vladimíra DRBALOVÁ |
| --- | --- |

Raportöör:

Vladimíra DRBALOVÁ

16. oktoobril 2014 otsustas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee vastavalt kodukorra artikli 29 lõikele 2 koostada omaalgatusliku arvamuse järgmises küsimuses:

„Loovuse, ettevõtluse ja liikuvuse edendamine hariduse ja koolituse valdkonnas”.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon võttis arvamuse vastu 7. mail 2015.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 508. istungjärgul 27.–28. mail 2015 (27. mai istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 88, vastu hääletas 8, erapooletuks jäi 21.

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee toetab Euroopa Komisjoni ja Euroopa Ülemkogu eesistujariikide kolmiku ühist algatust keskenduda ettevõtlusalasele haridusele (1) ning edendada ettevõtlusvaimu Euroopas. |
| --- | --- |

1.1.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee toetab Euroopa Komisjoni ja Euroopa Ülemkogu eesistujariikide kolmiku ühist algatust keskenduda ettevõtlusalasele haridusele (1) ning edendada ettevõtlusvaimu Euroopas.

| 1.2. | Komitee soovitab liikmesriikidel pöörduda tagasi hariduse ja koolituse valdkonna üleeuroopalise koostöö strateegilise raamistiku juurde (HK 2020), mis põhineb siiani väga aktuaalsel 2006. aasta Oslo tegevuskaval. |
| --- | --- |

1.2.

Komitee soovitab liikmesriikidel pöörduda tagasi hariduse ja koolituse valdkonna üleeuroopalise koostöö strateegilise raamistiku juurde (HK 2020), mis põhineb siiani väga aktuaalsel 2006. aasta Oslo tegevuskaval.

| 1.3. | Komitee soovitab liikmesriikidel töötada välja oma ettevõtlusalase hariduse strateegiad või lisada ettevõtluse käsitus oma riiklikesse elukestva õppe strateegiatesse. |
| --- | --- |

1.3.

Komitee soovitab liikmesriikidel töötada välja oma ettevõtlusalase hariduse strateegiad või lisada ettevõtluse käsitus oma riiklikesse elukestva õppe strateegiatesse.

| 1.4. | Komitee kutsub üles võtmepädevuste järkjärgulisele arendamisele, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu soovituses (2006) (2), eesmärgiga aidata parandada kohanemisvõimet, tööalast konkurentsivõimet, sotsiaalset kaasatust ja liikuvust. |
| --- | --- |

1.4.

Komitee kutsub üles võtmepädevuste järkjärgulisele arendamisele, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu soovituses (2006) (2), eesmärgiga aidata parandada kohanemisvõimet, tööalast konkurentsivõimet, sotsiaalset kaasatust ja liikuvust.

| 1.5. | Kõrge kvaliteediga praktika, õpipoisiõpe, kaheosaline õppesüsteem või muud tööpõhise õppe vormid, starditoetused ja inkubaatorprogrammid, vabatahtlik tegevus ja spordiüritused võivad kergendada üleminekut koolist tööle või füüsilisest isikust ettevõtjaks. |
| --- | --- |

1.5.

Kõrge kvaliteediga praktika, õpipoisiõpe, kaheosaline õppesüsteem või muud tööpõhise õppe vormid, starditoetused ja inkubaatorprogrammid, vabatahtlik tegevus ja spordiüritused võivad kergendada üleminekut koolist tööle või füüsilisest isikust ettevõtjaks.

| 1.6. | Menetlused väljaspool kooli omandatud teadmiste tunnustamiseks vajavad täiustamist ning tunnustamisprotsesside kujundamisse tuleb kaasata nii õpilased, õpetajad kui ka tööandjad ja see peab neid motiveerima (3). |
| --- | --- |

1.6.

Menetlused väljaspool kooli omandatud teadmiste tunnustamiseks vajavad täiustamist ning tunnustamisprotsesside kujundamisse tuleb kaasata nii õpilased, õpetajad kui ka tööandjad ja see peab neid motiveerima (3).

| 1.7. | Ettevõtlusalast haridust tuleb sellegipoolest käsitleda mitte üksnes üldist ettevõtluskeskkonda, vaid ka sotsiaalset keskkonda arvestades. Ettevõtlusoskusi tuleks asjakohaselt käsitleda kõigil haridus- ja koolitustasanditel alates algklassidest sellisel viisil, mis võimaldab nende pidevat arendamist kogu õppekava ulatuses. |
| --- | --- |

1.7.

Ettevõtlusalast haridust tuleb sellegipoolest käsitleda mitte üksnes üldist ettevõtluskeskkonda, vaid ka sotsiaalset keskkonda arvestades. Ettevõtlusoskusi tuleks asjakohaselt käsitleda kõigil haridus- ja koolitustasanditel alates algklassidest sellisel viisil, mis võimaldab nende pidevat arendamist kogu õppekava ulatuses.

| 1.8. | Komitee toetab liikmesriikidele adresseeritud Euroopa Komisjoni ettepanekut töötada võtmepädevuste raamistiku raames välja ettevõtluspädevuse võrdlusraamistik. See aitaks tagada kooskõlastatud lähenemisviisi eri haridustasandite vahel ning mitteformaalse ja informaalse õppe arvessevõtmise. |
| --- | --- |

1.8.

Komitee toetab liikmesriikidele adresseeritud Euroopa Komisjoni ettepanekut töötada võtmepädevuste raamistiku raames välja ettevõtluspädevuse võrdlusraamistik. See aitaks tagada kooskõlastatud lähenemisviisi eri haridustasandite vahel ning mitteformaalse ja informaalse õppe arvessevõtmise.

| 1.9. | Komitee kutsub liikmesriike üles kehtestama õpetajate, koolitajate ja haridusasutuste juhtide programmi, milles keskendutakse ettevõtlusoskuste ja -hoiakute arendamisele. Samal ajal peaksid haridusasutused pakkuma õpikeskkondi, mis edendavad ettevõtlusvaimu ja on avatud laiemale kogukonnale. |
| --- | --- |

1.9.

Komitee kutsub liikmesriike üles kehtestama õpetajate, koolitajate ja haridusasutuste juhtide programmi, milles keskendutakse ettevõtlusoskuste ja -hoiakute arendamisele. Samal ajal peaksid haridusasutused pakkuma õpikeskkondi, mis edendavad ettevõtlusvaimu ja on avatud laiemale kogukonnale.

| 1.10. | Komitee rõhutab, kui oluline on partnerlus eri sidusrühmade – ametiasutused, koolid, ettevõtted, tööturu asutused ja perekonnad – vahel, toonitades eelkõige sotsiaalpartnerite rolli tegelikele vajadustele suunatud ametialaste ja valdkonnaüleste pädevuste arendamisel. |
| --- | --- |

1.10.

Komitee rõhutab, kui oluline on partnerlus eri sidusrühmade – ametiasutused, koolid, ettevõtted, tööturu asutused ja perekonnad – vahel, toonitades eelkõige sotsiaalpartnerite rolli tegelikele vajadustele suunatud ametialaste ja valdkonnaüleste pädevuste arendamisel.

| 1.11. | Komitee kutsub liikmesriike üles kasutama kõiki olemasolevaid programme ja vahendeid, et toetada ettevõtlust hariduses ja koolituses ning loovuse, innovatsiooni ja liikuvuse valdkonnas. Komitee kutsub komisjoni üles toetama liikmesriike ja andma neile asjakohast abi programmi „Erasmus+” rakendamisel, tagades, et kõik selle vahendid toimivad nõuetekohaselt. |
| --- | --- |

1.11.

Komitee kutsub liikmesriike üles kasutama kõiki olemasolevaid programme ja vahendeid, et toetada ettevõtlust hariduses ja koolituses ning loovuse, innovatsiooni ja liikuvuse valdkonnas. Komitee kutsub komisjoni üles toetama liikmesriike ja andma neile asjakohast abi programmi „Erasmus+” rakendamisel, tagades, et kõik selle vahendid toimivad nõuetekohaselt.

2.   Euroopa poliitikaraamistik

| 2.1. | Euroopa Ülemkogu 26.–27. juuni 2014. aasta järelduste I lisas esitatud dokumendi „Liidu strateegiline tegevuskava muutuste aegadel” (4) üks prioriteete oli aidata kõigil arendada oskusi ning kasutada oma andeid ja võimalusi elus, edendades kaasaegse majanduse jaoks vajalikke oskusi ja elukestvat õpet. |
| --- | --- |

2.1.

Euroopa Ülemkogu 26.–27. juuni 2014. aasta järelduste I lisas esitatud dokumendi „Liidu strateegiline tegevuskava muutuste aegadel” (4) üks prioriteete oli aidata kõigil arendada oskusi ning kasutada oma andeid ja võimalusi elus, edendades kaasaegse majanduse jaoks vajalikke oskusi ja elukestvat õpet.

| 2.2. | Selleks et aidata kaasa strateegia „Euroopa 2020” läbivaatamisele, algatas eesistujariik Itaalia (5) poliitilise arutelu hariduse ja koolituse tulevase rolli kohta riiklikes ja ELi majanduskasvu tegevuskavades. Eesistujariik Läti jätkab ka digitaalsete võimaluste edendamist ja ettevõtlusalase hariduse soodustamist, eriti kohalikul tasandil (6). |
| --- | --- |

2.2.

Selleks et aidata kaasa strateegia „Euroopa 2020” läbivaatamisele, algatas eesistujariik Itaalia (5) poliitilise arutelu hariduse ja koolituse tulevase rolli kohta riiklikes ja ELi majanduskasvu tegevuskavades. Eesistujariik Läti jätkab ka digitaalsete võimaluste edendamist ja ettevõtlusalase hariduse soodustamist, eriti kohalikul tasandil (6).

| 2.3. | Hariduse, noorte, kultuuri ja spordi nõukogu rõhutas oma 12. detsembri 2014. aasta järeldustes (7), et nii ettevõtlus kui ka haridus on aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia „Euroopa 2020” prioriteedid. Ettevõtlusvaimu edendamine võib tuua inimestele tööelus märkimisväärset kasu. |
| --- | --- |

2.3.

Hariduse, noorte, kultuuri ja spordi nõukogu rõhutas oma 12. detsembri 2014. aasta järeldustes (7), et nii ettevõtlus kui ka haridus on aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia „Euroopa 2020” prioriteedid. Ettevõtlusvaimu edendamine võib tuua inimestele tööelus märkimisväärset kasu.

| 3. | Üldised märkused |
| --- | --- |

3.

| 3.1. | Ettevõtlusharidusele keskendumine tähendab tagasipöördumist Oslo tegevuskava „Ettevõtlusharidus Euroopas”
   (8) juurde, edendades hoogsamalt ettevõtlusvaimu ühiskonnas ning strateegilist raamistikku üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal (HK 2020)
   (9). |
| --- | --- |

3.1.

Ettevõtlusharidusele keskendumine tähendab tagasipöördumist Oslo tegevuskava „Ettevõtlusharidus Euroopas”
   (8) juurde, edendades hoogsamalt ettevõtlusvaimu ühiskonnas ning strateegilist raamistikku üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal (HK 2020)
   (9).

| 3.2. | Loovus ja innovatsioon on äärmiselt olulised ettevõtete arenguks ning Euroopa konkurentsivõimeks rahvusvahelisel tasandil. Kui tahame edendada majanduskasvu ja konkurentsivõimet, on väga tähtis investeerida haridusse ja oskusi arendavasse koolitusse. Esmane väljakutse on edendada kõigi kodanike seas valdkonnaüleste põhipädevuste (nt digipädevus, õppima õppimine, algatusvõime ja ettevõtlikkus ning kultuuriline teadlikkus) omandamist (10). |
| --- | --- |

3.2.

Loovus ja innovatsioon on äärmiselt olulised ettevõtete arenguks ning Euroopa konkurentsivõimeks rahvusvahelisel tasandil. Kui tahame edendada majanduskasvu ja konkurentsivõimet, on väga tähtis investeerida haridusse ja oskusi arendavasse koolitusse. Esmane väljakutse on edendada kõigi kodanike seas valdkonnaüleste põhipädevuste (nt digipädevus, õppima õppimine, algatusvõime ja ettevõtlikkus ning kultuuriline teadlikkus) omandamist (10).

| 3.3. | Tööturu vaatlusrühma konverents teemal „Uute ettevõtete asutamise toetamine majanduskasvu ja töökohtade loomiseks” (11) näitas selgelt, et ettevõtlusalast haridust tuleks vaadelda laiemas sotsiaalses keskkonnas. Sellegipoolest peaks ettevõtluskeskkond olema suunatud ettevõtete asutamise hõlbustamisele, bürokraatia vähendamisele ning tööturu turvalise paindlikkuse käsitlemisele. Käivituseelseid, tegevuse alustamise ja ettevõtte arendamise stiimuleid saab tõhusalt siduda muude aktiivsete tööturumeetmetega ning neid tuleb vaadelda ka ettevõtluse toetamise ja ettevõtete arendamise laiemas raamistikus. |
| --- | --- |

3.3.

Tööturu vaatlusrühma konverents teemal „Uute ettevõtete asutamise toetamine majanduskasvu ja töökohtade loomiseks” (11) näitas selgelt, et ettevõtlusalast haridust tuleks vaadelda laiemas sotsiaalses keskkonnas. Sellegipoolest peaks ettevõtluskeskkond olema suunatud ettevõtete asutamise hõlbustamisele, bürokraatia vähendamisele ning tööturu turvalise paindlikkuse käsitlemisele. Käivituseelseid, tegevuse alustamise ja ettevõtte arendamise stiimuleid saab tõhusalt siduda muude aktiivsete tööturumeetmetega ning neid tuleb vaadelda ka ettevõtluse toetamise ja ettevõtete arendamise laiemas raamistikus.

| 3.4. | Euroopa väikeettevõtlusalgatuse „Small Business Act” (12) läbivaatamine kujutab endast ainulaadset võimalust tugevdada seoseid VKEdele suunatud meetmete ning ettevõtlusalase hariduse vahel, kasutades kõiki olemasolevaid vahendeid, sh näiteks COSME. VKEde oskuste ja kõigi innovatsiooni vormide täiendamise edendamine on üks kümnest juhtpõhimõttest ELis VKEdele võrdsete võimaluste loomisel. |
| --- | --- |

3.4.

Euroopa väikeettevõtlusalgatuse „Small Business Act” (12) läbivaatamine kujutab endast ainulaadset võimalust tugevdada seoseid VKEdele suunatud meetmete ning ettevõtlusalase hariduse vahel, kasutades kõiki olemasolevaid vahendeid, sh näiteks COSME. VKEde oskuste ja kõigi innovatsiooni vormide täiendamise edendamine on üks kümnest juhtpõhimõttest ELis VKEdele võrdsete võimaluste loomisel.

4.   Valdkonnaülesed oskused

| 4.1. | Hariduse ja koolituse eesmärk peaks olema anda kõigile õppijatele, sõltumata nende soost, sotsiaal-majanduslikust taustast või erivajadustest, võimalus arendada ettevõtluseks vajalikke oskusi ja pädevusi. |
| --- | --- |

4.1.

Hariduse ja koolituse eesmärk peaks olema anda kõigile õppijatele, sõltumata nende soost, sotsiaal-majanduslikust taustast või erivajadustest, võimalus arendada ettevõtluseks vajalikke oskusi ja pädevusi.

| 4.2. | Lisaks sellistele põhioskustele nagu lugemine, kirjutamine ja arvutamine nõuab ettevõtlus mitmesuguste võtmepädevuste järkjärgulist arendamist, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 2006. aasta soovituses, sh algatusvõime ja ettevõtlikkus ning suutlikkus mõtted tegudeks muuta. Sellega kaasneb loomingulisus, uuendusmeelsus ja riskivalmidus, samuti oskus kavandada ja juhtida projekte oma eesmärkide saavutamiseks. |
| --- | --- |

4.2.

Lisaks sellistele põhioskustele nagu lugemine, kirjutamine ja arvutamine nõuab ettevõtlus mitmesuguste võtmepädevuste järkjärgulist arendamist, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 2006. aasta soovituses, sh algatusvõime ja ettevõtlikkus ning suutlikkus mõtted tegudeks muuta. Sellega kaasneb loomingulisus, uuendusmeelsus ja riskivalmidus, samuti oskus kavandada ja juhtida projekte oma eesmärkide saavutamiseks.

| 4.3. | Tagamaks, et Euroopa kodanikud saavad kogu Euroopas vabalt reisida, töötada ja õppida, on eriti oluline võõrkeelteoskus, mis muutub noorte jaoks järjest tähtsamaks (13). |
| --- | --- |

4.3.

Tagamaks, et Euroopa kodanikud saavad kogu Euroopas vabalt reisida, töötada ja õppida, on eriti oluline võõrkeelteoskus, mis muutub noorte jaoks järjest tähtsamaks (13).

| 4.4. | Digitaalse ühtse turu ajajärgul on digitaalne ettevõtlus ülioluline uute töökohtade, uuenduslike ideede ja innovatsiooni kiirendavate klastrite loomiseks. EL peab välja töötama poliitilise raamistiku, mis edendab info- ja kommunikatsioonitehnoloogia alaseid oskusi ning julgustab liikmesriike üksteiselt õppima, kuidas vastavalt ettevõtete vajadustele suurendada IKT-oskustega koolilõpetajate arvu ja parandada nende oskuste kvaliteeti. |
| --- | --- |

4.4.

Digitaalse ühtse turu ajajärgul on digitaalne ettevõtlus ülioluline uute töökohtade, uuenduslike ideede ja innovatsiooni kiirendavate klastrite loomiseks. EL peab välja töötama poliitilise raamistiku, mis edendab info- ja kommunikatsioonitehnoloogia alaseid oskusi ning julgustab liikmesriike üksteiselt õppima, kuidas vastavalt ettevõtete vajadustele suurendada IKT-oskustega koolilõpetajate arvu ja parandada nende oskuste kvaliteeti.

| 4.5. | Meil tuleb vallandada naiste tohutu potentsiaal ning uurida nende ainulaadset lähenemisviisi inimeste ja ettevõtete juhtimisele. Liikmesriigid peaksid tihedas koostöös asjaomaste sidusrühmadega rakendama programme, mis keskenduvad ettevõtete ja ettevõtlusoskuste arendamisele ning naiste juhitavate ettevõtete kaasamisele ülemaailmsetesse tarneahelatesse (14). |
| --- | --- |

4.5.

Meil tuleb vallandada naiste tohutu potentsiaal ning uurida nende ainulaadset lähenemisviisi inimeste ja ettevõtete juhtimisele. Liikmesriigid peaksid tihedas koostöös asjaomaste sidusrühmadega rakendama programme, mis keskenduvad ettevõtete ja ettevõtlusoskuste arendamisele ning naiste juhitavate ettevõtete kaasamisele ülemaailmsetesse tarneahelatesse (14).

5.   Kuidas edendada ettevõtlusvaimu

| 5.1. | Ettevõtlusoskused on olulised nii elus üldiselt kui ka selleks, et anda inimestele rohkem võimalusi ise oma tulevikku kujundada. Ettevõtlusoskusi tuleks asjakohaselt käsitleda kõigil haridus- ja koolitustasanditel alates algklassidest sellisel viisil, mis võimaldab nende pidevat arendamist kogu õppekava ulatuses. |
| --- | --- |

5.1.

Ettevõtlusoskused on olulised nii elus üldiselt kui ka selleks, et anda inimestele rohkem võimalusi ise oma tulevikku kujundada. Ettevõtlusoskusi tuleks asjakohaselt käsitleda kõigil haridus- ja koolitustasanditel alates algklassidest sellisel viisil, mis võimaldab nende pidevat arendamist kogu õppekava ulatuses.

| 5.2. | Kõigil kooliõpilastel peaks olema võimalus osaleda praktikaprogrammides, mis aitaksid arendada nende oskusi. Edusammude hindamiseks ja ettevõtlusoskuste omandamise tõendamiseks väljatöötatud vahendid peaksid keskenduma edasiste töökogemuste kvaliteedi parandamisele. Hea näide on Soome tööprogramm „Yrittäjyyskasvatus” (15), millega nähakse ette ettevõtlusalane koolitus eri haridustasanditel. |
| --- | --- |

5.2.

Kõigil kooliõpilastel peaks olema võimalus osaleda praktikaprogrammides, mis aitaksid arendada nende oskusi. Edusammude hindamiseks ja ettevõtlusoskuste omandamise tõendamiseks väljatöötatud vahendid peaksid keskenduma edasiste töökogemuste kvaliteedi parandamisele. Hea näide on Soome tööprogramm „Yrittäjyyskasvatus” (15), millega nähakse ette ettevõtlusalane koolitus eri haridustasanditel.

| 5.3. | Ettevõtlusalane haridus on määratletud kui ametliku õpetuse kogum, mille abil teavitatakse, koolitatakse ja õpetatakse kõiki, kes on huvitatud osalemisest sotsiaal-majanduslikus arengus projekti kaudu, millega edendatakse ettevõtlusalast teadlikkust, ettevõtete loomist või väikeettevõtete arendamist (16). |
| --- | --- |

5.3.

Ettevõtlusalane haridus on määratletud kui ametliku õpetuse kogum, mille abil teavitatakse, koolitatakse ja õpetatakse kõiki, kes on huvitatud osalemisest sotsiaal-majanduslikus arengus projekti kaudu, millega edendatakse ettevõtlusalast teadlikkust, ettevõtete loomist või väikeettevõtete arendamist (16).

| 5.3.1. | Praegu paneb Euroopa kõik oma lootused duaalsete süsteemide toetamisele ja arendamisele ning samalaadsete tööpõhise õppe vormidele. Selliseid süsteeme kasutavad liikmesriigid saavutavad pikas perspektiivis häid tulemusi ja noorte töötuse tase on neis ELi keskmisest madalam. |
| --- | --- |

5.3.1.

Praegu paneb Euroopa kõik oma lootused duaalsete süsteemide toetamisele ja arendamisele ning samalaadsete tööpõhise õppe vormidele. Selliseid süsteeme kasutavad liikmesriigid saavutavad pikas perspektiivis häid tulemusi ja noorte töötuse tase on neis ELi keskmisest madalam.

| 5.3.2. | Praktika on oluline vahend tulla toime tööpuuduse ja oskuste mittevastavusega ning tagada üleminek hariduse omandamiselt tööturule. Praktika kaasamist õppekavadesse tuleks rohkem toetada (17). |
| --- | --- |

5.3.2.

Praktika on oluline vahend tulla toime tööpuuduse ja oskuste mittevastavusega ning tagada üleminek hariduse omandamiselt tööturule. Praktika kaasamist õppekavadesse tuleks rohkem toetada (17).

| 5.3.3. | Praktika, mille eesmärk on edendada töötajate ettevõtlust soosivaid hoiakuid ja töötajatest lähtuvat või sotsiaalset ettevõtlust, võib pakkuda edukaid näiteid töövõtjaosalusega süsteemidest, mille eesmärk on saavutada nende ettevõtete majanduslikud ja sotsiaalsed eesmärgid, kus nad töötavad. |
| --- | --- |

5.3.3.

Praktika, mille eesmärk on edendada töötajate ettevõtlust soosivaid hoiakuid ja töötajatest lähtuvat või sotsiaalset ettevõtlust, võib pakkuda edukaid näiteid töövõtjaosalusega süsteemidest, mille eesmärk on saavutada nende ettevõtete majanduslikud ja sotsiaalsed eesmärgid, kus nad töötavad.

| 5.3.4. | Vabatahtlik tegevus võib kujutada endast väärtuslikku kogemust oskuste arendamiseks. Peamised mitteformaalse hariduse pakkujad on noorteorganisatsioonid. Oma haridusprogrammide kaudu aitavad nad välja töötada mitmeid valdkonnaüleseid pädevusi, nagu meeskonnatöö, suhtlemisoskus, algatusvõime ja riskide võtmine. Noored saavad oma vigadest õppida turvalises keskkonnas (vastupidiselt tegelikule ärimaailmale). |
| --- | --- |

5.3.4.

Vabatahtlik tegevus võib kujutada endast väärtuslikku kogemust oskuste arendamiseks. Peamised mitteformaalse hariduse pakkujad on noorteorganisatsioonid. Oma haridusprogrammide kaudu aitavad nad välja töötada mitmeid valdkonnaüleseid pädevusi, nagu meeskonnatöö, suhtlemisoskus, algatusvõime ja riskide võtmine. Noored saavad oma vigadest õppida turvalises keskkonnas (vastupidiselt tegelikule ärimaailmale).

| 5.4. | Euroopa Komisjon avaldas 2012. aastal aruande „Ettevõtlusalane haridus Euroopa koolides” (18), milles keskendutakse riiklikele strateegiatele, õppekavadele ja õpitulemustele. Praegu toetab enamik Euroopa riike ettevõtlusalast haridust ja vastu on võetud mitu eri lähenemisviisi: 1) konkreetsed strateegiad ja tegevuskavad, milles keskendutakse eranditult ettevõtlusalasele haridusele, 2) laiemad haridus- või majandusstrateegiad, mis hõlmavad ettevõtlusalase hariduse eesmärke, 3) ettevõtlusalase hariduse eesmärkidega seotud üksikud või arvukad algatused. |
| --- | --- |

5.4.

Euroopa Komisjon avaldas 2012. aastal aruande „Ettevõtlusalane haridus Euroopa koolides” (18), milles keskendutakse riiklikele strateegiatele, õppekavadele ja õpitulemustele. Praegu toetab enamik Euroopa riike ettevõtlusalast haridust ja vastu on võetud mitu eri lähenemisviisi: 1) konkreetsed strateegiad ja tegevuskavad, milles keskendutakse eranditult ettevõtlusalasele haridusele, 2) laiemad haridus- või majandusstrateegiad, mis hõlmavad ettevõtlusalase hariduse eesmärke, 3) ettevõtlusalase hariduse eesmärkidega seotud üksikud või arvukad algatused.

| 5.5. | Kõik inimesed ei ole ärimeesteks või -naisteks sündinud. Ettevõtlusvaim annab neile vaid rohkem võimalusi oma kutsealal edu saavutada. Kuid neid, kellel on annet äritegevuseks ja julgust oma ettevõtlusvaim tegevusse rakendada, tuleks aidata. |
| --- | --- |

5.5.

Kõik inimesed ei ole ärimeesteks või -naisteks sündinud. Ettevõtlusvaim annab neile vaid rohkem võimalusi oma kutsealal edu saavutada. Kuid neid, kellel on annet äritegevuseks ja julgust oma ettevõtlusvaim tegevusse rakendada, tuleks aidata.

| 5.5.1. | Ettevõtlusinkubaatorid on innovatsiooni- ja ettevõtluskeskused. Neid võib leida paljudes ülikoolides ja need loovad turvalise keskkonna, milles üliõpilased saavad erialast nõu äriideede elluviimiseks ja riskide võtmiseks nii, et nendega ei kaasneks negatiivset mõju ega läbikukkumiskultuuri. Inkubaatoritega ärikoolide õppuritel võib olla hõlpsam idufirmaga ühineda või oma ettevõte käivitada. |
| --- | --- |

5.5.1.

Ettevõtlusinkubaatorid on innovatsiooni- ja ettevõtluskeskused. Neid võib leida paljudes ülikoolides ja need loovad turvalise keskkonna, milles üliõpilased saavad erialast nõu äriideede elluviimiseks ja riskide võtmiseks nii, et nendega ei kaasneks negatiivset mõju ega läbikukkumiskultuuri. Inkubaatoritega ärikoolide õppuritel võib olla hõlpsam idufirmaga ühineda või oma ettevõte käivitada.

| 5.5.2. | Ettevõtlusoskusi saab omandada ka oskuste arendamise programmide kaudu, mida korraldatakse väljaspool üldiseid haridussüsteeme. Need programmid võivad hõlmata kogenud koolitajate, ettevõtjate ja ettevõtlusspetsialistide pakutavat juhendamis- ja nõustamistegevust. Lisaks sellele, et programmid aitavad anda potentsiaalsetele ettevõtjatele väärtuslikku ettevõtlusalast oskusteavet, võimaldavad need ka välja arendada olemasolevate ettevõtete ja ettevõtjate kontaktide võrgustiku. |
| --- | --- |

5.5.2.

Ettevõtlusoskusi saab omandada ka oskuste arendamise programmide kaudu, mida korraldatakse väljaspool üldiseid haridussüsteeme. Need programmid võivad hõlmata kogenud koolitajate, ettevõtjate ja ettevõtlusspetsialistide pakutavat juhendamis- ja nõustamistegevust. Lisaks sellele, et programmid aitavad anda potentsiaalsetele ettevõtjatele väärtuslikku ettevõtlusalast oskusteavet, võimaldavad need ka välja arendada olemasolevate ettevõtete ja ettevõtjate kontaktide võrgustiku.

| 5.5.3. | Kaubandus- ja tööstuskodade korraldatud ettevõtlusoskuste koolitustel kogu Euroopas kasutatakse mitmekesiseid õpetamis- ja praktikavorme, mis toetavad inimesi ettevõtlusprojektide määratlemisel ja algatamisel, vajalike vahendite leidmisel ja mobiliseerimisel ning projektiga seotud riskide võtmisel. Need on järgmised: Entrepreneurial Skills Pass (Austria) (19), Startup@Campus (Belgia) (20), Incuba’ school (Prantsusmaa), Long night of Start-ups (Saksamaa) (21), New Entrepreneurs Day (Hispaania) ning Bright and Young (Belgia) (22). |
| --- | --- |

5.5.3.

Kaubandus- ja tööstuskodade korraldatud ettevõtlusoskuste koolitustel kogu Euroopas kasutatakse mitmekesiseid õpetamis- ja praktikavorme, mis toetavad inimesi ettevõtlusprojektide määratlemisel ja algatamisel, vajalike vahendite leidmisel ja mobiliseerimisel ning projektiga seotud riskide võtmisel. Need on järgmised: Entrepreneurial Skills Pass (Austria) (19), Startup@Campus (Belgia) (20), Incuba’ school (Prantsusmaa), Long night of Start-ups (Saksamaa) (21), New Entrepreneurs Day (Hispaania) ning Bright and Young (Belgia) (22).

| 5.6. | Sidusrühmad ja kodanikuühiskonna organisatsioonid võivad etendada olulist rolli, aidates tõhusalt rakendada ja ellu viia algatusi, mille eesmärk on soodustada ettevõtlust ja edendada ettevõtlusvaimu. Üks näide on Soome sauna käivitusfond (23), mille Soome ettevõtjad asutasid koostöös mitme avaliku sektori sidusrühmaga. |
| --- | --- |

5.6.

Sidusrühmad ja kodanikuühiskonna organisatsioonid võivad etendada olulist rolli, aidates tõhusalt rakendada ja ellu viia algatusi, mille eesmärk on soodustada ettevõtlust ja edendada ettevõtlusvaimu. Üks näide on Soome sauna käivitusfond (23), mille Soome ettevõtjad asutasid koostöös mitme avaliku sektori sidusrühmaga.

6.   Kuidas ettevõtlusoskusi tunnustada ja läbipaistvamaks muuta

| 6.1. | Jätkuvad raskused seoses oskuste ja kvalifikatsioonide tunnustamise ja läbipaistvusega takistavad oskuste ja kvalifikatsioonide õige kombinatsiooni väljatöötamist ning liikuvust, mida on tarvis, et saavutada oskuste ja töökohtade parem vastavus ning aidata hoogustada konkurentsivõimet ja heaolu. |
| --- | --- |

6.1.

Jätkuvad raskused seoses oskuste ja kvalifikatsioonide tunnustamise ja läbipaistvusega takistavad oskuste ja kvalifikatsioonide õige kombinatsiooni väljatöötamist ning liikuvust, mida on tarvis, et saavutada oskuste ja töökohtade parem vastavus ning aidata hoogustada konkurentsivõimet ja heaolu.

| 6.2. | Euroopa tasandil on loodud mitmeid vahendeid koostöö soodustamiseks kogu ELis kutsehariduse ja -koolituse ning kõrghariduse kaudu omandatud oskuste ja pädevuste läbipaistvuse ja tunnustamise kaudu (24). |
| --- | --- |

6.2.

Euroopa tasandil on loodud mitmeid vahendeid koostöö soodustamiseks kogu ELis kutsehariduse ja -koolituse ning kõrghariduse kaudu omandatud oskuste ja pädevuste läbipaistvuse ja tunnustamise kaudu (24).

| 6.3. | Lisaks nimetatud vahenditele on mitme algatuse eesmärk lahendada oskuste mittevastavuse probleem. Need on Euroopa oskuste, pädevuste, kvalifikatsioonide ja ametite Euroopa klassifikaator (ESCO) ning ELi oskuste ülevaade. Liikuvuse hõlbustamiseks on meil veel Europassi raamistik, sealhulgas Europass CV ja Euroopa oskuste pass, ning hiljuti muudetud kutsekvalifikatsioonide tunnustamise direktiiv (25). |
| --- | --- |

6.3.

Lisaks nimetatud vahenditele on mitme algatuse eesmärk lahendada oskuste mittevastavuse probleem. Need on Euroopa oskuste, pädevuste, kvalifikatsioonide ja ametite Euroopa klassifikaator (ESCO) ning ELi oskuste ülevaade. Liikuvuse hõlbustamiseks on meil veel Europassi raamistik, sealhulgas Europass CV ja Euroopa oskuste pass, ning hiljuti muudetud kutsekvalifikatsioonide tunnustamise direktiiv (25).

| 6.4. | Suurema sidususe tagamine Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku (EQF), Euroopa ainepunktisüsteemide (ECTS ja ECVET) ning oskuste, pädevuste, kvalifikatsioonide ja ametite Euroopa klassifikaatori (ESCO) vahel, aitaks tagada kvalifikatsioonide tunnustamise, mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimise ning elukestva nõustamise. See protsess peab jääma kõikehõlmavaks ning sellega peaks kaasnema mitmesuguste asjaomaste vahendite põhjalik hindamine, et tagada nende tõhusus. |
| --- | --- |

6.4.

Suurema sidususe tagamine Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku (EQF), Euroopa ainepunktisüsteemide (ECTS ja ECVET) ning oskuste, pädevuste, kvalifikatsioonide ja ametite Euroopa klassifikaatori (ESCO) vahel, aitaks tagada kvalifikatsioonide tunnustamise, mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimise ning elukestva nõustamise. See protsess peab jääma kõikehõlmavaks ning sellega peaks kaasnema mitmesuguste asjaomaste vahendite põhjalik hindamine, et tagada nende tõhusus.

| 6.5. | Ka teatises „Hariduse ümbermõtestamine” (26) tõstetakse esile vajadust tunnustada, hinnata ja valideerida oskusi, mida inimesed saavad väljaspool kooli, et anda nii potentsiaalsetele tööandjatele oskustest ülevaade. Väljaspool klassiruumi omandatud oskused on olulised siis, kui kaalutakse kellegi töölevõtmist; siiski ei tohiks panna selliste oskuste hindamise ja kontrollimise koormat üksnes tööandjate õlule. |
| --- | --- |

6.5.

Ka teatises „Hariduse ümbermõtestamine” (26) tõstetakse esile vajadust tunnustada, hinnata ja valideerida oskusi, mida inimesed saavad väljaspool kooli, et anda nii potentsiaalsetele tööandjatele oskustest ülevaade. Väljaspool klassiruumi omandatud oskused on olulised siis, kui kaalutakse kellegi töölevõtmist; siiski ei tohiks panna selliste oskuste hindamise ja kontrollimise koormat üksnes tööandjate õlule.

| 6.6. | Kvalifikatsioonide ülekandmist toetavad täiendavad poliitikameetmed ja raamistikud on üldjuhul seotud olemasolevate ELi õigusaktidega ja mitmed neist on riiklikud algatused eelneva õppimise valideerimiseks liikmesriigi tasandil. Selliste riiklike algatuste süstemaatiline kontroll ja järelevalve peaksid olema suunatud heade tavade kindlakstegemisele ning vastastikuse õppimise ja ühiste põhimõtete edendamisele (27). |
| --- | --- |

6.6.

Kvalifikatsioonide ülekandmist toetavad täiendavad poliitikameetmed ja raamistikud on üldjuhul seotud olemasolevate ELi õigusaktidega ja mitmed neist on riiklikud algatused eelneva õppimise valideerimiseks liikmesriigi tasandil. Selliste riiklike algatuste süstemaatiline kontroll ja järelevalve peaksid olema suunatud heade tavade kindlakstegemisele ning vastastikuse õppimise ja ühiste põhimõtete edendamisele (27).

| 6.7. | Komitee toetab Euroopa Komisjoni ettepanekut töötada võtmepädevuste raamistiku raames välja ettevõtluspädevuse võrdlusraamistik, liigendades pädevused põhiosadeks Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku õpitulemuste kirjelduste ja tasemete alusel. See aitab tagada kooskõlastatud lähenemisviisi eri haridustasandite vahel ning mitteformaalse ja informaalse õppe arvessevõtmise. |
| --- | --- |

6.7.

Komitee toetab Euroopa Komisjoni ettepanekut töötada võtmepädevuste raamistiku raames välja ettevõtluspädevuse võrdlusraamistik, liigendades pädevused põhiosadeks Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku õpitulemuste kirjelduste ja tasemete alusel. See aitab tagada kooskõlastatud lähenemisviisi eri haridustasandite vahel ning mitteformaalse ja informaalse õppe arvessevõtmise.

6.8.   Komitee kiidab heaks järgmised kaks Euroopa Komisjoni ja OECD koostööalgatust:

| 1) | „Ettevõtlus 360”
   (28), mille eesmärk on suurendada ettevõtluse osakaalu koolides ning tehnika- ja kutseõppeasutustes. See algatus pakub vabalt kättesaadavat enesehindamise vahendit, millega toetatakse institutsioone ja üksikuid õpetajaid, aidates neil arendada oma strateegiaid ja tavasid ettevõtluse edendamiseks, |
| --- | --- |

1)

„Ettevõtlus 360”
   (28), mille eesmärk on suurendada ettevõtluse osakaalu koolides ning tehnika- ja kutseõppeasutustes. See algatus pakub vabalt kättesaadavat enesehindamise vahendit, millega toetatakse institutsioone ja üksikuid õpetajaid, aidates neil arendada oma strateegiaid ja tavasid ettevõtluse edendamiseks,

| 2) | veebipõhine vahend HEInnovate, mis aitab kõrgharidusasutustel edendada ettevõtlikumat ja innovaatilisemat mõtteviisi rahvusvahelises kontekstis (29). |
| --- | --- |

2)

veebipõhine vahend HEInnovate, mis aitab kõrgharidusasutustel edendada ettevõtlikumat ja innovaatilisemat mõtteviisi rahvusvahelises kontekstis (29).

7.   Õpetajate, koolitajate ja haridusjuhtide roll

| 7.1. | Õpetajatel ja haridustöötajatel on oluline roll õppimise hõlbustamisel ja ideede võimendamisel. Uute õppeprotsesside ja õppetehnoloogiate kasutuselevõtt klassiruumides ei ole lihtne ülesanne ja nõuab kvalifitseeritud õpetajaid, kes protsessi juhiksid (30). Nad peavad edendama alternatiivseid ja mitteformaalseid lähenemisviise õppimisele ning kohaldama individuaalset suhtumist. |
| --- | --- |

7.1.

Õpetajatel ja haridustöötajatel on oluline roll õppimise hõlbustamisel ja ideede võimendamisel. Uute õppeprotsesside ja õppetehnoloogiate kasutuselevõtt klassiruumides ei ole lihtne ülesanne ja nõuab kvalifitseeritud õpetajaid, kes protsessi juhiksid (30). Nad peavad edendama alternatiivseid ja mitteformaalseid lähenemisviise õppimisele ning kohaldama individuaalset suhtumist.

| 7.1.1. | Õpetajate ja juhendajate kvaliteet on oluline selleks, et tagada ettevõtluskoolituse programmide edu ja tulemuslikkus. Eelkõige oma äritegevuse algetapis olevad potentsiaalsed ettevõtjad väärtustavad kogemusi ja kogenud õpetajate oskusteavet, mida jagavad näiteks vanemad ettevõtjad, kes saavad rääkida omaenda kogemustest (31). |
| --- | --- |

7.1.1.

Õpetajate ja juhendajate kvaliteet on oluline selleks, et tagada ettevõtluskoolituse programmide edu ja tulemuslikkus. Eelkõige oma äritegevuse algetapis olevad potentsiaalsed ettevõtjad väärtustavad kogemusi ja kogenud õpetajate oskusteavet, mida jagavad näiteks vanemad ettevõtjad, kes saavad rääkida omaenda kogemustest (31).

| 7.1.2. | Üks näide ettevõtluskoolituse programmide tõhususest on Iirimaa ettevõtlusõpetuse riikliku sihtasutuse korraldatud programm (32), millega pakutakse intensiivset koolitajate koolitamise väljaõpet, et anda teise astme õpetajatele ja noortele töötajatele vajalikke oskusi ja ressursse, et ettevõtluskoolitus edukalt noorteni viia. Osalejad, kes selle programmi edukalt läbi teevad, saavad sertifitseeritud ettevõtluskoolitajate kvalifikatsiooni. |
| --- | --- |

7.1.2.

Üks näide ettevõtluskoolituse programmide tõhususest on Iirimaa ettevõtlusõpetuse riikliku sihtasutuse korraldatud programm (32), millega pakutakse intensiivset koolitajate koolitamise väljaõpet, et anda teise astme õpetajatele ja noortele töötajatele vajalikke oskusi ja ressursse, et ettevõtluskoolitus edukalt noorteni viia. Osalejad, kes selle programmi edukalt läbi teevad, saavad sertifitseeritud ettevõtluskoolitajate kvalifikatsiooni.

| 7.1.3. | Teine näide on Madalmaade ettevõtluse ja hariduse tegevuskava (33), mille eesmärk on edendada õpilastes ettevõtlusvaimu ja -hoiakuid, kinnistades ettevõtlusalased oskused ja teadmised Madalmaade haridussüsteemi. Tegevuskava on koostatud eri kavadest, mille eesmärk on pakkuda õpilastele ettevõtlusoskuse arendamiseks laia valikut tegevusi nende haridustee eri etappides, samuti läbi viia koolitusi, mis lihtsustavad ettevõtlusharidust õpetajate jaoks. |
| --- | --- |

7.1.3.

Teine näide on Madalmaade ettevõtluse ja hariduse tegevuskava (33), mille eesmärk on edendada õpilastes ettevõtlusvaimu ja -hoiakuid, kinnistades ettevõtlusalased oskused ja teadmised Madalmaade haridussüsteemi. Tegevuskava on koostatud eri kavadest, mille eesmärk on pakkuda õpilastele ettevõtlusoskuse arendamiseks laia valikut tegevusi nende haridustee eri etappides, samuti läbi viia koolitusi, mis lihtsustavad ettevõtlusharidust õpetajate jaoks.

| 7.2. | Õpetajad, koolitajad ja haridusjuhid peaksid püüdma arendada oma loovust ja innovatiivset suhtumist, kusjuures koolid peaksid pakkuma ettevõtlikku meelelaadi soodustavat ja laiemale kogukonnale avatud õpikeskkonda. |
| --- | --- |

7.2.

Õpetajad, koolitajad ja haridusjuhid peaksid püüdma arendada oma loovust ja innovatiivset suhtumist, kusjuures koolid peaksid pakkuma ettevõtlikku meelelaadi soodustavat ja laiemale kogukonnale avatud õpikeskkonda.

| 7.3. | 2013. aasta juunis avaldas komisjon suunised haridustöötajatele (34), milles on sedastatud aluspõhimõtete loetelu ettevõtlikele õpetajatele, kes hindavad kvalitatiivseid õpitulemusi, interdistsiplinaarset õppimist, õpetajate koolitust ja täiendõpet, juhendamist ja innovatsiooni ettevõtluspedagoogikas ning esitavad praktiliste näidete varal olulisi seisukohti. |
| --- | --- |

7.3.

2013. aasta juunis avaldas komisjon suunised haridustöötajatele (34), milles on sedastatud aluspõhimõtete loetelu ettevõtlikele õpetajatele, kes hindavad kvalitatiivseid õpitulemusi, interdistsiplinaarset õppimist, õpetajate koolitust ja täiendõpet, juhendamist ja innovatsiooni ettevõtluspedagoogikas ning esitavad praktiliste näidete varal olulisi seisukohti.

| 7.3.1. | Ettevõtlusalase õpetajakoolituse asutused peaksid välja töötama selge hariduskontseptsiooni, et õpetajad oleksid suutelised õpetama ka tööturu vajadusi arvesse võttes. Ettevõtlusvaimu toetav haridus peab olema valdkonnaülese lähenemisviisina integreeritud ja õppekava läbiv aine. |
| --- | --- |

7.3.1.

Ettevõtlusalase õpetajakoolituse asutused peaksid välja töötama selge hariduskontseptsiooni, et õpetajad oleksid suutelised õpetama ka tööturu vajadusi arvesse võttes. Ettevõtlusvaimu toetav haridus peab olema valdkonnaülese lähenemisviisina integreeritud ja õppekava läbiv aine.

| 7.3.2. | Ettevõtlusalase õpetajakoolituse programmid peaksid motiveerima õpetajaks õppijaid arendama oma ettevõtlusalaseid teadmisi, oskusi ja hoiakuid. |
| --- | --- |

7.3.2.

Ettevõtlusalase õpetajakoolituse programmid peaksid motiveerima õpetajaks õppijaid arendama oma ettevõtlusalaseid teadmisi, oskusi ja hoiakuid.

| 7.3.3. | Tuleks toetada tasuta ja avatud lähtekoodiga digitaalsete ja veebipõhiste vahendite arendamist ettevõtlusoskuste õpetamiseks ning uurida koostöö tegemise võimalusi avatud lähtekoodi kogukonnaga, et edendada tasuta ettevõtlusvahendeid ja selliseid vahendeid käsitlevaid koolitusi. |
| --- | --- |

7.3.3.

Tuleks toetada tasuta ja avatud lähtekoodiga digitaalsete ja veebipõhiste vahendite arendamist ettevõtlusoskuste õpetamiseks ning uurida koostöö tegemise võimalusi avatud lähtekoodi kogukonnaga, et edendada tasuta ettevõtlusvahendeid ja selliseid vahendeid käsitlevaid koolitusi.

| 7.3.4. | Oluline on õppejõudude üleeuroopaline liikuvus, eelkõige kõrghariduses, kasutades ELi elukestva õppe programmi ja/või muid spetsiaalselt selleks kavandatud vahendeid. Euroopas on vaja suurendada liikuvust ja kogemuste vahetamist mitte üksnes ülikoolide vahel, vaid asjakohasel juhul ka akadeemilise ja ärimaailma vahel. Tuleb välja töötada programmid, mis võimaldavad õppejõududel viibida teistes õppeasutustes ja/või erasektoris, et nad saaksid tõeliselt osaleda, õppida ja areneda. |
| --- | --- |

7.3.4.

Oluline on õppejõudude üleeuroopaline liikuvus, eelkõige kõrghariduses, kasutades ELi elukestva õppe programmi ja/või muid spetsiaalselt selleks kavandatud vahendeid. Euroopas on vaja suurendada liikuvust ja kogemuste vahetamist mitte üksnes ülikoolide vahel, vaid asjakohasel juhul ka akadeemilise ja ärimaailma vahel. Tuleb välja töötada programmid, mis võimaldavad õppejõududel viibida teistes õppeasutustes ja/või erasektoris, et nad saaksid tõeliselt osaleda, õppida ja areneda.

8.   Partnerluspõhimõte

| 8.1. | Ettevõtlusalase õppetegevuse kavandamisel tuleks konsulteerida ettevõtjatega. See on vajalik tagamaks, et koolilõpetajatel on olemas edu saavutamiseks vajalikud oskused. Ettevõtjaid tuleks kutsuda aktiivsemalt osalema juhtide ja töötajate koolitamises sellistes valdkondades nagu ettevõtlus, koostöö ja oma ettevõtte juhtimises osalemine. Ettevõtjad peaksid koolitama oma töötajaid ka vajalike oskuste ja uute teadmiste, samuti otsuste tegemise tavade osas, võimaldades neil sellistes koolitusprogrammides osaleda. Lisaks peaksid nad tegema koostööd hariduskogukonnaga, et noored saaksid teadmisi tööturust ja leiaksid endale seal koha. |
| --- | --- |

8.1.

Ettevõtlusalase õppetegevuse kavandamisel tuleks konsulteerida ettevõtjatega. See on vajalik tagamaks, et koolilõpetajatel on olemas edu saavutamiseks vajalikud oskused. Ettevõtjaid tuleks kutsuda aktiivsemalt osalema juhtide ja töötajate koolitamises sellistes valdkondades nagu ettevõtlus, koostöö ja oma ettevõtte juhtimises osalemine. Ettevõtjad peaksid koolitama oma töötajaid ka vajalike oskuste ja uute teadmiste, samuti otsuste tegemise tavade osas, võimaldades neil sellistes koolitusprogrammides osaleda. Lisaks peaksid nad tegema koostööd hariduskogukonnaga, et noored saaksid teadmisi tööturust ja leiaksid endale seal koha.

| 8.2. | Seos ametiühingute ja noorte vahel on koolitusvaldkonnas eriti oluline. Ametiühingud saavad osaleda noorte koolitamises väljaspool koole või hariduskeskusi asuvas töökeskkonnas. Kõige kogenumad ja professionaalsemad töötajad võivad töötada noorte töötajate, praktikantide ja vabatahtlikega kui mentorid ja juhendajad või hakata õpetajateks spetsiaalsetes õpipoisiõppeasutustes. Need seosed ettevõtetega on olulised, et anda noortele teadmisi tööturu toimimisest ja töösuhetest. Õpetajate ametiühingud on tähtis vahend tõhusa haridus- ja koolituspoliitika väljatöötamisel, kuid ettevõtetega suhtlemine on otsustava tähtsusega. |
| --- | --- |

8.2.

Seos ametiühingute ja noorte vahel on koolitusvaldkonnas eriti oluline. Ametiühingud saavad osaleda noorte koolitamises väljaspool koole või hariduskeskusi asuvas töökeskkonnas. Kõige kogenumad ja professionaalsemad töötajad võivad töötada noorte töötajate, praktikantide ja vabatahtlikega kui mentorid ja juhendajad või hakata õpetajateks spetsiaalsetes õpipoisiõppeasutustes. Need seosed ettevõtetega on olulised, et anda noortele teadmisi tööturu toimimisest ja töösuhetest. Õpetajate ametiühingud on tähtis vahend tõhusa haridus- ja koolituspoliitika väljatöötamisel, kuid ettevõtetega suhtlemine on otsustava tähtsusega.

| 8.3. | Eelkõige sotsiaalse partnerluse raames peavad tööandjate ja töövõtjate organisatsioonid olema kaasatud riiklike elukestva õppe strateegiate ning noortegarantiide rakendamise tegevuskavade väljatöötamisse. Komitee toetab Euroopa sotsiaalpartnerite väljatöötatud noorte tööhõive tegevusraamistikku (35). |
| --- | --- |

8.3.

Eelkõige sotsiaalse partnerluse raames peavad tööandjate ja töövõtjate organisatsioonid olema kaasatud riiklike elukestva õppe strateegiate ning noortegarantiide rakendamise tegevuskavade väljatöötamisse. Komitee toetab Euroopa sotsiaalpartnerite väljatöötatud noorte tööhõive tegevusraamistikku (35).

| 8.4. | Ka kodanikuühiskonna organisatsioonide osaluse tagamine on ülimalt tähtis. See võimaldaks erinevatel kodanikuühiskonna organisatsioonidel (mis on keskendunud naistele, noortele, peredele, puuetega inimestele, sisserändajatele, vähemustele ja teistele rühmadele) keskenduda mõjusamalt konkreetsete kodanikerühmade vajadustele ja prioriteetidele haridussüsteemis ja tööturul. |
| --- | --- |

8.4.

Ka kodanikuühiskonna organisatsioonide osaluse tagamine on ülimalt tähtis. See võimaldaks erinevatel kodanikuühiskonna organisatsioonidel (mis on keskendunud naistele, noortele, peredele, puuetega inimestele, sisserändajatele, vähemustele ja teistele rühmadele) keskenduda mõjusamalt konkreetsete kodanikerühmade vajadustele ja prioriteetidele haridussüsteemis ja tööturul.

| 8.5. | Jätkuvalt on oluline roll perekonnal, nagu juba mainiti komitee arvamuses (36). |
| --- | --- |

8.5.

Jätkuvalt on oluline roll perekonnal, nagu juba mainiti komitee arvamuses (36).

9.   Nii olemasolevate kui ka uute programmide tõhus kasutamine

| 9.1. | Komisjoni uue haridus-, koolitus-, noorte- ja spordiprogrammi (2014–2020) „Erasmus+”
   (37) eesmärk on edendada oskusi ja tööalast konkurentsivõimet ning ajakohastada haridus- ja koolitussüsteeme ning noorsootööd. Seitsmeaastase programmi eelarve on 14,7 miljardit eurot, mis tähendab praeguste kulutuste tasemega võrreldes 40 %-list suurenemist ja näitab ELi pühendumust investeerida nendesse valdkondadesse. „Erasmus+” pakub rohkem kui neljale miljonile eurooplasele võimaluse õppida, saada töökogemus või teha vabatahtlikku tööd välismaal. See on oluline edusamm, millel on märkimisväärne potentsiaal ettevõtlusalase hariduse toetamisel, näiteks ergutades haridusasutuste ja ettevõtete koostöö süvalaiendamist kõrghariduse teadmusühendustes ning kutsehariduse ja -koolituse valdkondlikes oskusühendustes. |
| --- | --- |

9.1.

Komisjoni uue haridus-, koolitus-, noorte- ja spordiprogrammi (2014–2020) „Erasmus+”
   (37) eesmärk on edendada oskusi ja tööalast konkurentsivõimet ning ajakohastada haridus- ja koolitussüsteeme ning noorsootööd. Seitsmeaastase programmi eelarve on 14,7 miljardit eurot, mis tähendab praeguste kulutuste tasemega võrreldes 40 %-list suurenemist ja näitab ELi pühendumust investeerida nendesse valdkondadesse. „Erasmus+” pakub rohkem kui neljale miljonile eurooplasele võimaluse õppida, saada töökogemus või teha vabatahtlikku tööd välismaal. See on oluline edusamm, millel on märkimisväärne potentsiaal ettevõtlusalase hariduse toetamisel, näiteks ergutades haridusasutuste ja ettevõtete koostöö süvalaiendamist kõrghariduse teadmusühendustes ning kutsehariduse ja -koolituse valdkondlikes oskusühendustes.

| 9.2. | On veel teisigi programme ja vahendeid, millega toetatakse ettevõtlusalast haridust Euroopa Liidus: ESF
   (38), ESCO – oskuste, pädevuste, kvalifikatsioonide ja ametite Euroopa klassifikaator
   (39), COSME
   (40), „Horisont 2020”
   (41), noorte tööhõive algatus
   (42)
  ja „Loov Euroopa”
   (43). |
| --- | --- |

9.2.

On veel teisigi programme ja vahendeid, millega toetatakse ettevõtlusalast haridust Euroopa Liidus: ESF
   (38), ESCO – oskuste, pädevuste, kvalifikatsioonide ja ametite Euroopa klassifikaator
   (39), COSME
   (40), „Horisont 2020”
   (41), noorte tööhõive algatus
   (42)
  ja „Loov Euroopa”
   (43).

Brüssel, 27. mai 2015

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Henri MALOSSE

---

(1)  Määratlus punktis 5.3.

1

(2)  Soovitus 2006/962/EÜ, 18. detsember 2006, ELT L 394, 30.12.2006, lk 10.

2

(3)  ELT C 214, 8.7.2014, lk 31.

3

(4)  EUCO 79/14, lk 15.

4

(5)  Eesistujariigi Itaalia tööprogramm „Euroopa – uus algus”, lk 72.

5

(6)  Eesistujariigi Läti korraldatud konverents Riias 11.–12. veebruaril 2015„Piirkondade ettevõtlus Euroopa Liidu konkurentsivõime suurendamiseks”.

6

(7)  Nõukogu 12. detsembri 2014. aasta järeldused ettevõtluse kohta hariduses ja koolituses, ELT C 17, 20.1.2015, lk 2.

7

(8)  Oslo Agenda for Entrepreneurship Education in Europe, 2006.http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sme/promoting-entrepreneurship/education-training-entrepreneurship/policy-framework/2006-conference/index_en.htm

8

(9)  Nõukogu järeldused, 12. mail 2009, mis käsitlevad strateegilist raamistikku üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal („ET 2020”), ELT C 119, 28.5.2009, lk 2.

9

(10)  Kooskõlas punktiga „Strateegiline eesmärk nr 4: loovuse ja innovaatilisuse, sealhulgas ettevõtlikkuse suurendamine kõikidel haridus- ja koolitustasanditel” nõukogu 12. mai 2009. aasta järeldustes (ET 2020).

10

(11)  Komitee tööturu vaatlusrühma 35. koosolek, 13. november 2014.

11

(12)  COM(2008) 394.

12

(13)  Euroopa Komisjoni strateegiline raamistik: 1) Barcelona eesmärk, mille riigipead ja valitsusjuhid kiitsid heaks 2002. aastal, ning 2) riik ja valitsus. 2008. aasta teatises „Mitmekeelsus: Euroopa rikkus ja ühine kohustus” esitatakse komisjoni meetmed asjaomases valdkonnas.

13

(14)  Research Report 2013, Entrepreneurs: What can we learn from them? Part.2/3 – Inspiring female entrepreneurs. CIPD (Chartered Institute of Personnel and Development.

14

(15)  Soome Haridusministeerium (2009) „Ettevõtlusalase hariduse suunised”, Helsinki.

15

Soome tööhõive- ja majandusministeerium (2012) „Ülevaade ettevõtlusest 2012. aastal”.

(16)  Vt UNESCO ja UNEVOCi määratlus.

16

(17)  ELT C 214, 8.7.2014, lk 36.

17

(18)  Eurydice, aprill 2012, „Ettevõtlusalane haridus Euroopa koolides”.

18

(19)  Entrepreneurial Skills Pass (Austria).

19

(20)  Startup@Cambus (Belgia).

20

(21)  Long night of Start-ups (Saksamaa).

21

(22)  Bright and Young (Belgia)

22

(23)  Teknologiateollisuus (2012), Uusi Startup-säätiö vauhdittamaan suomalaisia kasvuyrityksiä (Helsinki).

23

(24)  Keskne vahend on Euroopa kvalifikatsiooniraamistik (EQF), mida kohaldatakse kõigile kvalifikatsiooniliikudele ja -tasemetele; kutsehariduse ja -koolituse vahendite hulka kuuluvad Euroopa kutsehariduse ja -koolituse ainepunktide süsteem (ECVET) ning Euroopa kvaliteeditagamise võrdlusraamistik kutsehariduse ja -koolituse valdkonnas (EQAVET). Kõrghariduse vahendite hulka kuuluvad Euroopa kõrghariduse kvaliteedi tagamise standardid ja suunised (ESG) ning Euroopa ainepunktisüsteem (ECTS).

24

(25)  ELi direktiiv 2013/55/EL.

25

(26)  COM(2012) 669 final.

26

(27)  Põhineb peagi valmival Eurofoundi aruandel (2015) „Noorte ettevõtlus Euroopas”, EF 1507.

27

(28)  The OECD Entrepreneurship360 project.

28

(29)  HEInnovate.

29

(30)  ELT C 214, 8.7.2014, lk 31.

30

(31)  Põhineb peagi valmival Eurofoundi aruandel (2015) „Noorte ettevõtlus Euroopas”, EF 1507.

31

(32)  NFTE programm.

32

(33)  Kavad Voortgangsrapportage Programma onderwijs en ondernemerschap ja Landbouw en Innovatie, Brief Onderwijs en Ondernemerschap.

33

(34)  Konsultatsiooniettevõtte GHK poolt Euroopa Komisjoni ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraadi jaoks koostatud juhend „Ettevõtlusalane haridus – juhend haridustöötajatele”.

34

(35)  Framework of Action on Youth Employment.

35

(36)  ELT C 68, 6.3.2012, lk 1.

36

(37)  „Erasmus+”, ELT L 347, 20.12.2013, lk 50.

37

(38)  ESF.

38

(39)  ESCO.

39

(40)  http://ec.europa.eu/cip/cosme/index_en.htm

40

(41)  http://ec.europa.eu/research/horizon2020/index_en.cfm?pg=home&video=none

41

(42)  COM(2013)0144 final.

42

(43)  Loov Euroopa.

43

---

| 8.10.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 332/28 |
| --- | --- | --- | --- |

8.10.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 332/28

---

Euroopa Majandus- Ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „ELi tööstuspoliitika toiduaine- ja joogisektoris”

(2015/C 332/04)

| Raportöör: | Ludvík JÍROVEC |
| --- | --- |
| Kaasraportöör: | Edwin CALLEJA |

Raportöör:

Ludvík JÍROVEC

Kaasraportöör:

Edwin CALLEJA

10. juulil 2014. aastal otsustas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee vastavalt kodukorra artikli 29 lõikele 2 koostada omaalgatusliku arvamuse teemal:

„Toiduaine- ja joogisektor”.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav tööstuse muutuste nõuandekomisjon võttis arvamuse vastu 4. mail 2015.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 508. istungjärgul 27.–28. mail 2015 (27. mai istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 151, vastu hääletas 1, erapooletuks jäi 5.

1.   Järeldused ja soovitused

1.1.   Järeldused

1.1.1.   Suundumused

Kuni 2050. aastani jäävad peamisteks demograafilisteks suundumusteks elanikkonna kasv ja vananemine, linnastumine ja kasvav ebavõrdsus. 2050. aastaks suureneb maailma rahvaarv 9,1 miljardini, ületades 34 %-ga praeguse taseme. Peaaegu kogu juurdekasv toimub arengumaades. Linnastumine jätkub kiirenenud tempos ja ligikaudu 70 % maailma rahvastikust asub elama linnadesse (praegu on see võrdluseks 49 %). Et toime tulla selle tagajärjel kasvava nõudlusega, peab toiduainetööstus (arvestamata seejuures biokütuste tootmiseks kasutatavaid toiduaineid) suurenema 70 % (1).

1.1.2.   Euroopa toiduaine- ja joogitööstuse roll

Euroopa toiduaine- ja joogitööstuse arengustrateegia tuleb välja töötada keskkonnas, mida iseloomustab nõrk majanduskasv, kahanenud loodusvarud, tooraine ja energia struktuurselt kõrged hinnad ning raskendatud juurdepääs kapitalile. Kõnealuse sektori konkurentsivõime keskne tegur on uuenduslikkus.

Selles kontekstis tuleb suunata sektorit nii, et ta suudaks toime tulla edasiste väljakutsetega. Käesoleva komitee arvamuse keskmes on peamised poliitikavaldkonnad, mida tuleb käsitleda ettevõtjasõbralikuma keskkonna loomiseks. Need valdkonnad peaksid võimaldama toiduaine- ja joogitööstuse jätkusuutlikku kasvu, uuenduslikkust ning töökohtade loomist, varustades samas tarbijaid ohutu, täisväärtusliku ja kvaliteetse ning taskukohase toiduga.

1.1.3.   Nõudmine Euroopa toiduaine- ja joogitööstuse sektoripõhise tööstuspoliitika järele

Komitee toetab kindlalt Euroopa toiduaine- ja joogitööstuse sektoripõhist poliitikat, mis on kohandatud kõnealuse sektori erivajadustele. Komitee arvates on seda võimalik saavutada toiduainete tarneahela parema toimimise kõrgetasemelise foorumi volituste pikendamisega aastateks 2015–2019. Foorumi volitused lõppesid 2014. aasta 31. detsembril.

1.2.   Soovitused

Komitee juhib Euroopa Komisjoni, Euroopa Parlamendi, Euroopa Ülemkogu ja liikmesriikide valitsuste tähelepanu Euroopa toiduaine- ja joogitööstuse edasise arengu jaoks esmatähtsatele valdkondadele. Samuti juhib komitee tähelepanu algatustele ja meetmetele, mida peaksid võtma selles sektoris tegutsevad ettevõtted.

1.2.1.   Edusammud siseturu väljakujundamisel

Euroopa Komisjon ja liikmesriigid peaksid tegutsema siseturu väljakujundamise nimel, et tagada kõnealuse sektori toodete vaba liikumine. See on ELi toiduaine- ja joogisektori ettevõtete konkurentsivõime parandamise eeltingimus, millega ei pea tingimata kaasnema täiendavate õigusaktide vastuvõtmine, vaid pigem kehtivate eeskirjade parem rakendamine.

Komisjon peaks kaardistama ja jälgima edusamme järgmistes valdkondades:

| — | käimasolev REFIT programm, mida juhib komisjon. See peaks kaasa aitama toiduainete siseturu väljakujundamisele, jätmata unarusse kehtivaid töötajate töötingimuste standardeid; |
| --- | --- |

—

käimasolev REFIT programm, mida juhib komisjon. See peaks kaasa aitama toiduainete siseturu väljakujundamisele, jätmata unarusse kehtivaid töötajate töötingimuste standardeid;

| — | hiljutine ÜPP reform, mida tuleb rakendada nii, et ei tekiks konkurentsimoonutusi liikmesriikide vahel, vaid ergutataks säästvat tootmist; |
| --- | --- |

—

hiljutine ÜPP reform, mida tuleb rakendada nii, et ei tekiks konkurentsimoonutusi liikmesriikide vahel, vaid ergutataks säästvat tootmist;

| — | ELi „Apprentice Pledge” algatus. Selle rakendamiseks on vaja liikmesriikide täielikku toetust. |
| --- | --- |

—

ELi „Apprentice Pledge” algatus. Selle rakendamiseks on vaja liikmesriikide täielikku toetust.

1.2.2.   Hõlbustada rahvusvahelist kaubandust toiduainete ja jookidega

Komitee kordab 4. jaanuari 2010. aasta arvamuses „Kaubandus ja toiduga kindlustatus” (2) väljendatud seisukohta, et toiduga kindlustatus peab jääma kõigi käimasolevate rahvusvaheliste kaubandusläbirääkimiste esmatähtsaks eesmärgiks.

ELi läbirääkimisstrateegiate eesmärk rahvusvahelisel tasandil peaks olema ELi ekspordile kehtestatud tariifide kaotamine ja kaubanduse hõlbustamine tänu rahvusvaheliselt tunnustatud standardite rakendamisele riikides, kus on suurimad võimalused kaubavahetuse laiendamiseks. Komisjon peaks

| — | taotlema soodsaid lahendusi olulistes ELi kaubanduslepingutes, mille üle peetakse läbirääkimisi (eelkõige USA, Jaapani ja Lõuna-Aasia partneritega), kuna need võivad pakkuda ELi toiduaine- ja joogisektori ettevõtjatele märkimisväärseid eeliseid; |
| --- | --- |

—

taotlema soodsaid lahendusi olulistes ELi kaubanduslepingutes, mille üle peetakse läbirääkimisi (eelkõige USA, Jaapani ja Lõuna-Aasia partneritega), kuna need võivad pakkuda ELi toiduaine- ja joogisektori ettevõtjatele märkimisväärseid eeliseid;

| — | jälgima kehtivate kaubanduslepingute rakendamist; |
| --- | --- |

—

jälgima kehtivate kaubanduslepingute rakendamist;

| — | taotlema kahe- ja mitmepoolsete lepingute paremat kooskõlastamist; |
| --- | --- |

—

taotlema kahe- ja mitmepoolsete lepingute paremat kooskõlastamist;

| — | tagama samaväärse kohtlemise tariifsete tõkete alandamise ja mittetariifsete tõkete kõrvaldamise küsimuses ning kehtivate ELi tarbija-, keskkonna- ja tervisekaitsestandardite järgimise. |
| --- | --- |

—

tagama samaväärse kohtlemise tariifsete tõkete alandamise ja mittetariifsete tõkete kõrvaldamise küsimuses ning kehtivate ELi tarbija-, keskkonna- ja tervisekaitsestandardite järgimise.

Euroopa Komisjon peaks suurendama toetust VKEdele, et muuta nad atraktiivsemaks rahvusvahelisel tasandil. Avaliku sektori toetus on esmatähtis ka edaspidi, et

| — | luua kaubandustõkete kõrvaldamise abil soodsad eksporditingimused; |
| --- | --- |

—

luua kaubandustõkete kõrvaldamise abil soodsad eksporditingimused;

| — | hõlbustada juurdepääsu kaubanduse rahastamisele (ekspordikrediit ja kindlustus); |
| --- | --- |

—

hõlbustada juurdepääsu kaubanduse rahastamisele (ekspordikrediit ja kindlustus);

| — | soodustada avaliku ja erasektori koostööl põhinevat eksporti; |
| --- | --- |

—

soodustada avaliku ja erasektori koostööl põhinevat eksporti;

| — | koguda teavet kolmandates riikides kehtivate impordinõuete kohta ja edastada see VKEde esindusühendusele. |
| --- | --- |

—

koguda teavet kolmandates riikides kehtivate impordinõuete kohta ja edastada see VKEde esindusühendusele.

1.2.3.   Toiduaine- ja joogisektori algatused, mille eesmärk on tugevdada inimressursse ja suurendada tööhõivet

Kõnealusel sektoril tuleks oma mainet oluliselt parandada, eelkõige noorte hulgas. Et rahuldada vajadust kvaliteetse tööjõudu järele, tuleks tagada:

| — | rohkem kvaliteetset ja sektoripõhist tööturuteavet kõigis liikmesriikides, et lahendada tööandjate ja võimalike töötajate vahelise asümmeetrilise teabe probleem ning määratleda ja parandada mis tahes ebakõlad, mis tulenevad oskuste mittevastavusest tööturu nõudlusele; |
| --- | --- |

—

rohkem kvaliteetset ja sektoripõhist tööturuteavet kõigis liikmesriikides, et lahendada tööandjate ja võimalike töötajate vahelise asümmeetrilise teabe probleem ning määratleda ja parandada mis tahes ebakõlad, mis tulenevad oskuste mittevastavusest tööturu nõudlusele;

| — | kõrgkoolide õppekavade korrapärane valideerimine, kaasates sellesse protsessi toiduaine- või joogitööstuse esindajad, et säilitada kutseharidussektori asjakohasus; |
| --- | --- |

—

kõrgkoolide õppekavade korrapärane valideerimine, kaasates sellesse protsessi toiduaine- või joogitööstuse esindajad, et säilitada kutseharidussektori asjakohasus;

| — | õpipoisiõppe programmid, mis on avatud kõigile toiduaine- ja joogisektori uutele töötajatele, mitte ainult noortele. Eriti oluline on kasutada ära tööle tagasipöörduvate naiste ja eakamate ametivahetusest huvitatud töötajate potentsiaal; |
| --- | --- |

—

õpipoisiõppe programmid, mis on avatud kõigile toiduaine- ja joogisektori uutele töötajatele, mitte ainult noortele. Eriti oluline on kasutada ära tööle tagasipöörduvate naiste ja eakamate ametivahetusest huvitatud töötajate potentsiaal;

| — | asjakohased vahendid koolituse ja elukestva õppe jaoks, et tagada kvalifitseeritud tööjõu kättesaadavus. Kõnealuses kontekstis on sotsiaaldialoog esmatähtis element. |
| --- | --- |

—

asjakohased vahendid koolituse ja elukestva õppe jaoks, et tagada kvalifitseeritud tööjõu kättesaadavus. Kõnealuses kontekstis on sotsiaaldialoog esmatähtis element.

Komitee innustab teadmis- ja innovaatikakogukonna loomist toiduaine- ja joogisektoris, kuna tegemist ei ole üksnes kohustusega suurendada investeeringuid teadus- ja arendustegevusse 2020. aastaks, vaid ka panusega töökohtade ja majanduskasvu loomisesse.

Lõpetuseks rõhutab komitee järgmisi olulisi aspekte:

| — | Euroopa töötajate ja tarbijate õiguste kaitse; |
| --- | --- |

—

Euroopa töötajate ja tarbijate õiguste kaitse;

| — | ILO põhistandardite täielik ja tõhus ratifitseerimine, rakendamine ja jõustamine; |
| --- | --- |

—

ILO põhistandardite täielik ja tõhus ratifitseerimine, rakendamine ja jõustamine;

| — | Euroopa kvaliteedistandardid toiduaine- ja joogisektoris. |
| --- | --- |

—

Euroopa kvaliteedistandardid toiduaine- ja joogisektoris.

1.2.4.   Tagada jätkusuutlik toidutarneahel

Komitee kordab, et säästva tarbimise ja tootmise edendamine tihedas seoses ressursitõhusa Euroopa tegevuskava elluviimisega (3) on igati kasulik, ning innustab liikmesriike rakendama neid poliitikameetmeid kõnealuse tegevuskava ja Euroopa poolaasta (4) kaudu. Seega sooviks komitee näha tervikliku tegevuskava jätkusuutliku toidutarneahela väljakujundamiseks. Komitee kutsub komisjoni üles võtma vastu teatise teemal „Toidusüsteemide jätkusuutlikkus”.

Komitee peaks Milano maailmanäitusel jõuliselt tutvustama nii käesolevas kui ka muudes toitu käsitlevates ja viimastel kuudel valminud arvamustes esitatud soovitusi.

1.2.5.   Toidu raiskamine

Komitee kordab asjaomases arvamuses (5) esile toodud vajadust määratleda ühiselt ja täielikult kooskõlastatud ELi metoodika, mille abil kvantifitseerida toidu raiskamist ja toidujäätmete teket, sh müümata jäänud toiduainete ringlussevõtt ja taaskasutamine. Siiski leiab komitee, et meetmeid tuleb võtta kohe, ootamata ära ELi ja maailma tasandil elluviidavate uurimisprojektide tulemusi. Need meetmed hõlmavad teadlikkuse tõstmist toidu raiskamise kohta kogu toiduahelas ning panuseid heade tavade arendamisse ja levitamisse.

Edasine tööstuspoliitika toiduaine- ja joogisektori jaoks peaks peegeldama tasakaalustatud lähenemisviisi ning pöörama tähelepanu toidu raiskamise vältimisele. Toidu raiskamise vältimiseks võetavad meetmed peaksid moodustama tervikliku lähenemisviisi, mis hõlmab kõiki etappe tootmisest tarbimiseni.

Samuti tuleks tähelepanelikult läbi vaadata maksupoliitika (käibemaks) ja kooskõlastada liikmesriikide meetmed, et hõlbustada annetusi toidupankadele, mis on üks võimalus vähendada toidu raiskamist.

1.2.6.   Tarneahela head tavad

Komitee jätkab kultuurilise muutuse edendamist ärisuhetes, et tagada ausad kauplemistavad kogu toidutarneahela ulatuses, kooskõlas 9. mai 2013. aasta arvamusega (6) ning tervitab nii jaemüüjate kui toiduainete ja jookide tootjate jõupingutusi vabatahtliku algatuse arendamisel ausate kauplemistavade edendamiseks toidutarneahelas (tarneahelaalgatus) (7).

1.2.7.   Teadus- ja arendustegevus ning innovatsioon

Toiduainesektori ees on suured väljakutsed, millega toime tulla piiratud investeeringute juures teadus- ja arendustegevusse. Komitee on veendunud vajaduses seada teadus- ja arendustegevusele selged eesmärgid ning kaasata tööstus kui põhipartner nende eesmärkide määratlemisse. Lisaks tulemuslikkusele ja vastuvõetavusele peaks innovatsioon komitee arvates põhinema eelkõige tarbijate ootustel.

1.2.8.   VKEd toiduaine- ja joogisektoris

ELi õigusaktide nõuetekohasest järgimisest tulenevad kulud on VKEde jaoks eriti koormavad. Sagedased muudatused ja ühtlustamise puudumine, näiteks märgistusnõuete osas, raskendavad ja takistavad majanduskasvu. Komitee on seisukohal, et erilist tähelepanu tuleks pöörata VKEde erivajadustele, eelkõige halduskoormuse vähendamisele, kuid kutsub üles ettevaatlikkusele seoses VKEdele eelkõige toiduohutuse küsimuses tehtavate eranditega, kuna see võib avaldada negatiivset mõju ning VKEd turult eemaldada.

| 1.2.9. | Komitee nõuab, et komisjon koostaks aruande, milles hinnatakse vajadust esitada andmed alkohoolsete jookide koostisosade ja toitumisalase teabe kohta. |
| --- | --- |

1.2.9.

Komitee nõuab, et komisjon koostaks aruande, milles hinnatakse vajadust esitada andmed alkohoolsete jookide koostisosade ja toitumisalase teabe kohta.

2.   Euroopa toiduaine- ja joogitööstuse praegune olukord

| 2.1. | Euroopa toiduaine- ja joogitööstus on ELi majanduse suurim töötlev sektor, mille aastakäive ületab triljon eurot ja mis annab tööd 4,25 miljonile inimesele ELis. See moodustab ka osa väärtusahelast, kus töötab kokku 32 miljonit inimest ja kus luuakse 7 % ELi SKPst. 99,1 % toiduaine- ja joogitööstuses tegutsevatest ettevõtetest on VKEd (8). |
| --- | --- |

2.1.

Euroopa toiduaine- ja joogitööstus on ELi majanduse suurim töötlev sektor, mille aastakäive ületab triljon eurot ja mis annab tööd 4,25 miljonile inimesele ELis. See moodustab ka osa väärtusahelast, kus töötab kokku 32 miljonit inimest ja kus luuakse 7 % ELi SKPst. 99,1 % toiduaine- ja joogitööstuses tegutsevatest ettevõtetest on VKEd (8).

| 2.2. | Erainvesteeringute osakaal teadus- ja arendustegevusse moodustab 0,27 % sektori käibest. Teadusuuringute Ühiskeskuse (JRC) 2012. aasta tulemustabel kinnitas eelmistel aastatel täheldatud suundumusi, eelkõige asjaolu, et erasektori teadus- ja arendustegevuse tase ELis on püsiv, kuid jääb siiski maha rahvusvahelisel tasandil (9). |
| --- | --- |

2.2.

Erainvesteeringute osakaal teadus- ja arendustegevusse moodustab 0,27 % sektori käibest. Teadusuuringute Ühiskeskuse (JRC) 2012. aasta tulemustabel kinnitas eelmistel aastatel täheldatud suundumusi, eelkõige asjaolu, et erasektori teadus- ja arendustegevuse tase ELis on püsiv, kuid jääb siiski maha rahvusvahelisel tasandil (9).

| 2.3. | Toiduaine- ja joogitööstus töötleb 70 % ELi põllumajandustoodangust ning tagab ohutu, kvaliteetse ja täisväärtusliku toidu Euroopa tarbijatele. |
| --- | --- |

2.3.

Toiduaine- ja joogitööstus töötleb 70 % ELi põllumajandustoodangust ning tagab ohutu, kvaliteetse ja täisväärtusliku toidu Euroopa tarbijatele.

| 2.4. | 2012. aastal eksportis Euroopa kogu maailma toiduaineid ja jooke 86,2 miljardi euro ulatuses, (10) olles seega suurim eksportija kõnealuses sektoris. Lisaks sellele oli ELi kaubandusbilansi ülejääk 2012. aastal rekordiline, ulatudes 23 miljardi euroni. Viimase 20 aasta jooksul on toiduainete ja jookidega kauplemine liikmesriikide vahel kolmekordistunud, ulatudes peaaegu 450 miljardi euroni (11). |
| --- | --- |

2.4.

2012. aastal eksportis Euroopa kogu maailma toiduaineid ja jooke 86,2 miljardi euro ulatuses, (10) olles seega suurim eksportija kõnealuses sektoris. Lisaks sellele oli ELi kaubandusbilansi ülejääk 2012. aastal rekordiline, ulatudes 23 miljardi euroni. Viimase 20 aasta jooksul on toiduainete ja jookidega kauplemine liikmesriikide vahel kolmekordistunud, ulatudes peaaegu 450 miljardi euroni (11).

| 2.5. | Tegemist on majandustsüklist sõltumatu ja kindla tööstussektoriga, mis on tugevalt esindatud kõigis liikmesriikides, panustades kahtlemata oluliselt Euroopa tootva tööstuse eesmärki suurendada oma osakaalu 20 %-ni SKPst, mille seadis Euroopa Komisjon strateegiat „Euroopa 2020” silmas pidades (12). Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kinnitab oma toetust ja kordab oma soovitust täita kõnealune eesmärk, eelkõige selle kvalitatiivset aspekti silmas pidades (13). |
| --- | --- |

2.5.

Tegemist on majandustsüklist sõltumatu ja kindla tööstussektoriga, mis on tugevalt esindatud kõigis liikmesriikides, panustades kahtlemata oluliselt Euroopa tootva tööstuse eesmärki suurendada oma osakaalu 20 %-ni SKPst, mille seadis Euroopa Komisjon strateegiat „Euroopa 2020” silmas pidades (12). Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kinnitab oma toetust ja kordab oma soovitust täita kõnealune eesmärk, eelkõige selle kvalitatiivset aspekti silmas pidades (13).

| 2.6. | Olulistest konkurentsivõime näitajatest selgub siiski, et sektor võib varsti kaotada oma konkurentsieelise. Suurenenud ülemaailmse nõudluse taustal on ekspordi turuosa aasta-aastalt vähenenud (ekspordiväärtus 2012. aastal oli 16,1 % võrreldes 20,5 % 2002. aastal (14).) |
| --- | --- |

2.6.

Olulistest konkurentsivõime näitajatest selgub siiski, et sektor võib varsti kaotada oma konkurentsieelise. Suurenenud ülemaailmse nõudluse taustal on ekspordi turuosa aasta-aastalt vähenenud (ekspordiväärtus 2012. aastal oli 16,1 % võrreldes 20,5 % 2002. aastal (14).)

| 2.7. | Komitee käesoleva omaalgatusliku arvamuse eesmärk on pöörata erilist tähelepanu toiduaine- ja joogisektorile, määratledes meetmed, mis on vajalikud sellise ebasoodsa arengu muutmiseks ning sektori konkurentsivõime suurendamiseks nii siseturul kui ka ülemaailmselt. |
| --- | --- |

2.7.

Komitee käesoleva omaalgatusliku arvamuse eesmärk on pöörata erilist tähelepanu toiduaine- ja joogisektorile, määratledes meetmed, mis on vajalikud sellise ebasoodsa arengu muutmiseks ning sektori konkurentsivõime suurendamiseks nii siseturul kui ka ülemaailmselt.

| 2.8. | Tarbijatel on õigus saada tõest ja tasakaalustatud teavet alkohoolsete jookide kohta, et langetada teadlikke otsuseid oma tarbimise kohta. Alkoholisisaldusest sõltumata peaksid kõik alkohoolsed joogid kuuluma samade eeskirjade alla. Komitee nõuab, et komisjon koostaks viivitamatult aruande, mida määruse (EL) nr 1169/2011 alusel nõuti 2014. aasta detsembriks, andes hinnangu sellele, kas alkohoolsete jookide suhtes tuleks tulevikus kohaldada toote koostisosade ja toitumisalase teabe esitamise nõuet. |
| --- | --- |

2.8.

Tarbijatel on õigus saada tõest ja tasakaalustatud teavet alkohoolsete jookide kohta, et langetada teadlikke otsuseid oma tarbimise kohta. Alkoholisisaldusest sõltumata peaksid kõik alkohoolsed joogid kuuluma samade eeskirjade alla. Komitee nõuab, et komisjon koostaks viivitamatult aruande, mida määruse (EL) nr 1169/2011 alusel nõuti 2014. aasta detsembriks, andes hinnangu sellele, kas alkohoolsete jookide suhtes tuleks tulevikus kohaldada toote koostisosade ja toitumisalase teabe esitamise nõuet.

3.   Jõupingutused tööstustegevuse suurendamiseks euroopas

3.1.   Euroopa Liidu institutsioonide algatused

Konkurentsivõime nõukogu tunnistas panust, mida kõik tööstussektorid saavad anda Euroopa majandusse, ning julgustas komisjoni rakendama valdkondlikke algatusi (15).

Kohe pärast seda avaldas Euroopa Komisjon teatise „Euroopa tööstuse taassünd” (COM(2014) 14 final)
   (16). Kaks kuud hiljem, 2014. aasta märtsis toimunud tippkohtumisel rõhutasid ELi riigipead ja valitsusjuhid „et Euroopal on vaja arendada oma tööstusbaasi, rõhutades, et selle saavutamiseks on tähtis stabiilne, arusaadav ja prognoositav reguleeriv raamistik, ning nõustusid sellega, et tööstuse konkurentsivõime problemaatikaga tuleb arvestada kõikides poliitikavaldkondades” (17).

Samal ajal avaldas toiduainete tarneahela toimimise parandamise kõrgetasemeline foorum
   (18), mille moodustas 2009. aastal Euroopa Komisjoni tööstuse ja ettevõtluse volinik, oma lõpparuande. Foorumi soovitused tööstuspoliitika arendamiseks põllumajanduslikus toiduainesektoris võeti ühehäälselt (19) vastu selle viimasel koosolekul, mis toimus 15. oktoobril 2014. Käesolevas komitee arvamuses on neid soovitusi arvesse võetud.

Komitee ootab nüüd innukalt võimalust anda oma panus Euroopa Komisjoni edasistesse algatustesse, osaledes mh käesoleval aastal Milano maailmanäitusel, kus ELi paviljoni keskne teema on toiduga kindlustatus. Samuti avaldatakse 2015. aasta oktoobriks uuring ELi toiduaine- ja joogitööstuse konkurentsipositsiooni kohta.

Komitee märgib samuti, et äsja uksed avanud Milano maailmanäituse teemaks on „Planeedile toidu ja eluks vajaliku energia tagamine”. Euroopa Komisjon ergutab arutelu selle üle, kuidas teadus ja innovatsioon võivad anda panuse ülemaailmsesse toiduga kindlustatusse ja jätkusuutlikkusse. See kujutab endast komitee jaoks suurepärast võimalust esitada üldsusele arutamiseks oma vaated, mis tulenevad sellest ja teistest viimastel kuudel valminud toitu käsitlevatest arvamustest. Euroopa Komisjoni väljapanek maailmanäitusel on ideaalne koht, kus see arutelu võiks toimuda ühe või mitme sel eesmärgil korraldatud teabeseminari raames.

3.2.   Toiduainete tootjad võtavad ühiseid otsuseid ametiühingutega

2014. aasta märtsis allkirjastasid FoodDrinkEurope ja EFFAT (Euroopa Toidu-, Põllumajandus- ja Turismisektori Föderatsiooni ametiühingud) ühisavalduse vajaduse kohta toiduaine- ja joogisektori valdkondliku poliitika järele Euroopa tasandil.

4.   Peamised tegevussuunad: euroopa toiduaine- ja joogitööstuse sektoripõhise tööstuspoliitika kavandamine

4.1.   Tegutsemine tõhusamalt toimiva toidutarneahela nimel toiduainete ja jookide ühtsel turul

| 4.1.1. | ELi toidualased õigusaktid on väga suures osas ühtlustatud ja sektor saab märkimisväärset kasu siseturu pakutavatest võimalustest. Liikmesriikide vaheline kaubandus on viimase kümne aasta jooksul märkimisväärselt kasvanud ja ELi toiduaine- ja joogitööstuse toodangu osakaal selles on ligikaudu 20 %. Ent ettevõtjad teatavad siiani erinevustest toidustandardeid käsitlevate ELi õigusaktide tõlgendamisel ja rakendamisel. Suurem integreerimine avaks uusi võimalusi majanduskasvuks (20).
  Suhete parandamine toidutarneahelas on esmatähtis ka konkurentsivõimelise toiduaine- ja joogisektori tagamiseks (21). |
| --- | --- |

4.1.1.

ELi toidualased õigusaktid on väga suures osas ühtlustatud ja sektor saab märkimisväärset kasu siseturu pakutavatest võimalustest. Liikmesriikide vaheline kaubandus on viimase kümne aasta jooksul märkimisväärselt kasvanud ja ELi toiduaine- ja joogitööstuse toodangu osakaal selles on ligikaudu 20 %. Ent ettevõtjad teatavad siiani erinevustest toidustandardeid käsitlevate ELi õigusaktide tõlgendamisel ja rakendamisel. Suurem integreerimine avaks uusi võimalusi majanduskasvuks (20).

Suhete parandamine toidutarneahelas on esmatähtis ka konkurentsivõimelise toiduaine- ja joogisektori tagamiseks (21).

| 4.1.2. | Euroopa Komisjoni töö Euroopa tarneahelaalgatuse (22) tõhususe kontrollimisel ning eeskirjade jõustamisel riiklikul tasandil on erakordselt suur (23). Tarneahelaalgatus on oluline vabatahtlik ühisalgatus, mis on loodud kogu toidutarneahelat esindavate sidusrühmade organisatsioonide poolt. See tagab mehhanismi ärisuhete parandamiseks asjaomaste sidusrühmade vahel ning ärisuhetes esilekerkivate probleemide lahendamiseks. |
| --- | --- |

4.1.2.

Euroopa Komisjoni töö Euroopa tarneahelaalgatuse (22) tõhususe kontrollimisel ning eeskirjade jõustamisel riiklikul tasandil on erakordselt suur (23). Tarneahelaalgatus on oluline vabatahtlik ühisalgatus, mis on loodud kogu toidutarneahelat esindavate sidusrühmade organisatsioonide poolt. See tagab mehhanismi ärisuhete parandamiseks asjaomaste sidusrühmade vahel ning ärisuhetes esilekerkivate probleemide lahendamiseks.

4.2.   Jätkusuutliku tööhõive ja tootlikkuse edendamine

| 4.2.1. | Püüdes suurendada tööjõu oskusi asjaomases sektoris esitasid EFFAT ja FoodDrinkEurope 2013. aastal ühisaruande, milles toodi esile need meetmed koolituse ja kvalifikatsiooni tõstmise valdkonnas, mis on vajalikud tööturu väljakutsetega toimetulekuks (24). |
| --- | --- |

4.2.1.

Püüdes suurendada tööjõu oskusi asjaomases sektoris esitasid EFFAT ja FoodDrinkEurope 2013. aastal ühisaruande, milles toodi esile need meetmed koolituse ja kvalifikatsiooni tõstmise valdkonnas, mis on vajalikud tööturu väljakutsetega toimetulekuks (24).

| 4.2.2. | Nad käivitasid ka toiduaine- ja joogitööstuse õpipoisiõppe programmi (Youth Apprenticeship Pledge) (25), mille eesmärk on hõlbustada kvaliteetsete praktikakohtade loomist toiduaine- ja joogitööstuse ettevõtetes kogu Euroopas, eelkõige VKEdes. |
| --- | --- |

4.2.2.

Nad käivitasid ka toiduaine- ja joogitööstuse õpipoisiõppe programmi (Youth Apprenticeship Pledge) (25), mille eesmärk on hõlbustada kvaliteetsete praktikakohtade loomist toiduaine- ja joogitööstuse ettevõtetes kogu Euroopas, eelkõige VKEdes.

4.3.   Rahvusvahelise kaubanduse tõhustamine

| 4.3.1. | Tänu positiivsele kaubandusbilansile, mis 2012. aastal ulatus 23 miljardi euroni, on EL endiselt maailma suurim toiduainete ja jookide eksportija, vaatamata kahanevale turuosale ülemaailmses toiduainete ja jookide kaubanduses. Seevastu on sellised riigid nagu Hiina ja Brasiilia viimastel aastatel pidevalt suurendanud oma ekspordi turuosa (26). |
| --- | --- |

4.3.1.

Tänu positiivsele kaubandusbilansile, mis 2012. aastal ulatus 23 miljardi euroni, on EL endiselt maailma suurim toiduainete ja jookide eksportija, vaatamata kahanevale turuosale ülemaailmses toiduainete ja jookide kaubanduses. Seevastu on sellised riigid nagu Hiina ja Brasiilia viimastel aastatel pidevalt suurendanud oma ekspordi turuosa (26).

| 4.3.2. | Kuigi üldiselt tunnistatakse toiduga kindlustatuse ülima tähtsust (27), on ekspordi kasv üks peamisi majanduskasvu allikad mis tahes sektoris. Arvestades jõukama elanikkonna osakaalu suurenemist tärkava turumajandusega riikides, tuleks tööstusele tagada asjaomased vahendid, et toime tulla maailma tasandil kasvava nõudlusega. |
| --- | --- |

4.3.2.

Kuigi üldiselt tunnistatakse toiduga kindlustatuse ülima tähtsust (27), on ekspordi kasv üks peamisi majanduskasvu allikad mis tahes sektoris. Arvestades jõukama elanikkonna osakaalu suurenemist tärkava turumajandusega riikides, tuleks tööstusele tagada asjaomased vahendid, et toime tulla maailma tasandil kasvava nõudlusega.

| 4.3.3. | WTO raames sõlmitud mõistlik mitmepoolne kokkulepe oleks olnud kõige tõhusam lahendus turgude avamiseks, kuid üksteisele järgnenud läbirääkimisvoorudel ei õnnestunud sõlmida laiaulatuslikku kokkulepet. |
| --- | --- |

4.3.3.

WTO raames sõlmitud mõistlik mitmepoolne kokkulepe oleks olnud kõige tõhusam lahendus turgude avamiseks, kuid üksteisele järgnenud läbirääkimisvoorudel ei õnnestunud sõlmida laiaulatuslikku kokkulepet.

| 4.3.4. | Kahepoolsete kaubandustehingute tähtsus on seega oluliselt kasvanud, andes häid tulemusi Euroopa tööstuses üldiselt ning eelkõige toiduaine- ja joogisektoris. Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse (TTIP) üle peetavatel läbirääkimistel tuleks käsitleda nii tariifsete kui ka mittetariifsete tõkete küsimust, rõhutades Euroopa toiduaine- ja joogitööstuse toodete samaväärse kohtlemise nõuet. Samas ei tohiks mingil juhul ohtu seada Euroopa tarbijate huve. Läbirääkimistulemused peaksid andma olulist kasu Euroopa põllumajandus- ja toiduainetetööstusele (28). |
| --- | --- |

4.3.4.

Kahepoolsete kaubandustehingute tähtsus on seega oluliselt kasvanud, andes häid tulemusi Euroopa tööstuses üldiselt ning eelkõige toiduaine- ja joogisektoris. Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse (TTIP) üle peetavatel läbirääkimistel tuleks käsitleda nii tariifsete kui ka mittetariifsete tõkete küsimust, rõhutades Euroopa toiduaine- ja joogitööstuse toodete samaväärse kohtlemise nõuet. Samas ei tohiks mingil juhul ohtu seada Euroopa tarbijate huve. Läbirääkimistulemused peaksid andma olulist kasu Euroopa põllumajandus- ja toiduainetetööstusele (28).

| 4.3.5. | ELi edendamispoliitika on hea vahend, et kasutada ära Euroopa põllumajandusliku toidutööstuse toodete head mainet kogu maailmas ning teavitada Euroopa toiduainete põhiomadustest. |
| --- | --- |

4.3.5.

ELi edendamispoliitika on hea vahend, et kasutada ära Euroopa põllumajandusliku toidutööstuse toodete head mainet kogu maailmas ning teavitada Euroopa toiduainete põhiomadustest.

4.4.   Panustada säästvasse tootmisse ja tarbimisse

| 4.4.1. | Komitee 2012. aasta arvamuses (29) on öeldud järgmist: „Säästev tarbimine ja tootmine tähendab selliste teenuste ja toodete kasutamist, mis hõlmavad suuremat väärtust ja kasutavad vähem loodusvarasid, ning see põhimõte on ressursitõhususe suurendamisele ja rohelise majanduse edendamisele suunatud strateegiate keskmes”. |
| --- | --- |

4.4.1.

Komitee 2012. aasta arvamuses (29) on öeldud järgmist: „Säästev tarbimine ja tootmine tähendab selliste teenuste ja toodete kasutamist, mis hõlmavad suuremat väärtust ja kasutavad vähem loodusvarasid, ning see põhimõte on ressursitõhususe suurendamisele ja rohelise majanduse edendamisele suunatud strateegiate keskmes”.

| 4.4.2. | Euroopa toiduaine- ja joogitööstus sõltub juurdepääsust sellise põllumajandusliku tooraine piisavale kogusele, mis vastab teatud kvaliteedinõuetele ning millel on konkurentsivõimelised hinnad. |
| --- | --- |

4.4.2.

Euroopa toiduaine- ja joogitööstus sõltub juurdepääsust sellise põllumajandusliku tooraine piisavale kogusele, mis vastab teatud kvaliteedinõuetele ning millel on konkurentsivõimelised hinnad.

| 4.4.3. | Üks põhiväljakutse on toidujäätmed: Euroopa toidutarneahelas läheb igal aastal raisku ligikaudu 90 miljonit tonni toitu. Toidu raiskamine tähendab ka toiduainete tootmiseks kasutatud toorainete, sh vee, väetiste ja kütuse raiskamist. Mitme võtmetähtsusega algatuse põhjal on sündinud arvukaid partnerlusi asjaomaste sidusrühmade vahel, sh kampaania „Every Crumb Counts” (iga toiduraas loeb) ning abivahendite komplekti avaldamine sektori jaoks. 2013. aastal vastuvõetud komitee arvamus toidujäätmete tekke vältimise ja vähendamise kohta andis ülevaate asjaomastest probleemidest ja võimalikest lahendustest (NAT/570). |
| --- | --- |

4.4.3.

Üks põhiväljakutse on toidujäätmed: Euroopa toidutarneahelas läheb igal aastal raisku ligikaudu 90 miljonit tonni toitu. Toidu raiskamine tähendab ka toiduainete tootmiseks kasutatud toorainete, sh vee, väetiste ja kütuse raiskamist. Mitme võtmetähtsusega algatuse põhjal on sündinud arvukaid partnerlusi asjaomaste sidusrühmade vahel, sh kampaania „Every Crumb Counts” (iga toiduraas loeb) ning abivahendite komplekti avaldamine sektori jaoks. 2013. aastal vastuvõetud komitee arvamus toidujäätmete tekke vältimise ja vähendamise kohta andis ülevaate asjaomastest probleemidest ja võimalikest lahendustest (NAT/570).

| 4.4.4. | Euroopa Komisjon soovitas käsitleda toiduainesektorit ressursitõhususe suurendamise prioriteetse valdkonnana ning viis läbi põhjaliku konsulteerimise Euroopa toidusüsteemi jätkusuutlikkuse teemal (30). |
| --- | --- |

4.4.4.

Euroopa Komisjon soovitas käsitleda toiduainesektorit ressursitõhususe suurendamise prioriteetse valdkonnana ning viis läbi põhjaliku konsulteerimise Euroopa toidusüsteemi jätkusuutlikkuse teemal (30).

| 4.4.5. | Säästlikkust tuleks käsitleda laiemast perspektiivist, keskendudes seejuures mitte üksnes keskkonnasäästlikkusele, vaid hõlmates ka jätkusuutlikkuse sotsiaalse ja majandusliku aspekti. Seda seisukohta väljendati ühisdeklaratsioonis, mille võtsid vastu 11 toidutarneahelat esindavat organisatsiooni kõrgetasemelise foorumi raames (31). |
| --- | --- |

4.4.5.

Säästlikkust tuleks käsitleda laiemast perspektiivist, keskendudes seejuures mitte üksnes keskkonnasäästlikkusele, vaid hõlmates ka jätkusuutlikkuse sotsiaalse ja majandusliku aspekti. Seda seisukohta väljendati ühisdeklaratsioonis, mille võtsid vastu 11 toidutarneahelat esindavat organisatsiooni kõrgetasemelise foorumi raames (31).

4.5.   Innovatiivse liidu tugevdamine

| 4.5.1. | Investeeringute tase teadus- ja arendustegevusse ELi toiduaine- ja joogisektoris on madal võrreldes teiste tootmissektorite ning muude toiduaine- ja joogitööstuse ettevõtetega maailmas (32). |
| --- | --- |

4.5.1.

Investeeringute tase teadus- ja arendustegevusse ELi toiduaine- ja joogisektoris on madal võrreldes teiste tootmissektorite ning muude toiduaine- ja joogitööstuse ettevõtetega maailmas (32).

| 4.5.2. | Teadmis- ja innovaatikakogukondi toiduaine- ja joogisektoris tuleb innustada ja toetada. Teadmis- ja innovaatikakogukondadel on pikaajaline perspektiiv 7–15 aastaks, kuid neil tuleb saavutada ka mõned eesmärgid lühikeses ja keskpikas perspektiivis, sh esmatähtis ülesanne suurendada investeeringuid teadus- ja arendustegevusse 2020. aastaks ning panustada töökohtade ja majanduskasvu loomisesse.
  Toiduaine- ja joogisektori ettevõtjatel on lõputuid probleeme uuenduslike toodete ja protsesside juurutamisel. VKEd kannatavad enim oma väiksuse ja vahendite piiratuse käes ning vajaliku juhtimisoskuse, kogemuste ja strateegilise nägemuse puudumise tõttu. Lubade andmise menetlusi uute toodete turuleviimiseks tuleb kiirendada, järgides samas ettevaatuspõhimõtet, lubades turule ainult tarbijate tervisele ohutuid tooteid. |
| --- | --- |

4.5.2.

Teadmis- ja innovaatikakogukondi toiduaine- ja joogisektoris tuleb innustada ja toetada. Teadmis- ja innovaatikakogukondadel on pikaajaline perspektiiv 7–15 aastaks, kuid neil tuleb saavutada ka mõned eesmärgid lühikeses ja keskpikas perspektiivis, sh esmatähtis ülesanne suurendada investeeringuid teadus- ja arendustegevusse 2020. aastaks ning panustada töökohtade ja majanduskasvu loomisesse.

Toiduaine- ja joogisektori ettevõtjatel on lõputuid probleeme uuenduslike toodete ja protsesside juurutamisel. VKEd kannatavad enim oma väiksuse ja vahendite piiratuse käes ning vajaliku juhtimisoskuse, kogemuste ja strateegilise nägemuse puudumise tõttu. Lubade andmise menetlusi uute toodete turuleviimiseks tuleb kiirendada, järgides samas ettevaatuspõhimõtet, lubades turule ainult tarbijate tervisele ohutuid tooteid.

4.6.   Halduskoormuse vähendamine eelkõige VKEde jaoks

| 4.6.1. | Eelkõige VKEdele tekitab probleeme selliste struktuuride levik, mis toovad endaga kaasa tarbetu halduskoormuse. VKEdel on võtmeroll kõnealuse sektori konkurentsivõime jaoks ning seetõttu tuleb neile pöörata erilist tähelepanu, tagades seejuures toiduainete ohutuse ning töötajate ja tarbijate õiguste sama taseme. |
| --- | --- |

4.6.1.

Eelkõige VKEdele tekitab probleeme selliste struktuuride levik, mis toovad endaga kaasa tarbetu halduskoormuse. VKEdel on võtmeroll kõnealuse sektori konkurentsivõime jaoks ning seetõttu tuleb neile pöörata erilist tähelepanu, tagades seejuures toiduainete ohutuse ning töötajate ja tarbijate õiguste sama taseme.

| 4.6.2. | Õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi kontekstis astus komisjon olulise sammu, tagamaks seda, et ELi õigusaktid on ettevõtjasõbralikud ning parandavad konkurentsivõimet (33). |
| --- | --- |

4.6.2.

Õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi kontekstis astus komisjon olulise sammu, tagamaks seda, et ELi õigusaktid on ettevõtjasõbralikud ning parandavad konkurentsivõimet (33).

Brüssel, 27. mai 2015

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Henri MALOSSE

---

(1)  http://www.fao.org/fileadmin/templates/wsfs/docs/expert_paper/How_to_Feed_the_World_in_2050.pdf

1

(2)  ELT C 255, 22.9.2010, lk 1.

2

(3)  COM(2011) 571 final.

3

(4)  ELT C 191, 29.6.2012, lk 6.

4

(5)  ELT C 161, 6.6.2013, lk 46.

5

(6)  Komitee arvamus teemal „Suurte jaemüügikettide ja toiduainete tarnijate kaubanduslikud suhted – praegune olukord”, mis avaldati Euroopa Liidu Teatajas ELT C 133, 9.5.2013, lk 16.

6

(7)  http://www.supplychaininitiative.eu/

7

(8)  Allikas: Data and Trends of the European Food and Drink Industry 2013-2014.

8

http://www.fooddrinkeurope.eu/uploads/publications_documents/Data__Trends_of_the_European_Food_and_Drink_Industry_2013-20141.pdf

(9)  Allikas: ELi tööstusliku teadus- ja arendustegevuse investeerimise tulemustabel 2012, Teadusuuringute Ühiskeskus ning teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraat.

9

(10)  http://www.fooddrinkeurope.eu/uploads/publications_documents/Data__Trends_of_the_European_Food_and_Drink_Industry_2013-20141.pdf

10

(11)  http://ec.europa.eu/internal_market/publications/docs/20years/achievements-web_en.pdf

11

(12)  http://ec.europa.eu/about/juncker-commission/docs/pg_et.pdf

12

(13)  Komitee arvamus ELT C 311, 12.9.2014, lk 47 Euroopa tööstuse taassünni kohta.

13

(14)  Allikas: UN Comtrade 2012.

14

(15)  http://register.consilium.europa.eu/doc/srv?l=ET&f=ST%2017202%202013%20INIT

15

(16)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/ALL/?uri=CELEX:52014DC0014

16

(17)  http://register.consilium.europa.eu/doc/srv?l=ET&t=PDF&gc=true&sc=false&f=AD%201%202014%20INIT

17

(18)  http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:2010:210:0004:0005:ET:PDF

18

(19)  http://europa.eu/rapid/press-release_IP-14-1139_en.htm

19

(20)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/ALL/?uri=CELEX:52014SC0014

20

(21)  Vt Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus ELT C 133, 9.5.2013, lk 16.

21

(22)  http://www.supplychaininitiative.eu/

22

(23)  COM(2014) 472.

23

(24)  http://www.effat.org/en/node/10599

24

(25)  http://ec.europa.eu/education/policy/vocational-policy/doc/alliance/fooddrinkeurope-effat-pledge_en.pdf

25

(26)  http://www.fooddrinkeurope.eu/uploads/publications_documents/Data__Trends_of_the_European_Food_and_Drink_Industry_2013-20141.pdf

26

(27)  ELT C 255, 22.9.2010, lk 1–9.

27

(28)  See Copa-Cogeca and FoodDrinkEurope joint position http://www.fooddrinkeurope.eu/news/statement/agri-food-chain-reps-call-on-negotiators-to-resolve-non-tariff-measures-in/

28

(29)  ELT C 191, 29.6.2012, lk 6–11.

29

(30)  http://ec.europa.eu/environment/eussd/food.htm

30

(31)  7. märtsi 2014. aasta ühisdeklaratsioon „Meetmed Euroopa toidutarneahela jätkusuutlikkuse suurendamiseks” http://www.fooddrinkeurope.eu/news/press-release/europes-food-chain-partners-working-towards-more-sustainable-food-systems/

31

(32)  Vt joonealune märkus 15.

32

(33)  http://europa.eu/rapid/press-release_IP-14-682_en.htm

33

---

| 8.10.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 332/36 |
| --- | --- | --- | --- |

8.10.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 332/36

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Homne maailm. 3D-printimine kui Euroopa majanduse tugevdamise vahend”

(omaalgatuslik arvamus)

(2015/C 332/05)

| Raportöör: | Dumitru FORNEA |
| --- | --- |
| Kaasraportöör: | Hilde VAN LAERE |

Raportöör:

Dumitru FORNEA

Kaasraportöör:

Hilde VAN LAERE

10. juulil 2014 otsustas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee vastavalt kodukorra artikli 29 lõikele 2 koostada omaalgatusliku arvamuse järgmises küsimuses:

„Homne maailm. 3D-printimine kui Euroopa majanduse tugevdamise vahend”.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav tööstuse muutuste nõuandekomisjon võttis arvamuse vastu 4. mail 2015.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 508. istungjärgul 27.–28. mail 2015 (28. mai istungil) ühehäälselt vastu järgmise arvamuse.

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Lisav tootmine on üks peamisi progressi võimaldavaid tehnoloogiaid, mis kujundab uue arusaama tootmisest ning tuleviku toodetest ja tehastest. Digitaalrevolutsioon võimaldab koos kõnealuse tootmisrevolutsiooniga Euroopal oma tootmise väiksemate tööjõukuludega piirkondadest tagasi tuua, et ergutada innovatsiooni ja luua jätkusuutlik kasv kodus. |
| --- | --- |

1.1.

Lisav tootmine on üks peamisi progressi võimaldavaid tehnoloogiaid, mis kujundab uue arusaama tootmisest ning tuleviku toodetest ja tehastest. Digitaalrevolutsioon võimaldab koos kõnealuse tootmisrevolutsiooniga Euroopal oma tootmise väiksemate tööjõukuludega piirkondadest tagasi tuua, et ergutada innovatsiooni ja luua jätkusuutlik kasv kodus.

| 1.2. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on veendunud, et EL suudab hoida oma praegust positsiooni lisava tootmise olulise ülemaailmse osalejana, kuid selleks tuleb nii Euroopa kui ka riigi tasandil võtta järgmised meetmed. |
| --- | --- |

1.2.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on veendunud, et EL suudab hoida oma praegust positsiooni lisava tootmise olulise ülemaailmse osalejana, kuid selleks tuleb nii Euroopa kui ka riigi tasandil võtta järgmised meetmed.

| 1.3. | Investeeringud info- ja kommunikatsioonitehnoloogia taristusse tuleb seada prioriteediks, nii et kõigil avaliku ja erasektori liikmetel oleks juurdepääs kõrgeimatele olemasolevatele kvaliteedi- ja turvalisuse standarditele vastavale kiirele internetiühendusele. |
| --- | --- |

1.3.

Investeeringud info- ja kommunikatsioonitehnoloogia taristusse tuleb seada prioriteediks, nii et kõigil avaliku ja erasektori liikmetel oleks juurdepääs kõrgeimatele olemasolevatele kvaliteedi- ja turvalisuse standarditele vastavale kiirele internetiühendusele.

| 1.4. | Tuleb tugevdada ja ajakohastada Euroopa võimet säilitada ja edastada suuri digitaalseid andmehulki ning tagada nende andmete kaitse kooskõlas ELi kodanike ja ettevõtjate õigustatud huvidega. |
| --- | --- |

1.4.

Tuleb tugevdada ja ajakohastada Euroopa võimet säilitada ja edastada suuri digitaalseid andmehulki ning tagada nende andmete kaitse kooskõlas ELi kodanike ja ettevõtjate õigustatud huvidega.

| 1.5. | ELi institutsioonid ja liikmesriikide valitsused peaksid valmistama inimesi ette digitaalühiskonna väljakutseteks ning sellega seotud murrangulisteks tehnoloogiateks, nagu lisav tootmine, investeerides kultuuri-, haridus- ja koolitusprogrammidesse, mis vastavad tootmissüsteemide uue põlvkonnaga seonduvate uute ametiprofiilide dünaamikale ja nõuetele. |
| --- | --- |

1.5.

ELi institutsioonid ja liikmesriikide valitsused peaksid valmistama inimesi ette digitaalühiskonna väljakutseteks ning sellega seotud murrangulisteks tehnoloogiateks, nagu lisav tootmine, investeerides kultuuri-, haridus- ja koolitusprogrammidesse, mis vastavad tootmissüsteemide uue põlvkonnaga seonduvate uute ametiprofiilide dünaamikale ja nõuetele.

| 1.6. | Lisava tootmise täieliku potentsiaali ärakasutamiseks tuleb ettevõtetes ning asjaomastes haridus- ja teadusasutustes soodustada (finants- ja maksusoodustuste kaudu) teadustegevust ja loovust. |
| --- | --- |

1.6.

Lisava tootmise täieliku potentsiaali ärakasutamiseks tuleb ettevõtetes ning asjaomastes haridus- ja teadusasutustes soodustada (finants- ja maksusoodustuste kaudu) teadustegevust ja loovust.

| 1.7. | Selle tehnoloogia materjalivaliku ja rakenduste hulga suurendamiseks ning tema usaldusväärsuse, kiiruse, tootlikkuse ja valmiduse parandamiseks on vaja täiendavaid uuringuid. Tootmisprotsess tuleks välja kujundada Euroopas, et kindlustada maailmaturgudel meie konkurentsivõime ning hoida majanduslikud eelised ja kvaliteetsed töökohad ELis. |
| --- | --- |

1.7.

Selle tehnoloogia materjalivaliku ja rakenduste hulga suurendamiseks ning tema usaldusväärsuse, kiiruse, tootlikkuse ja valmiduse parandamiseks on vaja täiendavaid uuringuid. Tootmisprotsess tuleks välja kujundada Euroopas, et kindlustada maailmaturgudel meie konkurentsivõime ning hoida majanduslikud eelised ja kvaliteetsed töökohad ELis.

| 1.8. | Euroopa innovatsioonipartnerlused peavad kiirendama jõupingutusi lisava tootmise jaoks uute materjalide väljaarendamiseks. Laienenud materjalivalik ja tarnijate arvu kasv soodustavad konkurentsivõimelist hinnakujundust, avavad uusi tööstussektoreid ja loovad suuremas mahus lisava tootmise materjale ning konkurentsivõimelisemaid tarneturgusid. |
| --- | --- |

1.8.

Euroopa innovatsioonipartnerlused peavad kiirendama jõupingutusi lisava tootmise jaoks uute materjalide väljaarendamiseks. Laienenud materjalivalik ja tarnijate arvu kasv soodustavad konkurentsivõimelist hinnakujundust, avavad uusi tööstussektoreid ja loovad suuremas mahus lisava tootmise materjale ning konkurentsivõimelisemaid tarneturgusid.

| 1.9. | EL peab hõlbustama uutesse lisava tootmise seadmetesse investeerimist ning peaks soodustama lisava tootmise tehnoloogia arendamist avatud tootmissüsteemides, mis on paindlikud ja mida on kerge integreerida teiste tootmis- ja viimistlustehnoloogiatega, et suurendada rakenduste arvu ja kasvatada käivet. |
| --- | --- |

1.9.

EL peab hõlbustama uutesse lisava tootmise seadmetesse investeerimist ning peaks soodustama lisava tootmise tehnoloogia arendamist avatud tootmissüsteemides, mis on paindlikud ja mida on kerge integreerida teiste tootmis- ja viimistlustehnoloogiatega, et suurendada rakenduste arvu ja kasvatada käivet.

| 1.10. | Euroopa Liidu ja liikmesriikide reguleeriv raamistik ei ole suutnud pidada sammu lisava tootmise vallas toimunud kiirete muutustega, mistõttu on vaja asjakohaseid eeskirju, et tegeleda peamiselt standardite ja sertifitseerimise, intellektuaalomandi, tarbijakaitse, töötervishoiu ja -ohutuse ning keskkonna küsimustega. |
| --- | --- |

1.10.

Euroopa Liidu ja liikmesriikide reguleeriv raamistik ei ole suutnud pidada sammu lisava tootmise vallas toimunud kiirete muutustega, mistõttu on vaja asjakohaseid eeskirju, et tegeleda peamiselt standardite ja sertifitseerimise, intellektuaalomandi, tarbijakaitse, töötervishoiu ja -ohutuse ning keskkonna küsimustega.

| 1.11. | Lisava tootmise õiguslik protsess peab rajanema selle tehnoloogia mõju interdistsiplinaarsel ja teaduslikul uurimisel, kaasates täiel määral kõik sidusrühmad. |
| --- | --- |

1.11.

Lisava tootmise õiguslik protsess peab rajanema selle tehnoloogia mõju interdistsiplinaarsel ja teaduslikul uurimisel, kaasates täiel määral kõik sidusrühmad.

2.   Üldised märkused

| 2.1. | Tootmine annab majandusse märkimisväärse panuse, eriti innovatsiooni, tootlikkust ja kvaliteetseid töökohti silmas pidades. Sellegipoolest on Euroopa tööstuse osakaal viimase kahe kümnendi jooksul vähenenud, mille tulemusena on kahanenud ka tööhõive tööstuses ning selle lisaväärtus
   (1). Pärast aastakümneid kestnud tootmissektori kahanemist (odava tööjõuga allhangete tulemusel) on kõrgete palkadega riikides tähelepanu taas tootmisel ning otsustaval rollil, mida mängib kohalik tootmisvõime innovatsiooni taaselustamisel, ja suutlikkusel kiiresti suurendada arenenud tehnoloogiatel põhinevate uute toodete tootmist. Innovatsioon, automatiseerimine ja keerukad protsessid on edukate tööstusstrateegiate aluseks ning need on osutunud esmatähtsaks juhtpositsiooni hoidmisel (2). Kasutades õiget täiustatud tootmistehnoloogiat, saab Euroopa oma tootmise väikeste tööjõukuludega piirkondadest tagasi tuua, et ergutada innovatsiooni ja luua jätkusuutlik kasv kodus. Vaid sel moel saaks Euroopa täita uues tööstusrevolutsioonis juhirolli. |
| --- | --- |

2.1.

Tootmine annab majandusse märkimisväärse panuse, eriti innovatsiooni, tootlikkust ja kvaliteetseid töökohti silmas pidades. Sellegipoolest on Euroopa tööstuse osakaal viimase kahe kümnendi jooksul vähenenud, mille tulemusena on kahanenud ka tööhõive tööstuses ning selle lisaväärtus
   (1). Pärast aastakümneid kestnud tootmissektori kahanemist (odava tööjõuga allhangete tulemusel) on kõrgete palkadega riikides tähelepanu taas tootmisel ning otsustaval rollil, mida mängib kohalik tootmisvõime innovatsiooni taaselustamisel, ja suutlikkusel kiiresti suurendada arenenud tehnoloogiatel põhinevate uute toodete tootmist. Innovatsioon, automatiseerimine ja keerukad protsessid on edukate tööstusstrateegiate aluseks ning need on osutunud esmatähtsaks juhtpositsiooni hoidmisel (2). Kasutades õiget täiustatud tootmistehnoloogiat, saab Euroopa oma tootmise väikeste tööjõukuludega piirkondadest tagasi tuua, et ergutada innovatsiooni ja luua jätkusuutlik kasv kodus. Vaid sel moel saaks Euroopa täita uues tööstusrevolutsioonis juhirolli.

| 2.2. | Lisav tootmine on materjalide ühendamise protsess, kus erinevalt substraktiivse tootmise meetoditest valmistatakse esemeid kiht kihi kaupa 3D-mudeli andmete alusel. „Lisav tootmine” (additive manufacturing) on ametlik tööstusstandardi termin (ASTM F2792), samas kui „3D-printimine” on selle üldkasutatav sünonüüm. |
| --- | --- |

2.2.

Lisav tootmine on materjalide ühendamise protsess, kus erinevalt substraktiivse tootmise meetoditest valmistatakse esemeid kiht kihi kaupa 3D-mudeli andmete alusel. „Lisav tootmine” (additive manufacturing) on ametlik tööstusstandardi termin (ASTM F2792), samas kui „3D-printimine” on selle üldkasutatav sünonüüm.

| 2.3. | Lisav tootmine on üldmõiste rea tehnoloogiate ja protsesside jaoks, milles kasutatakse erinevaid materjale (metallid, polümeerid, keraamika ja muud materjalid). Need tehnoloogiad on jõudnud küpsusjärku, mis võimaldab luua üha rohkem lisaväärtusega kaubanduslikke rakendusi. Lisavat tootmist nähakse kogu maailmas kui ühte peamistest progressi võimaldavatest tehnoloogiatest, mis kujundab uue arusaama tootmisest ning tuleviku toodetest ja tehastest. Nn fablab'id – 3D-printimise tooteid ja teenuseid pakkuvad laborid – on juba olemas. |
| --- | --- |

2.3.

Lisav tootmine on üldmõiste rea tehnoloogiate ja protsesside jaoks, milles kasutatakse erinevaid materjale (metallid, polümeerid, keraamika ja muud materjalid). Need tehnoloogiad on jõudnud küpsusjärku, mis võimaldab luua üha rohkem lisaväärtusega kaubanduslikke rakendusi. Lisavat tootmist nähakse kogu maailmas kui ühte peamistest progressi võimaldavatest tehnoloogiatest, mis kujundab uue arusaama tootmisest ning tuleviku toodetest ja tehastest. Nn fablab'id – 3D-printimise tooteid ja teenuseid pakkuvad laborid – on juba olemas.

| 2.4. | Lisav tootmine on kiiresti kasvav sektor. Viimase nelja aasta jooksul on kasv kiirenenud, kuna üha rohkem organisatsioone on hakanud kasutama lisava tootmise tooteid ja teenuseid. Kõigi toodete ja teenuste viimase 25 aasta jooksul toodetud ülemaailmse tulu aastane liitkasvumäär (compound annual growth rate) on märkimisväärne 27 %. Viimase kolme aasta (2011–2013) aastane liitkasvumäär oli 32,2 %, moodustades 2013. aastal 2,43 miljardi euro suuruse turu (3). Wohlers Associatesi hinnangul ületab turg 2016. aastaks 5,5 miljardi euro ning 2018. aastaks 10 miljardi euro taseme. Et tegemist on aga kujunemisjärgus tehnoloogiaga, leiavad lisava tootmise tööstuse eksperdid, et praegune turuosa hõlmab ainult murdosa võimalikest rakendustest. 2011. aastal hindasid eksperdid, et turuosa jääb alla 8 % (mis tähendab ligikaudu 17 miljardi euro suurust koguturgu) (4). Kui lisav tootmine haarab kas või 2 % ülemaailmsest tootmisturust, on potentsiaal kümme korda suurem (ligikaudu 170 miljardit eurot) (5). |
| --- | --- |

2.4.

Lisav tootmine on kiiresti kasvav sektor. Viimase nelja aasta jooksul on kasv kiirenenud, kuna üha rohkem organisatsioone on hakanud kasutama lisava tootmise tooteid ja teenuseid. Kõigi toodete ja teenuste viimase 25 aasta jooksul toodetud ülemaailmse tulu aastane liitkasvumäär (compound annual growth rate) on märkimisväärne 27 %. Viimase kolme aasta (2011–2013) aastane liitkasvumäär oli 32,2 %, moodustades 2013. aastal 2,43 miljardi euro suuruse turu (3). Wohlers Associatesi hinnangul ületab turg 2016. aastaks 5,5 miljardi euro ning 2018. aastaks 10 miljardi euro taseme. Et tegemist on aga kujunemisjärgus tehnoloogiaga, leiavad lisava tootmise tööstuse eksperdid, et praegune turuosa hõlmab ainult murdosa võimalikest rakendustest. 2011. aastal hindasid eksperdid, et turuosa jääb alla 8 % (mis tähendab ligikaudu 17 miljardi euro suurust koguturgu) (4). Kui lisav tootmine haarab kas või 2 % ülemaailmsest tootmisturust, on potentsiaal kümme korda suurem (ligikaudu 170 miljardit eurot) (5).

| 2.5. | Rakendusvaldkond arenes prototüüpide loomisest üheksakümnendate aastate alguses funktsionaalsete osade tootmiseni. Eeldatavat kasvu veab peamiselt erinevatest materjalidest (plast, metall või keraamika) keerukate funktsionaalsete lõpptoodete kiire, kulutõhus ja suuremamahuline seeriatootmine, mitte disainitooted või prototüüpimine. Lisav tootmine ehk 3D-printimine on küps prototüüpimise alal, kuid endiselt väljakujunemise etapis funktsionaalsete lõpptoodete tootmises. Innovatiivseid 3D-prinditud tooteid küll tekib, kuid mitte püsivalt, kuna puuduvad stabiilsed 3D-printimise masinad ning suuremahulised tootmissüsteemid. |
| --- | --- |

2.5.

Rakendusvaldkond arenes prototüüpide loomisest üheksakümnendate aastate alguses funktsionaalsete osade tootmiseni. Eeldatavat kasvu veab peamiselt erinevatest materjalidest (plast, metall või keraamika) keerukate funktsionaalsete lõpptoodete kiire, kulutõhus ja suuremamahuline seeriatootmine, mitte disainitooted või prototüüpimine. Lisav tootmine ehk 3D-printimine on küps prototüüpimise alal, kuid endiselt väljakujunemise etapis funktsionaalsete lõpptoodete tootmises. Innovatiivseid 3D-prinditud tooteid küll tekib, kuid mitte püsivalt, kuna puuduvad stabiilsed 3D-printimise masinad ning suuremahulised tootmissüsteemid.

| 2.6. | Innovatiivsetel 3D-printimise protsessidel on murranguline mõju asjade projekteerimise ja valmistamise viisile. Lisav tootmine ehk 3D-printimine võib parandada olemasolevate tarneahelate praeguste toodete väärtust või mõjutada põhjalikult tooteid, tarneahelaid ja ärimudeleid (6). Euroopa peab lisava tootmise industrialiseerimise käivitumisel võtma keskse positsiooni. Euroopa lisava tootmise ökosüsteemides saavutatakse tulevane kasv eeldatavasti praeguste tegevusvaldkondade laiendamise (kui olemasolevad osalejad liiguvad prototüüpimiselt tootmisele) ning väärtusahelas uute tegevusalade loomisega. |
| --- | --- |

2.6.

Innovatiivsetel 3D-printimise protsessidel on murranguline mõju asjade projekteerimise ja valmistamise viisile. Lisav tootmine ehk 3D-printimine võib parandada olemasolevate tarneahelate praeguste toodete väärtust või mõjutada põhjalikult tooteid, tarneahelaid ja ärimudeleid (6). Euroopa peab lisava tootmise industrialiseerimise käivitumisel võtma keskse positsiooni. Euroopa lisava tootmise ökosüsteemides saavutatakse tulevane kasv eeldatavasti praeguste tegevusvaldkondade laiendamise (kui olemasolevad osalejad liiguvad prototüüpimiselt tootmisele) ning väärtusahelas uute tegevusalade loomisega.

| 2.7. | Kogu maailmas nähakse lisavat tootmist kui toodete ja tarneahela uuendamise peamist progressi võimaldavat tehnoloogiat. See muutub laialdaselt kasutatavaks ning saab valitsustelt märkimisväärset toetust selle küpsustaseme parandamiseks (nt USAs, Hiinas ja Singapuris). Ajalooliselt on ELil hea positsioon, kuid kui midagi ette ei võeta, kaotab ta selle ning jääb uute turgude hõlvamise püüdlustes teistest maha. |
| --- | --- |

2.7.

Kogu maailmas nähakse lisavat tootmist kui toodete ja tarneahela uuendamise peamist progressi võimaldavat tehnoloogiat. See muutub laialdaselt kasutatavaks ning saab valitsustelt märkimisväärset toetust selle küpsustaseme parandamiseks (nt USAs, Hiinas ja Singapuris). Ajalooliselt on ELil hea positsioon, kuid kui midagi ette ei võeta, kaotab ta selle ning jääb uute turgude hõlvamise püüdlustes teistest maha.

3.   Konkreetsed märkused

3.1.   Lisava tootmise murranguline mõju

| 3.1.1. | Tehaste tasandil kujundab lisav tootmine nii uusi arusaamu tootmisest kui ka tuleviku tehastest kui sellisest.






  — | Lisav tootmine võimaldab samu seadmeid, materjale ja protsesse kasutades toota mitmesuguseid erinevaid lõpptooteid ning aitab kaasa tootmise sellistele käsitustele, mis on traditsiooniliste tootmismeetoditega ebapraktilised või võimatud. |
| --- | --- | --- |

3.1.1.

Tehaste tasandil kujundab lisav tootmine nii uusi arusaamu tootmisest kui ka tuleviku tehastest kui sellisest.

—

Lisav tootmine võimaldab samu seadmeid, materjale ja protsesse kasutades toota mitmesuguseid erinevaid lõpptooteid ning aitab kaasa tootmise sellistele käsitustele, mis on traditsiooniliste tootmismeetoditega ebapraktilised või võimatud.

| — | Üks lisava tootmise peamisi eeliseid on võimalus seda kombineerida tehase teiste kõrge väärtusega tootmislahendustega. |
| --- | --- |

—

Üks lisava tootmise peamisi eeliseid on võimalus seda kombineerida tehase teiste kõrge väärtusega tootmislahendustega.

| — | Lisav tootmine on digitaalse tootmise võtmetehnoloogia dünaamilistes, detsentraliseeritud tarneahelates. Digitaalse disaini (või tehniliste lahenduste) ning tootekirjelduse toimikute ülemaailmsest levitamisest saab kohaliku isikupärastamise ja tootmise alus ning see vahetab välja toodete tarnimise tsentraliseeritud tehastest. Digitaalne tootmine loob laialdase ja mitmekülgse tootmisbaasi, kus tootmine asub kliendile lähemal (sealhulgas teatud toodete väikesemahuline tootmine kodus või trükikodades). Tarneahelad võivad ühendada keerukaid tooteid tootvad kapitalimahukad tehased komponentide kohandamisega hajutatud ja väikesemahulisel meetodil (kliendi/tarbimiskoha lähedal asuvad kohapeal disainimise töötoad). |
| --- | --- |

—

Lisav tootmine on digitaalse tootmise võtmetehnoloogia dünaamilistes, detsentraliseeritud tarneahelates. Digitaalse disaini (või tehniliste lahenduste) ning tootekirjelduse toimikute ülemaailmsest levitamisest saab kohaliku isikupärastamise ja tootmise alus ning see vahetab välja toodete tarnimise tsentraliseeritud tehastest. Digitaalne tootmine loob laialdase ja mitmekülgse tootmisbaasi, kus tootmine asub kliendile lähemal (sealhulgas teatud toodete väikesemahuline tootmine kodus või trükikodades). Tarneahelad võivad ühendada keerukaid tooteid tootvad kapitalimahukad tehased komponentide kohandamisega hajutatud ja väikesemahulisel meetodil (kliendi/tarbimiskoha lähedal asuvad kohapeal disainimise töötoad).

| 3.1.2. | Toodete tasandil saab lisavast tootmisest tooteinnovatsiooni nurgakivi.






  — | Suurem vabadus inseneritöös toob kaasa uued tootepõlvkonnad: pea piiramatu projekteerimisvabadus võib tuua laialdast kasu erinevates sektorites (st auto- ja kosmosetööstus, meditsiin, masina- ja seadmetööstus, spordivarustus ja elustiil): miniaturiseerimine, funktsionaalne integratsioon, kergkonstruktsioon, kohandatud ja isikupärastatud omadused, geomeetria jne. |
| --- | --- | --- |

3.1.2.

Toodete tasandil saab lisavast tootmisest tooteinnovatsiooni nurgakivi.

—

Suurem vabadus inseneritöös toob kaasa uued tootepõlvkonnad: pea piiramatu projekteerimisvabadus võib tuua laialdast kasu erinevates sektorites (st auto- ja kosmosetööstus, meditsiin, masina- ja seadmetööstus, spordivarustus ja elustiil): miniaturiseerimine, funktsionaalne integratsioon, kergkonstruktsioon, kohandatud ja isikupärastatud omadused, geomeetria jne.

| — | Ülilühikesed täitmisajad pakuvad uusi võimalusi funktsionaalsete prototüüpide või uute kohandatud/isikupärastatud ettevõtjalt tarbijale ja ettevõtjalt ettevõtjale suunatud toodete valmistamiseks kõigis tööstussektorites. |
| --- | --- |

—

Ülilühikesed täitmisajad pakuvad uusi võimalusi funktsionaalsete prototüüpide või uute kohandatud/isikupärastatud ettevõtjalt tarbijale ja ettevõtjalt ettevõtjale suunatud toodete valmistamiseks kõigis tööstussektorites.

| — | Rakenduste arendamine on Euroopa jaoks tohutu majanduslik võimalus. Kõrgetasemeliste rakenduste tehnoloogiline areng ja turu kujunemine saavad hoo sisse ökosüsteemi koondamise ja kõigi etappide digiteerimisega. See viib tsentraliseeritud ärimudeli loomiseni. Turumahu suurendamine (piirkonnas või välismaal) hõlmab väärtusahela elementide segmenteeritud detsentraliseerimist. Toote, disaini ja tootmislahenduste frantsiisimine võimaldab säilitada Euroopas rakenduste ülemaailmsest levitamisest tekkivat väärtust. |
| --- | --- |

—

Rakenduste arendamine on Euroopa jaoks tohutu majanduslik võimalus. Kõrgetasemeliste rakenduste tehnoloogiline areng ja turu kujunemine saavad hoo sisse ökosüsteemi koondamise ja kõigi etappide digiteerimisega. See viib tsentraliseeritud ärimudeli loomiseni. Turumahu suurendamine (piirkonnas või välismaal) hõlmab väärtusahela elementide segmenteeritud detsentraliseerimist. Toote, disaini ja tootmislahenduste frantsiisimine võimaldab säilitada Euroopas rakenduste ülemaailmsest levitamisest tekkivat väärtust.

| 3.1.3. | Ettevõtete tasandil viib lisav tootmine murranguliste ärimudelite loomiseni.






  — | Digitaalne tootmine viib murranguliste digitaalselt juhitavate ärimudelite tekkeni, mida iseloomustab kiire muutumine ning kõrge kohandamise tase. Interneti kaudu on võimalik kasutaja loodud sisu viia füüsiliste esemete tootjani. Ajakohastades viisi, kuidas ettevõtted tooteid oma tarneahelates toodavad ja liigutavad, tekivad uued tootmisahelad ja ärimudelid, näiteks täpselt ajastatud tootmine, kliendi lähedal tellimuspõhine tootmine, komponentide parandamine, e-tootmine, nn pika sabaga (7) varuosade digitaalsed laod või masskohandamine. Praeguse väärtusahela saab asendada lihtsama ja lühema väärtusahelaga. |
| --- | --- | --- |

3.1.3.

Ettevõtete tasandil viib lisav tootmine murranguliste ärimudelite loomiseni.

—

Digitaalne tootmine viib murranguliste digitaalselt juhitavate ärimudelite tekkeni, mida iseloomustab kiire muutumine ning kõrge kohandamise tase. Interneti kaudu on võimalik kasutaja loodud sisu viia füüsiliste esemete tootjani. Ajakohastades viisi, kuidas ettevõtted tooteid oma tarneahelates toodavad ja liigutavad, tekivad uued tootmisahelad ja ärimudelid, näiteks täpselt ajastatud tootmine, kliendi lähedal tellimuspõhine tootmine, komponentide parandamine, e-tootmine, nn pika sabaga (7) varuosade digitaalsed laod või masskohandamine. Praeguse väärtusahela saab asendada lihtsama ja lühema väärtusahelaga.

| — | Traditsioonilise lisava tootmise ehk 3D-printimise teenuse pakkujad hakkavad tegelema lepingulise tootmise ning OEM (8) klientidele eriteenuste pakkumisega. Tarneahelaid toetatakse insenerivahendite ja digitaalsete e-tootmise protsessidega, „demokratiseerides” disainimist nii, et sellega saaks tegeleda igaüks, koos kõigi eeliste ja probleemidega, mida selline ärimudel endaga kaasa toob. |
| --- | --- |

—

Traditsioonilise lisava tootmise ehk 3D-printimise teenuse pakkujad hakkavad tegelema lepingulise tootmise ning OEM (8) klientidele eriteenuste pakkumisega. Tarneahelaid toetatakse insenerivahendite ja digitaalsete e-tootmise protsessidega, „demokratiseerides” disainimist nii, et sellega saaks tegeleda igaüks, koos kõigi eeliste ja probleemidega, mida selline ärimudel endaga kaasa toob.

| — | Lisav tootmine võimaldab lisava tootmise teenuse pakkujatel, tootmisettevõtetel või isegi kodustes tingimustes (nn töölaua tehased) tegeleda 3D-mudeli alusel majanduslikult tasuva seeriatootmisega. Tekivad uut tüüpi teenusepakkujad: Euroopa linnades on avanud uksed 3D-trükikojad, 3D-sisu- ja tellitavad teenused ühendavad 3D-sisu loojaid, raamatukogudest osi tellivaid kliente ning lisava tootmise valdkonna tootjaid. |
| --- | --- |

—

Lisav tootmine võimaldab lisava tootmise teenuse pakkujatel, tootmisettevõtetel või isegi kodustes tingimustes (nn töölaua tehased) tegeleda 3D-mudeli alusel majanduslikult tasuva seeriatootmisega. Tekivad uut tüüpi teenusepakkujad: Euroopa linnades on avanud uksed 3D-trükikojad, 3D-sisu- ja tellitavad teenused ühendavad 3D-sisu loojaid, raamatukogudest osi tellivaid kliente ning lisava tootmise valdkonna tootjaid.

3.2.   Lisava tootmise tehnoloogiline mõju

3.2.1.   Uue põlvkonna tootmissüsteemide vajadus

| — | Rahvusvahelistes lisava tootmise tegevuskavades (9)
   (10)
   (11)
   (12)
   (13) rõhutatakse, et lisavas tootmises on veel vaja astuda olulisi tehnoloogilisi samme, et edendada lisava tootmise kavandatavat lisaväärtust ja ulatuslikku kasutuselevõttu. Praegune lisava tootmise tehnoloogia on arendatud välja 3D-prinditud prototüüpide loomiseks ning masinad ei ole veel valmis suuremahuliseks tootmiseks. Lisava tootmise ettevõtted seisavad silmitsi tehnoloogiliste takistustega oma 3D-printimise muutmisel seeriatootmise tehnoloogiaks. 3D-printimise masina kontseptsioon pärineb endiselt prototüüpimise etapist ning tehtud on liiga vähe uuendusi (tänapäeva masinate sisemus näeb välja peaaegu samasugune nagu 10–15 aastat tagasi). Selle tööstuse järgmisele tasemele viimiseks on vaja murrangulisi masinaehituslikke uuendusi (14). |
| --- | --- |

—

Rahvusvahelistes lisava tootmise tegevuskavades (9)
   (10)
   (11)
   (12)
   (13) rõhutatakse, et lisavas tootmises on veel vaja astuda olulisi tehnoloogilisi samme, et edendada lisava tootmise kavandatavat lisaväärtust ja ulatuslikku kasutuselevõttu. Praegune lisava tootmise tehnoloogia on arendatud välja 3D-prinditud prototüüpide loomiseks ning masinad ei ole veel valmis suuremahuliseks tootmiseks. Lisava tootmise ettevõtted seisavad silmitsi tehnoloogiliste takistustega oma 3D-printimise muutmisel seeriatootmise tehnoloogiaks. 3D-printimise masina kontseptsioon pärineb endiselt prototüüpimise etapist ning tehtud on liiga vähe uuendusi (tänapäeva masinate sisemus näeb välja peaaegu samasugune nagu 10–15 aastat tagasi). Selle tööstuse järgmisele tasemele viimiseks on vaja murrangulisi masinaehituslikke uuendusi (14).

| — | Arengu kiirendamiseks vajavad lisava tootmise ettevõtjad ja teadlased juurdepääsu avatud platvormidele (nii riist- kui ka tarkvaraplatvormidele), et tulla toime kaubanduslike „musta kasti” masinate piirangutega. |
| --- | --- |

—

Arengu kiirendamiseks vajavad lisava tootmise ettevõtjad ja teadlased juurdepääsu avatud platvormidele (nii riist- kui ka tarkvaraplatvormidele), et tulla toime kaubanduslike „musta kasti” masinate piirangutega.

| — | Võimekuse kasv (kulutõhususe, stabiilsuse ja usaldusväärsuse seisukohast) suurendaks lisava tootmise praegust potentsiaali mitmesuguste eri rakenduste suuremamahulisel tootmisel. Tehnoloogiliste piiride nihutamine ja teiste protsessidega kombineerimine (hübriidtootmine) võimaldab luua läbimurdelisi rakendusi (15). Töötlevas tööstuses kasutusele võtmine eeldab lisava tootmise integreerimist tehasekeskkonda ja juhtsüsteemidesse. |
| --- | --- |

—

Võimekuse kasv (kulutõhususe, stabiilsuse ja usaldusväärsuse seisukohast) suurendaks lisava tootmise praegust potentsiaali mitmesuguste eri rakenduste suuremamahulisel tootmisel. Tehnoloogiliste piiride nihutamine ja teiste protsessidega kombineerimine (hübriidtootmine) võimaldab luua läbimurdelisi rakendusi (15). Töötlevas tööstuses kasutusele võtmine eeldab lisava tootmise integreerimist tehasekeskkonda ja juhtsüsteemidesse.

| — | Kõrvuti nende strateegiliste teadusuuringutega tuleb tegeleda uute murranguliste tootmissüsteemide kontseptsioonide loomisega, kujundades põhjalikult ümber viisi, kuidas praeguste lisava tootmise tehnoloogiatega tooteid luuakse ning kuidas need süsteemid tehasekeskkonda integreeritakse. See tähendab, et tulevikus ei põhine lisav tootmine enam tootmishoones üksteise kõrvale asetatud ühte tüüpi 3D-printimise masinatel. Rakendused nõuavad 3D-printimise jätkuvate tootmissüsteemide kontseptsiooni, mis põhineb eri tootmisetappide ahelal. Need kontseptsioonid on juba tuntud kui „3D-printimise masin 2.0” ja need edendavad tulevaste 3D-printimise masinate väljaarendamist. |
| --- | --- |

—

Kõrvuti nende strateegiliste teadusuuringutega tuleb tegeleda uute murranguliste tootmissüsteemide kontseptsioonide loomisega, kujundades põhjalikult ümber viisi, kuidas praeguste lisava tootmise tehnoloogiatega tooteid luuakse ning kuidas need süsteemid tehasekeskkonda integreeritakse. See tähendab, et tulevikus ei põhine lisav tootmine enam tootmishoones üksteise kõrvale asetatud ühte tüüpi 3D-printimise masinatel. Rakendused nõuavad 3D-printimise jätkuvate tootmissüsteemide kontseptsiooni, mis põhineb eri tootmisetappide ahelal. Need kontseptsioonid on juba tuntud kui „3D-printimise masin 2.0” ja need edendavad tulevaste 3D-printimise masinate väljaarendamist.

3.2.2.   Uute protsesside vajadus lisava tootmise sertifitseerimise võimaldamise kontekstis

Selleks et lisava tootmise tehnoloogiaid saaks tööstuses tehniliselt rakendada, tuleb need sertifitseerida. Sertifitseerimine edendab tehnoloogia industrialiseerimist. Praegu tuleb arendada välja lisava tootmise sertifitseerimist võimaldavad protsessid, nagu täiustatud protsessi- ja kvaliteedikontrolli tehnikad, et tagada standardite järgimine. Nendes protsessides tuleb vähemalt tuvastada standarditele mittevastavad tooted ning tegelikult tuleks välja arendada metoodika mittevastavuste ennetamiseks ja defektide kõrvaldamiseks.

3.2.3.   Uute materjalide väljaarendamise ja kättesaadavuse vajadus

| — | Need, kellel on kontroll turustuskanalite üle, säilitavad valitseva positsiooni. Näiteks lisavad masinatootjad oma hooldus- ja garantiilepingutesse kohustuse kasutada kindlaid kalleid toormaterjale, mida nad sageli ise turustavad, või kasutavad nad n-ö pardli ja lõiketerade ärimudelit, kus tarbekaubad muudetakse ühest pakkujast sõltuvaks. Turustuskanalite kontrollimine kõrvuti endiselt piiratud mahuga (16) muutis uute materjalide väljaarendamisse suurte summade investeerimise materjalitarnijate jaoks vähem atraktiivseks. |
| --- | --- |

—

Need, kellel on kontroll turustuskanalite üle, säilitavad valitseva positsiooni. Näiteks lisavad masinatootjad oma hooldus- ja garantiilepingutesse kohustuse kasutada kindlaid kalleid toormaterjale, mida nad sageli ise turustavad, või kasutavad nad n-ö pardli ja lõiketerade ärimudelit, kus tarbekaubad muudetakse ühest pakkujast sõltuvaks. Turustuskanalite kontrollimine kõrvuti endiselt piiratud mahuga (16) muutis uute materjalide väljaarendamisse suurte summade investeerimise materjalitarnijate jaoks vähem atraktiivseks.

| — | Materjali tarneallikate piiratud arv muudab toormaterjali hinnad äärmiselt kõrgeks ning suurendab lõppklientide jaoks tarnekindluse riske. See turumehhanism piirab lisava tootmise tehnoloogia potentsiaali. |
| --- | --- |

—

Materjali tarneallikate piiratud arv muudab toormaterjali hinnad äärmiselt kõrgeks ning suurendab lõppklientide jaoks tarnekindluse riske. See turumehhanism piirab lisava tootmise tehnoloogia potentsiaali.

| — | Praegu loob kahekohaline kasvuturg majanduslikke võimalusi ja meelitab ligi rohkem materjalipakkujaid. Materjalide väljaarendamist tuleb toetada ja edendada. Oluline on laiendada materjalide valikut ning täiustada nende omadusi. Tarnijate kasvav arv soodustab konkurentsivõimelisemat hinnakujundust ning teeb masinate garantiide eiramise atraktiivsemaks, luues seeläbi suuremaid mahte ning konkurentsivõimelisemaid materjaliturge. |
| --- | --- |

—

Praegu loob kahekohaline kasvuturg majanduslikke võimalusi ja meelitab ligi rohkem materjalipakkujaid. Materjalide väljaarendamist tuleb toetada ja edendada. Oluline on laiendada materjalide valikut ning täiustada nende omadusi. Tarnijate kasvav arv soodustab konkurentsivõimelisemat hinnakujundust ning teeb masinate garantiide eiramise atraktiivsemaks, luues seeläbi suuremaid mahte ning konkurentsivõimelisemaid materjaliturge.

| — | Laienenud materjalivalik loob uusi tööstussektoreid ja edendab nõudlust lisava tootmise materjalide suuremate mahtude järele. |
| --- | --- |

—

Laienenud materjalivalik loob uusi tööstussektoreid ja edendab nõudlust lisava tootmise materjalide suuremate mahtude järele.

| 3.2.4. | Peamised tehnilised takistused. Suuremahulist läbimurret sellistes tööstusvaldkondades nagu kosmose- ja autotööstus, meditsiin või tarbekaubad takistavad esmajoones tootlikkuse suurendamisega seotud probleemid, mille võib kokku võtta järgmiselt:






  — | liiga ebastabiilne protsess ja ebapiisav tootmiskiirus (mis toob kaasa liiga suured tootmiskulud); |
| --- | --- | --- |

3.2.4.

Peamised tehnilised takistused. Suuremahulist läbimurret sellistes tööstusvaldkondades nagu kosmose- ja autotööstus, meditsiin või tarbekaubad takistavad esmajoones tootlikkuse suurendamisega seotud probleemid, mille võib kokku võtta järgmiselt:

—

liiga ebastabiilne protsess ja ebapiisav tootmiskiirus (mis toob kaasa liiga suured tootmiskulud);

| — | vajadus järgmise põlvkonna lisava tootmise tehnoloogia järele, mida saaks integreerida tehasekeskkonda ja hübriidse tootmise süsteemidesse; |
| --- | --- |

—

vajadus järgmise põlvkonna lisava tootmise tehnoloogia järele, mida saaks integreerida tehasekeskkonda ja hübriidse tootmise süsteemidesse;

| — | ebapiisavad ja ebajärjekindlad materjalid ja tooteomadused, liiga piiratud lisava tootmise materjalide valik ning aeglane materjalide väljaarendamine; |
| --- | --- |

—

ebapiisavad ja ebajärjekindlad materjalid ja tooteomadused, liiga piiratud lisava tootmise materjalide valik ning aeglane materjalide väljaarendamine;

| — | uute läbimurdeliste rakenduste multidistsiplinaarse väljaarendamise tehnoloogia puudumine. |
| --- | --- |

—

uute läbimurdeliste rakenduste multidistsiplinaarse väljaarendamise tehnoloogia puudumine.

| 3.2.5. | Vaja on strateegilisi uuringuid, et






  — | muuta lisav tootmine järgmise põlvkonna masinate abil seeriatootmise tehnoloogiaks; |
| --- | --- | --- |

3.2.5.

Vaja on strateegilisi uuringuid, et

—

muuta lisav tootmine järgmise põlvkonna masinate abil seeriatootmise tehnoloogiaks;

| — | integreerida lisav tootmine reaalse tootmisvahendina tehasekeskkonda ja -süsteemidesse; |
| --- | --- |

—

integreerida lisav tootmine reaalse tootmisvahendina tehasekeskkonda ja -süsteemidesse;

| — | laiendada lisava tootmise materjalide valikut; |
| --- | --- |

—

laiendada lisava tootmise materjalide valikut;

| — | arendada välja uusi rakendusi (ja nende väljaarendamise vahendeid). |
| --- | --- |

—

arendada välja uusi rakendusi (ja nende väljaarendamise vahendeid).

| 3.2.6. | Tehnoloogia Euroopast äravoolu oht






  — | Lisava tootmise tehnoloogia ja turg on jõudnud teatud arengutasemele, millega on kaasnenud esimesed selles vallas toimunud ühinemised. Suured USA ettevõtted investeerivad (sageli ELi) VKEdesse, kellel on 3D-printimise alased teadmised, intellektuaalomandi õigused ja patendid, ning omandavad need. Saadud teadmised võetakse sageli kasutusele väljaspool Euroopat, kuna ELi turud on killustunud ning raskesti juurdepääsetavad. Euroopa VKEde omandamine suurte ELi-väliste ettevõtete poolt on Euroopa VKEde endi huvides, kuna see avab nende rakenduste jaoks uued suured turud. Mõlemad nimetatud põhjused tekitavad ohu, et Euroopas asuvad lisava tootmise arendused lahkuvad siit. |
| --- | --- | --- |

3.2.6.

Tehnoloogia Euroopast äravoolu oht

—

Lisava tootmise tehnoloogia ja turg on jõudnud teatud arengutasemele, millega on kaasnenud esimesed selles vallas toimunud ühinemised. Suured USA ettevõtted investeerivad (sageli ELi) VKEdesse, kellel on 3D-printimise alased teadmised, intellektuaalomandi õigused ja patendid, ning omandavad need. Saadud teadmised võetakse sageli kasutusele väljaspool Euroopat, kuna ELi turud on killustunud ning raskesti juurdepääsetavad. Euroopa VKEde omandamine suurte ELi-väliste ettevõtete poolt on Euroopa VKEde endi huvides, kuna see avab nende rakenduste jaoks uued suured turud. Mõlemad nimetatud põhjused tekitavad ohu, et Euroopas asuvad lisava tootmise arendused lahkuvad siit.

| — | ELis asuvate lisava tootmise ettevõtete jaoks ei ole tootmise laiendamine Euroopas lihtne. Et Euroopas on väga palju väikeseid ja äärmiselt erinevaid turge, on investeerimiskulud enne teatud määral elujõulise turuosa saavutamist väga suured. Lisaks pidurdab uutele turgudele ümberlülitumist sageli väärtusahela teatud komponentide puudumine. Seetõttu on ELis asuvad lisava tootmise ettevõtted huvitatud suurtest ELi-välistest turgudest, et võtta oma teadmised kasutusele juba varases etapis. |
| --- | --- |

—

ELis asuvate lisava tootmise ettevõtete jaoks ei ole tootmise laiendamine Euroopas lihtne. Et Euroopas on väga palju väikeseid ja äärmiselt erinevaid turge, on investeerimiskulud enne teatud määral elujõulise turuosa saavutamist väga suured. Lisaks pidurdab uutele turgudele ümberlülitumist sageli väärtusahela teatud komponentide puudumine. Seetõttu on ELis asuvad lisava tootmise ettevõtted huvitatud suurtest ELi-välistest turgudest, et võtta oma teadmised kasutusele juba varases etapis.

| 3.3. | Lisava tootmise mõju õigusküsimustele (17)







  — | Lisava tootmise all mõistetakse (meedias, pressis, avalikkuses ja poliitikute hulgas) praegu enamasti lihtsamat 3D-printimise tehnoloogiat nutikaks „koduseks printimiseks” ja mitte tuleviku tootmistehnoloogiat. Ehkki mõlemad jäävad tulevikus kasutusse, erinevad trendid, takistused ja teadusuuringute prioriteedid põhimõtteliselt. Selliseid teemasid nagu standardimine, intellektuaalomandi õigused ja vastutus tuleb käsitleda täiesti erinevalt, sõltuvalt sellest, millist tehnoloogiat ja rakendust vaadeldakse. |
| --- | --- | --- |

3.3.

Lisava tootmise mõju õigusküsimustele (17)

—

Lisava tootmise all mõistetakse (meedias, pressis, avalikkuses ja poliitikute hulgas) praegu enamasti lihtsamat 3D-printimise tehnoloogiat nutikaks „koduseks printimiseks” ja mitte tuleviku tootmistehnoloogiat. Ehkki mõlemad jäävad tulevikus kasutusse, erinevad trendid, takistused ja teadusuuringute prioriteedid põhimõtteliselt. Selliseid teemasid nagu standardimine, intellektuaalomandi õigused ja vastutus tuleb käsitleda täiesti erinevalt, sõltuvalt sellest, millist tehnoloogiat ja rakendust vaadeldakse.

| — | Standardid ja sertifitseerimine. Üldiselt nõustutakse, et standardite puudumine on piiranud lisava tootmise kasutamist sellistes peamistes tööstussektorites nagu kosmose- ja meditsiini-/hambaravitööstus. Standardite olemasolu aitab suurendada tehnoloogiate kasutuselevõtmist ning loob laialdasi võimalusi teadus- ja arendustegevuseks. Erialased turud on sageli väga nõudlikud ning vajavad sertifitseerimist, mis muudab uute tehnoloogiate kasutuselevõtu väga keeruliseks. Lisava tootmise laiaulatusliku kasutuselevõtu takistused on nii tehnilist kui ka õiguslikku laadi. Seetõttu on nende tehnoloogiate edasise arengu seisukohast ülioluline kaasata tööstust veelgi enam ASTM F42, BSI ja ISO töörühmade töösse. |
| --- | --- |

—

Standardid ja sertifitseerimine. Üldiselt nõustutakse, et standardite puudumine on piiranud lisava tootmise kasutamist sellistes peamistes tööstussektorites nagu kosmose- ja meditsiini-/hambaravitööstus. Standardite olemasolu aitab suurendada tehnoloogiate kasutuselevõtmist ning loob laialdasi võimalusi teadus- ja arendustegevuseks. Erialased turud on sageli väga nõudlikud ning vajavad sertifitseerimist, mis muudab uute tehnoloogiate kasutuselevõtu väga keeruliseks. Lisava tootmise laiaulatusliku kasutuselevõtu takistused on nii tehnilist kui ka õiguslikku laadi. Seetõttu on nende tehnoloogiate edasise arengu seisukohast ülioluline kaasata tööstust veelgi enam ASTM F42, BSI ja ISO töörühmade töösse.

| — | Intellektuaalomand. Eksperdid tunnevad muret lisava tootmise tehnoloogiate kasutuselevõtu suurendamisega paratamatult kaasnevate intellektuaalomandit puudutavate probleemide pärast (18). |
| --- | --- |

—

Intellektuaalomand. Eksperdid tunnevad muret lisava tootmise tehnoloogiate kasutuselevõtu suurendamisega paratamatult kaasnevate intellektuaalomandit puudutavate probleemide pärast (18).

| — | Lisav tootmine võib intellektuaalomandit oluliselt mõjutada, kuna digitaalses failis kirjeldatud objekte on tunduvalt lihtsam kopeerida, levitada ja tootepiraatluseks kasutada. Võib korduda muusika- ja filmitööstuses aset leidnud stsenaarium koos uute mittekaubanduslike mudelite väljaarendamise ning kasvavate pingetega innovatsiooni takistamise ja piraatluse soodustamise vahel (19). |
| --- | --- |

—

Lisav tootmine võib intellektuaalomandit oluliselt mõjutada, kuna digitaalses failis kirjeldatud objekte on tunduvalt lihtsam kopeerida, levitada ja tootepiraatluseks kasutada. Võib korduda muusika- ja filmitööstuses aset leidnud stsenaarium koos uute mittekaubanduslike mudelite väljaarendamise ning kasvavate pingetega innovatsiooni takistamise ja piraatluse soodustamise vahel (19).

| — | Arendajate intellektuaalomandi kaitsmine on väga suur probleem, mis on väga sarnane õiguste kaitsega muusika- ja filmitööstuses. Lisava tootmise tööstus peaks intellektuaalomandi kaitseks ise lahendusi leidma. Ulatuslikult levinud intellektuaalomandi kaitse tehnoloogia aitab isegi üle saada murest, mille kohaselt kontrollivad lisava tootmise tehnoloogiat vaid üksikud organisatsioonid asjaomase intellektuaalomandi kaitsmise kaudu, piirates nii konkurentsi ning uute rakenduste leidmist. See pidurdab innovatsiooni ja hoiab süsteemi kulud kõrgel. |
| --- | --- |

—

Arendajate intellektuaalomandi kaitsmine on väga suur probleem, mis on väga sarnane õiguste kaitsega muusika- ja filmitööstuses. Lisava tootmise tööstus peaks intellektuaalomandi kaitseks ise lahendusi leidma. Ulatuslikult levinud intellektuaalomandi kaitse tehnoloogia aitab isegi üle saada murest, mille kohaselt kontrollivad lisava tootmise tehnoloogiat vaid üksikud organisatsioonid asjaomase intellektuaalomandi kaitsmise kaudu, piirates nii konkurentsi ning uute rakenduste leidmist. See pidurdab innovatsiooni ja hoiab süsteemi kulud kõrgel.

| — | Vastutus. Vastutusega on seotud mitu küsimust, eriti amatöör- või asjatundmatute disainerite, osaliste tootjate ja levitajate puhul. Kes vastutab tooteosa purunemise eest? Selle valdkonnaga seotud probleemid puudutavad lisava tootmise tööstust üha enam, eriti kuna paindlikkus, individuaalsus ja ise disainimine võivad viia tundmatule alale. Tuleb töötada välja ärimudelid lisava tootmise tehnoloogia abil valmistatud osade tarnimiseks ja sellega seonduvateks äririskideks. |
| --- | --- |

—

Vastutus. Vastutusega on seotud mitu küsimust, eriti amatöör- või asjatundmatute disainerite, osaliste tootjate ja levitajate puhul. Kes vastutab tooteosa purunemise eest? Selle valdkonnaga seotud probleemid puudutavad lisava tootmise tööstust üha enam, eriti kuna paindlikkus, individuaalsus ja ise disainimine võivad viia tundmatule alale. Tuleb töötada välja ärimudelid lisava tootmise tehnoloogia abil valmistatud osade tarnimiseks ja sellega seonduvateks äririskideks.

| — | Lisava tootmise kvalifitseerimine ja sertifitseerimine
   (20). Lisava tootmise tehnoloogia iga element (nt materjalid, seadmed, protsessid) peab olema kvalifitseeritud ja sertifitseeritud kõrge kvaliteediga osade taastootmiseks. Standardite puudumine teeb kõrge kvaliteediga osade tootmise esimesel katsel keeruliseks. Lisava tootmise kvalifitseerimise ja sertifitseerimise standardite väljaarendamist takistavad masinate, materjalide ja protsesside arvukad permutatsioonid ning lisava tootmise keskse teabelao või meetodeid koordineeriva ametiasutuse puudumine. Lisava tootmise tehnoloogia edasine kasutuselevõtmine eeldab standardite väljaarendamist, et hõlbustada materjalide, protsesside ja toodete kiiremat ja kulutõhusamat sertifitseerimist. |
| --- | --- |

—

Lisava tootmise kvalifitseerimine ja sertifitseerimine
   (20). Lisava tootmise tehnoloogia iga element (nt materjalid, seadmed, protsessid) peab olema kvalifitseeritud ja sertifitseeritud kõrge kvaliteediga osade taastootmiseks. Standardite puudumine teeb kõrge kvaliteediga osade tootmise esimesel katsel keeruliseks. Lisava tootmise kvalifitseerimise ja sertifitseerimise standardite väljaarendamist takistavad masinate, materjalide ja protsesside arvukad permutatsioonid ning lisava tootmise keskse teabelao või meetodeid koordineeriva ametiasutuse puudumine. Lisava tootmise tehnoloogia edasine kasutuselevõtmine eeldab standardite väljaarendamist, et hõlbustada materjalide, protsesside ja toodete kiiremat ja kulutõhusamat sertifitseerimist.

3.4.   Lisava tootmise mõju tööhõivele, koolitusele ja haridusele

| — | Lisava tootmise tehnoloogiate kasutuselevõtmine mõjutab otseselt traditsioonilisi tootmismudeleid ja eriti sisemist töökorraldust. Lisav tootmine hõlbustab kliendile väga lähedal asuvate minivabrikute rajamist, kus iganes selle järele on nõudlus, ning see loob uusi töökohti, mida ei saa tööstusliku kasutuselevõtu värskuse tõttu veel analüüsida. |
| --- | --- |

—

Lisava tootmise tehnoloogiate kasutuselevõtmine mõjutab otseselt traditsioonilisi tootmismudeleid ja eriti sisemist töökorraldust. Lisav tootmine hõlbustab kliendile väga lähedal asuvate minivabrikute rajamist, kus iganes selle järele on nõudlus, ning see loob uusi töökohti, mida ei saa tööstusliku kasutuselevõtu värskuse tõttu veel analüüsida.

| — | Tööhõive näitajatele tegelikult avalduvat mõju on väga raske esile tuua, kuna siiani puuduvad sellekohased uuringud ning kuna tõenäoliselt asendatakse praegused töökohad tulevikus lisava tootmise operaatoritega. |
| --- | --- |

—

Tööhõive näitajatele tegelikult avalduvat mõju on väga raske esile tuua, kuna siiani puuduvad sellekohased uuringud ning kuna tõenäoliselt asendatakse praegused töökohad tulevikus lisava tootmise operaatoritega.

| — | Lisava tootmise tehnoloogiatega seotud töökohad vajavad uusi oskusi, näiteks masinaoperaatoreid, kes suudavad tegeleda protsessispetsiifilise tarkvaraga, või insenere, kes oskavad uute süsteemidega osi disainida – topoloogiline optimeerimine, ümberprojekteerimine jms. |
| --- | --- |

—

Lisava tootmise tehnoloogiatega seotud töökohad vajavad uusi oskusi, näiteks masinaoperaatoreid, kes suudavad tegeleda protsessispetsiifilise tarkvaraga, või insenere, kes oskavad uute süsteemidega osi disainida – topoloogiline optimeerimine, ümberprojekteerimine jms.

| — | Lisava tootmise tehnoloogiate kasutuselevõtmisega tekib vajadus koolitus- ja haridusasutuste järele, et säilitada ja arendada töötajate tööalast konkurentsivõimet. Hetkel ei ole lisavat tootmist enamasti Euroopa koolide õppekavades ning sama kehtib ka koolijärgse väljaõppe kohta. Enamik koolituskursusi piirdub tehnoloogiate ja nende potentsiaalsete väljundite kirjeldamisega ega aita õpilastel tegelikke oskusi omandada. Kohalikud omavalitsused peaksid kaasama lisava tootmise oma õppekavadesse, vähemalt kutseõppe korras. Kogu innovatsiooniprotsessi (idee, disain, andmetöötlus, robootika ja füüsilise lõpptoote tootmine) lühikese aja jooksul läbiva 3D-printimise atraktiivsust võiks kasutada tõhusa õppemeetodina haridussüsteemis, suunates õpilaste tähelepanu tehnoloogiale ja tootmisele. |
| --- | --- |

—

Lisava tootmise tehnoloogiate kasutuselevõtmisega tekib vajadus koolitus- ja haridusasutuste järele, et säilitada ja arendada töötajate tööalast konkurentsivõimet. Hetkel ei ole lisavat tootmist enamasti Euroopa koolide õppekavades ning sama kehtib ka koolijärgse väljaõppe kohta. Enamik koolituskursusi piirdub tehnoloogiate ja nende potentsiaalsete väljundite kirjeldamisega ega aita õpilastel tegelikke oskusi omandada. Kohalikud omavalitsused peaksid kaasama lisava tootmise oma õppekavadesse, vähemalt kutseõppe korras. Kogu innovatsiooniprotsessi (idee, disain, andmetöötlus, robootika ja füüsilise lõpptoote tootmine) lühikese aja jooksul läbiva 3D-printimise atraktiivsust võiks kasutada tõhusa õppemeetodina haridussüsteemis, suunates õpilaste tähelepanu tehnoloogiale ja tootmisele.

| — | On soovitav, et mis tahes koolituspakkumine koostataks tööstuse, kohalike omavalitsuste, haridusasutuste ja töötajate organisatsioonide koostööle tuginedes, ning et see lähtuks selles sektoris tegutsevate ettevõtete tegelikest vajadustest. |
| --- | --- |

—

On soovitav, et mis tahes koolituspakkumine koostataks tööstuse, kohalike omavalitsuste, haridusasutuste ja töötajate organisatsioonide koostööle tuginedes, ning et see lähtuks selles sektoris tegutsevate ettevõtete tegelikest vajadustest.

3.5.   Töötervishoid ja -ohutus

Töötervishoiu ja -ohutuse seisukohast on lisava tootmise kohta tehtud väga vähe uuringuid, ehkki neid on väga vaja järgmistel põhjustel:

| — | keemilised ohud, mis on seotud polümeerist osade lisavas tootmises kasutatavate lenduvate vaikude ning metallipulbrites sisalduvate lenduvate metalliliste või mittemetalliliste lisaainetega; |
| --- | --- |

—

keemilised ohud, mis on seotud polümeerist osade lisavas tootmises kasutatavate lenduvate vaikude ning metallipulbrites sisalduvate lenduvate metalliliste või mittemetalliliste lisaainetega;

| — | keemilis-füüsikalised ohud, mis on seotud pulbrite ja eriti nanoosakesi sisaldavate pulbrite kasutamisega; |
| --- | --- |

—

keemilis-füüsikalised ohud, mis on seotud pulbrite ja eriti nanoosakesi sisaldavate pulbrite kasutamisega;

| — | plahvatusoht, mis tuleneb pulbrite kasutamisest; |
| --- | --- |

—

plahvatusoht, mis tuleneb pulbrite kasutamisest;

| — | eriohud, mis on seotud laserallikate, elektronkiirte jms kasutamisega. |
| --- | --- |

—

eriohud, mis on seotud laserallikate, elektronkiirte jms kasutamisega.

Tööstuslike lisava tootmise rakenduste kasutuselevõtmisel tekib tungiv vajadus teha konkreetseid uuringuid töötajatele avalduvate ohtude hindamiseks, et arendada välja kaitsesüsteemid ja -standardid. Samuti tuleb lisava tootmise masinaid käsitsevate töötajate jaoks välja töötada ohutuskoolitus. See võib olla osa täiendatavast või loodavast haridusprogrammist.

Brüssel, 28. mai 2015

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Henri MALOSSE

---

(1)  Industry 4.0 The new industrial revolution: How Europe will succeed, RolandBerger Strategy Consultants 2014.

1

(2)  Production in the Innovation Economy (PIE Sudy), MIT, 2013.

2

(3)  Wohlers Associates, 3D Printing and Additive Manufacturing: State of the Industry, Annual Worldwide Progress Report 2014.

3

(4)  Special Interest Group Additive Manufacturing for the Technology Strategy Board of the UK (2012) „Shaping our national competency in Additive Manufacturing, A technology innovation needs analysis”.

4

(5)  Wohlers Associates, 3D Printing and Additive Manufacturing: State of the Industry, Annual Worldwide Progress Report 2014.

5

(6)  3D Opportunity Additive manufacturing paths to performance, innovation, and growth, Deloitte Review 2014.

6

(7)  Varuosad, mille saadavus on piiratud ja hind on seetõttu kõrge.

7

(8)  Algseadmete valmistaja (original equipment manufacturer, OEM).

8

original equipment manufacturer,

(9)  Manufuture'i algatatud Euroopa 3D-printimise platvorm (2013) „Additive Manufacturing: Strategic Research Agenda (consultation document)”.

9

(10)  DMRC (Direct Manufacturing Research Centre, Paderborn, Saksamaa) (2012) „Thinking ahead the Future of Additive Manufacturing – Analysis of Promising Industries”.

10

(11)  Innovatie Zuid (2013) Hightech Systemen en materialen: Roadmap 3D-Printen.

11

(12)  EFFRA (2013), „Factories of the Future 2020: Factories of the Future Public-Private Partnership roadmap”.

12

(13)  Flanders MAKE, Additive Manufacturing for Serial Production: Research Roadmap, 2014.

13

(14)  Flanders MAKE, Additive Manufacturing for Serial Production: Research Roadmap, 2014.

14

(15)  EPSRC Centre for Innovative Manufacturing in Additive Manufacturing, http://www.3dp-research.com/Home

15

(16)  Wohlers Associates, 3D Printing and Additive Manufacturing: State of the Industry, Annual Worldwide Progress Report 2014.

16

(17)  Manufuture'i algatatud Euroopa 3D-printimise platvorm (2013) „Additive manufacturing: Strategic Research Agenda (consultation document)”.

17

(18)  The National Law Journal, Is intellectual property law ready for 3D printers? The distributed nature of Additive Manufacturing is likely to present a host of practical challenges for IP owners, 4. veebruar, 2013.

18

(19)  Scapolo, F., Churchill, P., Castillo, H. C. G. & Viaud, V., detsember 2012. Euroopa Komisjoni tellitud prognoosiuuringu projekt teemal „How will standards facilitate innovation and competitiveness in the European Union in the year 2025?”.

19

(20)  Measurement Science: Roadmap for metal-based Additive Manufacturing, National Institute of Standards and Technology, mai 2013.

20

---

| 8.10.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 332/45 |
| --- | --- | --- | --- |

8.10.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 332/45

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Investorikaitse ning investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamine ELi kaubandus- ja investeerimislepingutes kolmandate riikidega”

(2015/C 332/06)

| Raportöör: | Sandy BOYLE |
| --- | --- |

Raportöör:

Sandy BOYLE

10. juulil 2014. aastal toimunud täiskogu istungil otsustas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee vastavalt kodukorra artikli 29 lõikele 2 koostada omaalgatusliku arvamuse järgmises küsimuses:

„Investorikaitse ning investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamine ELi kaubandus- ja investeerimislepingutes kolmandate riikidega”.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav välissuhete sektsioon võttis arvamuse vastu 28. aprillil 2015.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 508. istungjärgul 27. ja 28. mail 2015 (27. mai istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 199, vastu hääletas 55, erapooletuks jäi 30.

Käesolevas arvamuses kasutatud lühendite sõnastik

BIT – Bilateral Investment Treaty – kahepoolne investeerimisleping

CETA – Comprehensive Economic Trade Agreement – laiaulatuslik majandus- ja kaubandusleping (Kanada)

CFR – Charter of Fundamental Rights – Euroopa Liidu põhiõiguste harta

CS – Civil Society – kodanikuühiskond

CSO – Civil Society Organisation – kodanikuühiskonna organisatsioon

EC – European Commission – Euroopa Komisjon

ECHR – European Convention on Human Rights – Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioon

ECT – Energy Charter Treaty – energiaharta leping

ECJ – European Court of Justice – Euroopa Kohus

EP – European Parliament – Euroopa Parlament

EL – Euroopa Liit

FDI – Foreign Direct Investment – välismaine otseinvesteering

FTA – Free Trade Agreement – vabakaubandusleping

ICSID – International Centre for Settlement of Investment Disputes – Rahvusvaheline Investeeringuvaidluste Lahendamise Keskus

IIA – International Investment Agreement – rahvusvaheline investeerimisleping

INTA – European Parliament International Trade Committee – Euroopa Parlamendi rahvusvahelise kaubanduse komisjon

IP – Investor Protection – investorikaitse

ISDS – Investor State Dispute Settlement – investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamine

LSE – London School of Economics – Londoni majanduskool

MS – EU Member States – ELi liikmesriigid

NAFTA – North American Free Trade Agreement – Põhja-Ameerika vabakaubanduse kokkulepe

OECD – Organisation of Economic Co-operation and Development – Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon

VKE – väike ja keskmise suurusega ettevõtja

TBC – Transatlantic Business Council – Atlandi-ülene ärinõukogu

ELi leping – Euroopa Liidu leping

ELi toimimise leping – Euroopa Liidu toimimise leping

TTIP – Transatlantic Trade and Investment Partnership – Atlandi-ülene kaubandus- ja investeerimispartnerlus

UNCITRAL – United Nations Commission on International Trade Law – ÜRO rahvusvahelise kaubandusõiguse komisjon

UNCTAD – United Nations Conference on Trade and Development – ÜRO Kaubandus- ja Arengukonverents

WTO-DSP – World Trade Organization-Dispute Settlement Procedure – Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) vaidluste lahendamise menetlus

1.   Järeldused ja soovitused

Järeldused

| 1.1. | Välismaised otseinvesteeringud annavad olulise panuse majanduskavu ja välisinvestoritel peab olema ülemaailmne kaitse otsese sundvõõrandamise ja diskrimineerimise eest ning neil peavad olema võrdväärsed õigused omamaiste investoritega. |
| --- | --- |

1.1.

Välismaised otseinvesteeringud annavad olulise panuse majanduskavu ja välisinvestoritel peab olema ülemaailmne kaitse otsese sundvõõrandamise ja diskrimineerimise eest ning neil peavad olema võrdväärsed õigused omamaiste investoritega.

| 1.2. | Riigi reguleerimisõigus üldsuse huvides on ülimalt tähtis ja rahvusvahelise investeerimislepingu sätted ei tohi seda õõnestada. Ühemõtteline klausel, mis seda õigust horisontaalselt kinnitab, on väga tähtis. |
| --- | --- |

1.2.

Riigi reguleerimisõigus üldsuse huvides on ülimalt tähtis ja rahvusvahelise investeerimislepingu sätted ei tohi seda õõnestada. Ühemõtteline klausel, mis seda õigust horisontaalselt kinnitab, on väga tähtis.

| 1.3. | Investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamine ei tohi tõsta rahvusvahelise kapitali staatust suveräänse riigi kapitali tasemele ega anda välisinvestoritele võimalust vaidlustada valitsuste reguleerimisõigust ja õigust oma siseasju otsustada. |
| --- | --- |

1.3.

Investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamine ei tohi tõsta rahvusvahelise kapitali staatust suveräänse riigi kapitali tasemele ega anda välisinvestoritele võimalust vaidlustada valitsuste reguleerimisõigust ja õigust oma siseasju otsustada.

| 1.4. | Investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise kasutamisel on ilmnenud rikkumise juhtumeid ja nendega on nüüd vaja tegeleda. Investori ja riigi vaheliste vaidluste menetlusest tulenevate süstemaatiliste probleemide hulgas on läbipaistmatus, selgete vahekohtueeskirjade puudumine, edasikaebamisõiguse puudumine, omamaiste investorite diskrimineerimine, kuna nemad ei saa seda süsteemi kasutada, hirm kaitsta puhtspekulatiivseid investeeringuid, mis muu hulgas ei loo töökohti ning hirm saada ärakasutatud spetsialiseerunud õigusbüroode poolt. Nüüd on eesmärk teha ettepanek alternatiivse investori ja riigi vaheliste vaidluste menetluse kohta, et lepitada investorite legitiimsed nõuded ülejäänud kodanikuühiskonna muredega, mis tulenevad investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise negatiivsest kuvandist.
  Euroopa Komisjoni konsultatsioonides investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise ning Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse üle toodi selgelt esile terav seisukohtade erinevus paljude äritegelaste ja enamiku ülejäänud kodanikuühiskonna vastuste vahel. |
| --- | --- |

1.4.

Investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise kasutamisel on ilmnenud rikkumise juhtumeid ja nendega on nüüd vaja tegeleda. Investori ja riigi vaheliste vaidluste menetlusest tulenevate süstemaatiliste probleemide hulgas on läbipaistmatus, selgete vahekohtueeskirjade puudumine, edasikaebamisõiguse puudumine, omamaiste investorite diskrimineerimine, kuna nemad ei saa seda süsteemi kasutada, hirm kaitsta puhtspekulatiivseid investeeringuid, mis muu hulgas ei loo töökohti ning hirm saada ärakasutatud spetsialiseerunud õigusbüroode poolt. Nüüd on eesmärk teha ettepanek alternatiivse investori ja riigi vaheliste vaidluste menetluse kohta, et lepitada investorite legitiimsed nõuded ülejäänud kodanikuühiskonna muredega, mis tulenevad investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise negatiivsest kuvandist.

Euroopa Komisjoni konsultatsioonides investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise ning Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse üle toodi selgelt esile terav seisukohtade erinevus paljude äritegelaste ja enamiku ülejäänud kodanikuühiskonna vastuste vahel.

| 1.5. | Püsib mure kolmest erasektori juristist koosnevale rühmale antud volituste pärast langetada siduvaid otsuseid olulistes avaliku huvi valdkondades. Ehkki ÜRO rahvusvahelise kaubandusõiguse komisjon võttis hiljuti vastu uued läbipaistvust käsitlevad eeskirjad, ollakse siiski mures selle pärast, et praegune süsteem on suures osas läbipaistmatu ja puudub edasikaebamise õigus. |
| --- | --- |

1.5.

Püsib mure kolmest erasektori juristist koosnevale rühmale antud volituste pärast langetada siduvaid otsuseid olulistes avaliku huvi valdkondades. Ehkki ÜRO rahvusvahelise kaubandusõiguse komisjon võttis hiljuti vastu uued läbipaistvust käsitlevad eeskirjad, ollakse siiski mures selle pärast, et praegune süsteem on suures osas läbipaistmatu ja puudub edasikaebamise õigus.

| 1.6. | Investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise algne mõte on sellest ammu kadunud. Nüüd on see muutunud väikese arvu valdkonnas turgu valitsevate investeeringutele spetsialiseerinud õigusbüroode väga tulusaks turunišiks. |
| --- | --- |

1.6.

Investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise algne mõte on sellest ammu kadunud. Nüüd on see muutunud väikese arvu valdkonnas turgu valitsevate investeeringutele spetsialiseerinud õigusbüroode väga tulusaks turunišiks.

| 1.7. | Teatud spetsialiseerunud õigusbürood reklaamivad nüüd investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamist kui olulist võimalike riskide maandamise vahendit investeeringute tegemise eel. Mõnel markantsel juhul on investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamine muutunud lobitöö vahendiks, nii et just kohtuvaidluste oht tekitab õigusliku seisaku, mis takistab seadusandjaid õiguspärast avaliku huvi poliitikat järgimast. Muret valmistab ka asjaolu, et see on tõmmanud ligi näiteks riskifondide jne spekulatiivseid investeeringuid. |
| --- | --- |

1.7.

Teatud spetsialiseerunud õigusbürood reklaamivad nüüd investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamist kui olulist võimalike riskide maandamise vahendit investeeringute tegemise eel. Mõnel markantsel juhul on investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamine muutunud lobitöö vahendiks, nii et just kohtuvaidluste oht tekitab õigusliku seisaku, mis takistab seadusandjaid õiguspärast avaliku huvi poliitikat järgimast. Muret valmistab ka asjaolu, et see on tõmmanud ligi näiteks riskifondide jne spekulatiivseid investeeringuid.

| 1.8. | Mitmed liberaalsed tõlgendused sundvõõrandamise olemuse kohta suurendavad muret selle pärast, et maksumaksjad peavad maksma hüvitist avaliku huvi poliitika eest, mis väidetavalt piirab kasumit. |
| --- | --- |

1.8.

Mitmed liberaalsed tõlgendused sundvõõrandamise olemuse kohta suurendavad muret selle pärast, et maksumaksjad peavad maksma hüvitist avaliku huvi poliitika eest, mis väidetavalt piirab kasumit.

| 1.9. | ELi ja Kanada laiaulatuslik majandus- ja kaubandusleping, mis allkirjastati 2014. aasta lõpus, samuti ELi ja Singapuri vabakaubanduslepingule lisatud eraldi investeeringute peatükk, sisaldavad esmakordselt peatükke investeeringute kohta, mis EL on läbirääkimiste teel saavutanud lepingutes pärast seda, kui liit omandas 2009. aastal vastavalt Lissaboni lepingule investeerimisalase pädevuse. Ehkki nende peatükkidega püütakse parandada praegust investori ja riigi vaheliste vaidluste süsteemi ning kujundada uus ELi investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise mudel, mis Euroopa Komisjoni väitel on kõrgetasemeline, ei piisa sellest kaugeltki avalikkuse hirmude hajutamiseks. Singapuri ja Kanadaga sõlmitud lepingute mudelid ei ole ühesugused ning paljude arvates on investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamine endiselt tasakaalustamata ja väga kulukas protsess, mida iseloomustab demokraatia piiramine ja edasikaebamise õiguse puudumine ja mis seab ohtu valitsuste reguleerimisõiguse, andes välisinvestoritele suuremaid õigusi, kui need, mis on sätestatud riigi põhiseaduses või mis kehtivad kodumaistele investoritele. Komitee märgib murega, et laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu tekst investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise kohta on praegu ELi ja Jaapani vabakaubanduslepingu üle peetavate läbirääkimiste aluseks. |
| --- | --- |

1.9.

ELi ja Kanada laiaulatuslik majandus- ja kaubandusleping, mis allkirjastati 2014. aasta lõpus, samuti ELi ja Singapuri vabakaubanduslepingule lisatud eraldi investeeringute peatükk, sisaldavad esmakordselt peatükke investeeringute kohta, mis EL on läbirääkimiste teel saavutanud lepingutes pärast seda, kui liit omandas 2009. aastal vastavalt Lissaboni lepingule investeerimisalase pädevuse. Ehkki nende peatükkidega püütakse parandada praegust investori ja riigi vaheliste vaidluste süsteemi ning kujundada uus ELi investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise mudel, mis Euroopa Komisjoni väitel on kõrgetasemeline, ei piisa sellest kaugeltki avalikkuse hirmude hajutamiseks. Singapuri ja Kanadaga sõlmitud lepingute mudelid ei ole ühesugused ning paljude arvates on investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamine endiselt tasakaalustamata ja väga kulukas protsess, mida iseloomustab demokraatia piiramine ja edasikaebamise õiguse puudumine ja mis seab ohtu valitsuste reguleerimisõiguse, andes välisinvestoritele suuremaid õigusi, kui need, mis on sätestatud riigi põhiseaduses või mis kehtivad kodumaistele investoritele. Komitee märgib murega, et laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu tekst investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise kohta on praegu ELi ja Jaapani vabakaubanduslepingu üle peetavate läbirääkimiste aluseks.

| 1.10. | Vahekohtuniku ja kaitsja rolli vahetusseminek on selge huvide konflikt, mida laiaulatuslik majandus- ja kaubandusleping ei lahenda. See kinnitab seisukohta, et investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamine ei ole õiglane, sõltumatu ega tasakaalustatud meetod investeerimisvaidluste lahendamiseks. |
| --- | --- |

1.10.

Vahekohtuniku ja kaitsja rolli vahetusseminek on selge huvide konflikt, mida laiaulatuslik majandus- ja kaubandusleping ei lahenda. See kinnitab seisukohta, et investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamine ei ole õiglane, sõltumatu ega tasakaalustatud meetod investeerimisvaidluste lahendamiseks.

| 1.11. | Komitee väljendab heameelt avalike konsultatsioonide üle investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise mehhanismi asjus Atlandi-üleses kaubandus- ja investeerimispartnerluses. Vastandina ELi ja Kanada laiaulatuslikule majandus- ja kaubanduslepingule on see aidanud muuta läbirääkimised Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse üle läbipaistvamaks ning loonud olulise pretsedendi, mida komitee kindla veendumuse kohaselt tuleb järgida kõigil edasistel kaubandusläbirääkimistel. Euroopa Komisjon on vastusena määratlenud neli erivaldkonda, mida tuleks hoolikamalt kaaluda. Ehkki komitee ei pea seda kõikehõlmavaks loeteluks, on selle abil antud üksikasjalik panus käesoleva arvamuse punktidesse 7–10. |
| --- | --- |

1.11.

Komitee väljendab heameelt avalike konsultatsioonide üle investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise mehhanismi asjus Atlandi-üleses kaubandus- ja investeerimispartnerluses. Vastandina ELi ja Kanada laiaulatuslikule majandus- ja kaubanduslepingule on see aidanud muuta läbirääkimised Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse üle läbipaistvamaks ning loonud olulise pretsedendi, mida komitee kindla veendumuse kohaselt tuleb järgida kõigil edasistel kaubandusläbirääkimistel. Euroopa Komisjon on vastusena määratlenud neli erivaldkonda, mida tuleks hoolikamalt kaaluda. Ehkki komitee ei pea seda kõikehõlmavaks loeteluks, on selle abil antud üksikasjalik panus käesoleva arvamuse punktidesse 7–10.

| 1.12. | Lisaks toetab komitee kavatsust välistada põhjendamata nõuded kõigis edasistes investorikaitse mehhanismides. On tähtis, et kõigi rahvusvaheliste investeerimislepingute pooli kaitseks üldine poliitiline filter, mis lubaks neil kokkuleppe korral blokeerida nõude edastamise vahekohtus menetlemiseks, kui see on põhjendatud. |
| --- | --- |

1.12.

Lisaks toetab komitee kavatsust välistada põhjendamata nõuded kõigis edasistes investorikaitse mehhanismides. On tähtis, et kõigi rahvusvaheliste investeerimislepingute pooli kaitseks üldine poliitiline filter, mis lubaks neil kokkuleppe korral blokeerida nõude edastamise vahekohtus menetlemiseks, kui see on põhjendatud.

| 1.13. | Investoreid tuleks ergutada käsitama lepingupõhist vaidluste lahendamise mehhanismi viimase abinõuna ja otsima alternatiivseid meetodeid, nagu lepitamine ja vahendamine. Erakindlustus ja lepingupõhine kaitse on sobivad vahendid, millega välisinvestorid saavad vähendada oma riske. |
| --- | --- |

1.13.

Investoreid tuleks ergutada käsitama lepingupõhist vaidluste lahendamise mehhanismi viimase abinõuna ja otsima alternatiivseid meetodeid, nagu lepitamine ja vahendamine. Erakindlustus ja lepingupõhine kaitse on sobivad vahendid, millega välisinvestorid saavad vähendada oma riske.

| 1.14. | Välismaiste otseinvesteeringute kaitse vajadus erineb riigiti. Demokraatlikult toimiva küpse ja korruptsioonivaba õigussüsteemiga riikides tuleks investeerimisvaidlused lahendada vahendamise, riiklike kohtute ja riikidevahelise lahendamise kaudu. Need komponendid on olemas ELis, Ameerika Ühendriikides ja Kanadas ning Atlandi-üleste investeeringuvoogude praegused kõrged tasemed kinnitavad, et investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise sätte puudumine ei takista investeerimist. Seega järeldab komitee, et nimetatud säte ei ole Atlandi-üleses kaubandus- ja investeerimispartnerluses või laiaulatuslikus majandus- ja kaubanduslepingus vajalik ning väljendab oma vastuseisu selle lisamisele. |
| --- | --- |

1.14.

Välismaiste otseinvesteeringute kaitse vajadus erineb riigiti. Demokraatlikult toimiva küpse ja korruptsioonivaba õigussüsteemiga riikides tuleks investeerimisvaidlused lahendada vahendamise, riiklike kohtute ja riikidevahelise lahendamise kaudu. Need komponendid on olemas ELis, Ameerika Ühendriikides ja Kanadas ning Atlandi-üleste investeeringuvoogude praegused kõrged tasemed kinnitavad, et investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise sätte puudumine ei takista investeerimist. Seega järeldab komitee, et nimetatud säte ei ole Atlandi-üleses kaubandus- ja investeerimispartnerluses või laiaulatuslikus majandus- ja kaubanduslepingus vajalik ning väljendab oma vastuseisu selle lisamisele.

| 1.15. | Investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamine võib nurjata nii Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse kui ka laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu. Komisjon peab kaaluma, kas jätkuv pürgimine selle poliitiliselt tundliku ja avalikkuse silmis ebapopulaarse eesmärgi poole on edasiliikumiseks mõistlik ja õige tee. |
| --- | --- |

1.15.

Investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamine võib nurjata nii Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse kui ka laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu. Komisjon peab kaaluma, kas jätkuv pürgimine selle poliitiliselt tundliku ja avalikkuse silmis ebapopulaarse eesmärgi poole on edasiliikumiseks mõistlik ja õige tee.

| 1.16. | Arenguriikidest tuleb selge sõnum, et investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamine on vastuvõetamatu mehhanism, millele on tugevalt vastu üha rohkem olulisi ülemaailmseid osalejaid. Kui alternatiivi ei leita, raskeneb tulevikus veelgi investorikaitse lisamine lepingutesse riikidega, kus kaitset enim vajatakse. |
| --- | --- |

1.16.

Arenguriikidest tuleb selge sõnum, et investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamine on vastuvõetamatu mehhanism, millele on tugevalt vastu üha rohkem olulisi ülemaailmseid osalejaid. Kui alternatiivi ei leita, raskeneb tulevikus veelgi investorikaitse lisamine lepingutesse riikidega, kus kaitset enim vajatakse.

| 1.17. | ELi lepingu ja põhiseaduse aspektist valmistavad tõsist muret investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise otsuse ja ELi õiguskorra seosed. Eravahekohtud võivad langetada kohtuotsuseid, mis ei ole kooskõlas ELi õigusega või rikuvad Euroopa Liidu põhiõiguste harta sätteid. Seetõttu peab komitee hädavajalikuks, et Euroopa Kohus kontrolliks investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise vastavust ELi õigusele arvamuse taotlemise ametliku menetluse teel, enne kui pädevad institutsioonid võtavad vastu otsuse ja enne kui ajutiselt jõustub mis tahes rahvusvaheline investeerimisleping, mille üle komisjon läbirääkimisi peab. |
| --- | --- |

1.17.

ELi lepingu ja põhiseaduse aspektist valmistavad tõsist muret investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise otsuse ja ELi õiguskorra seosed. Eravahekohtud võivad langetada kohtuotsuseid, mis ei ole kooskõlas ELi õigusega või rikuvad Euroopa Liidu põhiõiguste harta sätteid. Seetõttu peab komitee hädavajalikuks, et Euroopa Kohus kontrolliks investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise vastavust ELi õigusele arvamuse taotlemise ametliku menetluse teel, enne kui pädevad institutsioonid võtavad vastu otsuse ja enne kui ajutiselt jõustub mis tahes rahvusvaheline investeerimisleping, mille üle komisjon läbirääkimisi peab.

Soovitused

| 1.18. | Tuleb leida terviklik lahendus investeerimisvaidluste lahendamiseks, mitte püüda teha kerget iluravi praegusele investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise mehhanismile, mille vastu on üldsuse hulgas väga väike poolehoid. |
| --- | --- |

1.18.

Tuleb leida terviklik lahendus investeerimisvaidluste lahendamiseks, mitte püüda teha kerget iluravi praegusele investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise mehhanismile, mille vastu on üldsuse hulgas väga väike poolehoid.

| 1.19. | Ajal mil kõik G7 riigid osalevad edenenud läbirääkimistes laiaulatuslike kaubandus- ja investeerimislepete üle, on ainulaadne võimalus leida usaldusväärne süsteem, mis seob investorite õigustatud huvi riigi õigustega. |
| --- | --- |

1.19.

Ajal mil kõik G7 riigid osalevad edenenud läbirääkimistes laiaulatuslike kaubandus- ja investeerimislepete üle, on ainulaadne võimalus leida usaldusväärne süsteem, mis seob investorite õigustatud huvi riigi õigustega.

| 1.20. | Kui suund on ühtsele asutusele, ei tohiks see koosneda erasektori juristidest ja see peab olema VKEdele kättesaadavam ja tagama kaebuse esitamise õiguse. |
| --- | --- |

1.20.

Kui suund on ühtsele asutusele, ei tohiks see koosneda erasektori juristidest ja see peab olema VKEdele kättesaadavam ja tagama kaebuse esitamise õiguse.

| 1.21. | Komitee soovitab tungivalt, et Euroopa Komisjon kaaluks ÜRO Kaubandus- ja Arengukonverentsi ettepanekuid investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise mehhanismi reformimiseks, ja leiab, et rahvusvahelise investeerimiskohtu rajamine on parim lahendus demokraatliku, õiglase, läbipaistva ja erapooletu süsteemi tagamiseks. |
| --- | --- |

1.21.

Komitee soovitab tungivalt, et Euroopa Komisjon kaaluks ÜRO Kaubandus- ja Arengukonverentsi ettepanekuid investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise mehhanismi reformimiseks, ja leiab, et rahvusvahelise investeerimiskohtu rajamine on parim lahendus demokraatliku, õiglase, läbipaistva ja erapooletu süsteemi tagamiseks.

2.   Sissejuhatus

| 2.1. | Võtnud ülekaaluka häälteenamusega vastu arvamuse REX/390 (1), otsustas komitee koostada omaalgatusliku arvamuse investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise teemal. Kuigi see soovitus käsitles konkreetselt Atlandi-ülest kaubandus- ja investeerimispartnerlust, lepiti hiljem kokku laiendada selle teemavaldkonda investorite kaitsele ning investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamisele kaubandus- ja investeerimislepingutes kolmandate riikidega. |
| --- | --- |

2.1.

Võtnud ülekaaluka häälteenamusega vastu arvamuse REX/390 (1), otsustas komitee koostada omaalgatusliku arvamuse investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise teemal. Kuigi see soovitus käsitles konkreetselt Atlandi-ülest kaubandus- ja investeerimispartnerlust, lepiti hiljem kokku laiendada selle teemavaldkonda investorite kaitsele ning investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamisele kaubandus- ja investeerimislepingutes kolmandate riikidega.

| 2.2. | Kuigi selles arvamuses käsitletakse investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise laiaulatuslikku mõju, on paratamatu, et suur osa kasutatud materjalist ja esitatud viidetest on seotud Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerlusega. Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse üle peetavate läbirääkimiste vältel on investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamine olnud ELi ja Ameerika Ühendriikide sidusrühmade jaoks peamine küsimus. |
| --- | --- |

2.2.

Kuigi selles arvamuses käsitletakse investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise laiaulatuslikku mõju, on paratamatu, et suur osa kasutatud materjalist ja esitatud viidetest on seotud Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerlusega. Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse üle peetavate läbirääkimiste vältel on investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamine olnud ELi ja Ameerika Ühendriikide sidusrühmade jaoks peamine küsimus.

| 2.3. | Euroopa Komisjon korraldas 15 nädalat kestnud avaliku internetikonsultatsiooni (2014. aasta märtsist juulini) investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise kohta Atlandi-üleses kaubandus- ja investeerimispartnerluses. Komitee pidas mõistlikuks oodata, kuni avaldatakse selle konsultatsiooni tulemused, ja korraldada seejärel, enne oma arvamuse lõplikku vormistamist, avalik arutelu. Tulemused avaldati 2015. aasta jaanuari keskel ja arutelu toimus 3. veebruaril 2015. Mõlemad olid käesoleva arvamuse koostamisel suureks abiks. |
| --- | --- |

2.3.

Euroopa Komisjon korraldas 15 nädalat kestnud avaliku internetikonsultatsiooni (2014. aasta märtsist juulini) investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise kohta Atlandi-üleses kaubandus- ja investeerimispartnerluses. Komitee pidas mõistlikuks oodata, kuni avaldatakse selle konsultatsiooni tulemused, ja korraldada seejärel, enne oma arvamuse lõplikku vormistamist, avalik arutelu. Tulemused avaldati 2015. aasta jaanuari keskel ja arutelu toimus 3. veebruaril 2015. Mõlemad olid käesoleva arvamuse koostamisel suureks abiks.

3.   Taust

3.1.   
  Süsteem

| 3.1.1. | Investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamine on rahvusvahelise avaliku õiguse vahend, mis annab välisinvestorile õiguse algatada rahvusvahelise investeerimislepingu alusel välisriigi valitsuse vastu vaidluste lahendamise menetluse. Lepingute eesmärk on panna pooltele teatud välisinvesteeringutega seotud põhikohustused, andes tagatise, et valitsused austavad järgmisi olulisi põhimõtteid:






  — | kohustus kodakondsuse alusel mitte diskrimineerida ning tagada õiglane ja erapooletu kohtlemine; |
| --- | --- | --- |

3.1.1.

Investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamine on rahvusvahelise avaliku õiguse vahend, mis annab välisinvestorile õiguse algatada rahvusvahelise investeerimislepingu alusel välisriigi valitsuse vastu vaidluste lahendamise menetluse. Lepingute eesmärk on panna pooltele teatud välisinvesteeringutega seotud põhikohustused, andes tagatise, et valitsused austavad järgmisi olulisi põhimõtteid:

—

kohustus kodakondsuse alusel mitte diskrimineerida ning tagada õiglane ja erapooletu kohtlemine;

| — | keeld otse või kaudselt sundvõõrandada ilma kohest, piisavat ja kindlasummalist hüvitist maksmata; |
| --- | --- |

—

keeld otse või kaudselt sundvõõrandada ilma kohest, piisavat ja kindlasummalist hüvitist maksmata;

| — | kapitali ülekandmise võimaluse kaitse. |
| --- | --- |

—

kapitali ülekandmise võimaluse kaitse.

| 3.1.2. | Kui riik neid kohustusi väidetavalt rikub, võivad rahvusvahelise investeerimislepinguga hõlmatud välisinvestorid esitada investori ja riigi vahelise vaidluste lahendamise mehhanismi kaudu kaebuse rahvusvahelisele vahekohtule. Hagejad on kohustatud tõestama, et kõnealused meetmed põhjustasid neile olulist kahju. Kui kaebus rahuldatakse, on vastuvõttev riik kohustatud tekitatud kahju eest hüvitist maksma. Kui riik kohtuasja kaotab, ei pea ta – erinevalt WTO vaidluste lahendamise menetlusest – oma õigusakte muutma. |
| --- | --- |

3.1.2.

Kui riik neid kohustusi väidetavalt rikub, võivad rahvusvahelise investeerimislepinguga hõlmatud välisinvestorid esitada investori ja riigi vahelise vaidluste lahendamise mehhanismi kaudu kaebuse rahvusvahelisele vahekohtule. Hagejad on kohustatud tõestama, et kõnealused meetmed põhjustasid neile olulist kahju. Kui kaebus rahuldatakse, on vastuvõttev riik kohustatud tekitatud kahju eest hüvitist maksma. Kui riik kohtuasja kaotab, ei pea ta – erinevalt WTO vaidluste lahendamise menetlusest – oma õigusakte muutma.

| 3.1.3. | Investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamine tugineb suurel määral väitele, et see tagab poliitikavälise erapooletu keskkonna välisinvestori ja vastuvõtva riigi vaheliste vaidluste lahendamiseks. See võimaldab ettevõtjatel riike rahvusvahelisse kohtusse kaevata. See abinõu on kättesaadav ainult välisriikide korporatsioonidele või hargmaistele ettevõtetele, kellel on piiriülene tütarettevõte. Asjaomased kogukonnad, kodanikud, omamaised ettevõtjad ja valitsused sama mehhanismi kasutada ei saa. |
| --- | --- |

3.1.3.

Investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamine tugineb suurel määral väitele, et see tagab poliitikavälise erapooletu keskkonna välisinvestori ja vastuvõtva riigi vaheliste vaidluste lahendamiseks. See võimaldab ettevõtjatel riike rahvusvahelisse kohtusse kaevata. See abinõu on kättesaadav ainult välisriikide korporatsioonidele või hargmaistele ettevõtetele, kellel on piiriülene tütarettevõte. Asjaomased kogukonnad, kodanikud, omamaised ettevõtjad ja valitsused sama mehhanismi kasutada ei saa.

| 3.1.4. | Vahekohtunikud ei ole avalikku võimu teostavad ametisse nimetatud kohtunikud nagu riiklikus õigussüsteemis. Vahekohtud koosnevad peamiselt kolmest erasektori juristist, kes peavad kinniseid istungeid ja nimetatakse ametisse juhtumipõhiselt. Nende otsus on lõplik ega kuulu ametliku menetlusega edasikaebamisele. |
| --- | --- |

3.1.4.

Vahekohtunikud ei ole avalikku võimu teostavad ametisse nimetatud kohtunikud nagu riiklikus õigussüsteemis. Vahekohtud koosnevad peamiselt kolmest erasektori juristist, kes peavad kinniseid istungeid ja nimetatakse ametisse juhtumipõhiselt. Nende otsus on lõplik ega kuulu ametliku menetlusega edasikaebamisele.

| 3.1.5. | Kui mõlemad vaidluse osapooled soovivad, võib investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise menetluse läbi viia täiesti konfidentsiaalselt, isegi kui vaidlus hõlmab avalikku huvi pakkuvaid küsimusi. Ehkki Ameerika Ühendriikide standardne kahepoolne investeerimisleping soosib suuremat läbipaistvust, on paljudes olemasolevates lepingutes ikka salatsemist. ÜRO rahvusvahelise kaubandusõiguse komisjoni läbipaistvuse-eeskirjad parandaksid läbipaistvust märkimisväärselt, kui neid üldiselt rakendataks. |
| --- | --- |

3.1.5.

Kui mõlemad vaidluse osapooled soovivad, võib investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise menetluse läbi viia täiesti konfidentsiaalselt, isegi kui vaidlus hõlmab avalikku huvi pakkuvaid küsimusi. Ehkki Ameerika Ühendriikide standardne kahepoolne investeerimisleping soosib suuremat läbipaistvust, on paljudes olemasolevates lepingutes ikka salatsemist. ÜRO rahvusvahelise kaubandusõiguse komisjoni läbipaistvuse-eeskirjad parandaksid läbipaistvust märkimisväärselt, kui neid üldiselt rakendataks.

3.2.   
  Faktid ja statistika

| 3.2.1. | 93 % kahepoolsetest investeerimislepingutest sisaldab investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise sätet (2). Investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamine on hõlmatud ka teatud rahvusvahelistes kaubanduslepingutes, näiteks Põhja-Ameerika vabakaubanduse kokkuleppes, ja rahvusvahelistes investeerimislepingutes, näiteks energiaharta lepingus. 2014. aastal edestas energiaharta leping esitatud nõuete osas Põhja-Ameerika vabakaubanduse kokkulepet (3). |
| --- | --- |

3.2.1.

93 % kahepoolsetest investeerimislepingutest sisaldab investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise sätet (2). Investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamine on hõlmatud ka teatud rahvusvahelistes kaubanduslepingutes, näiteks Põhja-Ameerika vabakaubanduse kokkuleppes, ja rahvusvahelistes investeerimislepingutes, näiteks energiaharta lepingus. 2014. aastal edestas energiaharta leping esitatud nõuete osas Põhja-Ameerika vabakaubanduse kokkulepet (3).

| 3.2.2. | Alates 1950. aastatest on liikmesriigid sõlminud enam kui 1  400 kahepoolset investeerimislepingut, mis moodustavad rohkem kui poole kõigist sõlmitud lepingutest (4). Kõik need sisaldavad üldjoontes sarnaseid sätteid investeeringukaitse ning investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise kohta. ELi investorid on väidetavalt suurimad investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise mehhanismi kasutajad maailmas (50 % kõigist juhtumeist). |
| --- | --- |

3.2.2.

Alates 1950. aastatest on liikmesriigid sõlminud enam kui 1  400 kahepoolset investeerimislepingut, mis moodustavad rohkem kui poole kõigist sõlmitud lepingutest (4). Kõik need sisaldavad üldjoontes sarnaseid sätteid investeeringukaitse ning investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise kohta. ELi investorid on väidetavalt suurimad investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise mehhanismi kasutajad maailmas (50 % kõigist juhtumeist).

| 3.2.3. | EL peab praegu läbirääkimisi Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse üle Ameerika Ühendriikidega ja laiaulatusliku vabakaubanduslepingu üle Jaapaniga ning lõpetas hiljuti läbirääkimised Kanadaga. Need küsimused on rohkem kui ükski teine tekitanud laiaulatusliku avaliku arutelu vajaduse üle investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise mehhanismi järele igas investeeringuid käsitlevas peatükis. |
| --- | --- |

3.2.3.

EL peab praegu läbirääkimisi Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse üle Ameerika Ühendriikidega ja laiaulatusliku vabakaubanduslepingu üle Jaapaniga ning lõpetas hiljuti läbirääkimised Kanadaga. Need küsimused on rohkem kui ükski teine tekitanud laiaulatusliku avaliku arutelu vajaduse üle investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise mehhanismi järele igas investeeringuid käsitlevas peatükis.

| 3.2.4. | Ainult üheksal ELi liikmesriigil on kahepoolne investeerimisleping Ameerika Ühendriikidega (Bulgaaria, Eesti, Horvaatia, Leedu, Läti, Poola, Rumeenia, Slovakkia ja Tšehhi Vabariik), seitsmel liikmesriigil on kahepoolne investeerimisleping Kanadaga ja mitte ühelgi ei ole seda Jaapaniga. Kõik need sõlmiti enne ELiga ühinemist. |
| --- | --- |

3.2.4.

Ainult üheksal ELi liikmesriigil on kahepoolne investeerimisleping Ameerika Ühendriikidega (Bulgaaria, Eesti, Horvaatia, Leedu, Läti, Poola, Rumeenia, Slovakkia ja Tšehhi Vabariik), seitsmel liikmesriigil on kahepoolne investeerimisleping Kanadaga ja mitte ühelgi ei ole seda Jaapaniga. Kõik need sõlmiti enne ELiga ühinemist.

| 3.2.5. | Ameerika Ühendriikide investorite tehtud välismaiste otseinvesteeringute maht nendes üheksas liikmesriigis moodustab 1 % Ameerika Ühendriikide kõigist otseinvesteeringutest ELis. Nendest liikmesriikidest Ameerika Ühendriikidesse tehtud otseinvesteeringute puhul on see näitaja vaid 0,1 % kõigist välismaistest otseinvesteeringutest Ameerika Ühendriikides (5). |
| --- | --- |

3.2.5.

Ameerika Ühendriikide investorite tehtud välismaiste otseinvesteeringute maht nendes üheksas liikmesriigis moodustab 1 % Ameerika Ühendriikide kõigist otseinvesteeringutest ELis. Nendest liikmesriikidest Ameerika Ühendriikidesse tehtud otseinvesteeringute puhul on see näitaja vaid 0,1 % kõigist välismaistest otseinvesteeringutest Ameerika Ühendriikides (5).

3.3.   
  Juhtumite arv

| 3.3.1. | Investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise juhtumite arv suurenes aastatel 2002–2014 järsult (2013. aastal 58 ja 2014. aastal 42 juhtumit) (6), kusjuures lepingust tulenevate vahekohtumenetluste arv suurenes 2014. aasta lõpuks 610ni. Et aga enamik vahekohtuid ei pea nõuete avalikku registrit, hinnatakse juhtumite koguarvu suuremaks. |
| --- | --- |

3.3.1.

Investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise juhtumite arv suurenes aastatel 2002–2014 järsult (2013. aastal 58 ja 2014. aastal 42 juhtumit) (6), kusjuures lepingust tulenevate vahekohtumenetluste arv suurenes 2014. aasta lõpuks 610ni. Et aga enamik vahekohtuid ei pea nõuete avalikku registrit, hinnatakse juhtumite koguarvu suuremaks.

| 3.3.2. | 356 teadaolevast lõpetatud juhtumist lahendati 25 % investori ja 37 % riigi kasuks. 28 % juhtumi eritingimused jäid konfidentsiaalseks. |
| --- | --- |

3.3.2.

356 teadaolevast lõpetatud juhtumist lahendati 25 % investori ja 37 % riigi kasuks. 28 % juhtumi eritingimused jäid konfidentsiaalseks.

3.4.   
  Aeg ja kulud

| 3.4.1. | Vahekohtuasja keskmine maksumus on 4 miljonit USA dollarit osapoole kohta, millest umbes 82 % moodustavad õiguskulud (7). Mõne lahendamiseks võib kuluda aastaid. |
| --- | --- |

3.4.1.

Vahekohtuasja keskmine maksumus on 4 miljonit USA dollarit osapoole kohta, millest umbes 82 % moodustavad õiguskulud (7). Mõne lahendamiseks võib kuluda aastaid.

| 3.4.2. | Suured kulud on toonud kaasa nõuete suurenenud rahastamise kolmandate isikute poolt. Ettevõtjate finantsriskide vähendamine aitab kaasa põhjendamata nõuete arvu suurenemisele, mille puhul kannavad riigid siiski täies ulatuses kohtukulud. Komitee on kindlalt vastu riskifondide teadaolevatele spekulatiivsetele investeeringutele konkreetsetesse investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise juhtudesse eesmärgiga saada osa hüvitisest (8). |
| --- | --- |

3.4.2.

Suured kulud on toonud kaasa nõuete suurenenud rahastamise kolmandate isikute poolt. Ettevõtjate finantsriskide vähendamine aitab kaasa põhjendamata nõuete arvu suurenemisele, mille puhul kannavad riigid siiski täies ulatuses kohtukulud. Komitee on kindlalt vastu riskifondide teadaolevatele spekulatiivsetele investeeringutele konkreetsetesse investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise juhtudesse eesmärgiga saada osa hüvitisest (8).

4.   Investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamist pooldavad argumendid

| 4.1. | Peale Iirimaa on kõigi liikmesriikide kahepoolsetes investeerimislepingutes investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise säte. Olemas on ka 190 ELi-sisest kahepoolset investeerimislepingut, millega on seotud 16 % maailma kõigist teadaolevatest investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise juhtudest. |
| --- | --- |

4.1.

Peale Iirimaa on kõigi liikmesriikide kahepoolsetes investeerimislepingutes investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise säte. Olemas on ka 190 ELi-sisest kahepoolset investeerimislepingut, millega on seotud 16 % maailma kõigist teadaolevatest investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise juhtudest.

| 4.2. | Euroopa Komisjonile 2012. aastal toona 27 liikmesriigi poolt antud läbirääkimisvolitused sisaldavad eesmärki saavutada investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamine. Eesmärk on töötada välja „tõhus ja nüüdisaegne vaidluste lahendamise mehhanism”. |
| --- | --- |

4.2.

Euroopa Komisjonile 2012. aastal toona 27 liikmesriigi poolt antud läbirääkimisvolitused sisaldavad eesmärki saavutada investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamine. Eesmärk on töötada välja „tõhus ja nüüdisaegne vaidluste lahendamise mehhanism”.

| 4.3. | Komisjoni seisukoht (9) on, et investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamine on






  — | oluline vahend investeeringute kaitseks ja seeläbi ELi majanduskasvu edendamiseks ja kindlustamiseks; |
| --- | --- | --- |

4.3.

Komisjoni seisukoht (9) on, et investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamine on

—

oluline vahend investeeringute kaitseks ja seeläbi ELi majanduskasvu edendamiseks ja kindlustamiseks;

| — | tõhus viis jõustada kohustusi, millega kaubanduspartnerid nõustusid, kui nad allkirjastasid investeerimislepingud investoritega. |
| --- | --- |

—

tõhus viis jõustada kohustusi, millega kaubanduspartnerid nõustusid, kui nad allkirjastasid investeerimislepingud investoritega.

| 4.4. | Komitee tööandjate rühma korraldatud Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse teemalisel ettevõtlusümarlaual sõnastati ühisavalduses (10), et „rahvusvaheline leping, nagu Atlandi-ülene kaubandus- ja investeerimispartnerlus, peaks looma kohased tingimused selleks, et meelitada Atlandi-ülesele turule hulgaliselt tulevasi investeeringuid. See hõlmab mõlema poole investoritele laialdase juurdepääsu võimaldamist ja mittediskrimineerivat kohtlemist ning investeeringute kaitse olemasoleva raamistiku parandamist, sealhulgas investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamine, muutes selle VKEdele kättesaadavamaks ja leides õige tasakaalu ühelt poolt investori õiguste ning teiselt poolt riikide ja kohalike ametiasutuste õiguse vahel avalikkuse huvides reguleerida”. Vajadust tagada, et Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamist käsitlevad sätted ei takista mingil moel ELi liikmesriikide suutlikkust võtta vastu õigusakte oma elanike huvides, märgiti ka 2014. aasta juunis korraldatud tarbijate, keskkonna ja põllumajandustootjate kategooria Atlandi-üleste läbirääkimiste teemalise ühiskoosoleku järeldustes. |
| --- | --- |

4.4.

Komitee tööandjate rühma korraldatud Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse teemalisel ettevõtlusümarlaual sõnastati ühisavalduses (10), et „rahvusvaheline leping, nagu Atlandi-ülene kaubandus- ja investeerimispartnerlus, peaks looma kohased tingimused selleks, et meelitada Atlandi-ülesele turule hulgaliselt tulevasi investeeringuid. See hõlmab mõlema poole investoritele laialdase juurdepääsu võimaldamist ja mittediskrimineerivat kohtlemist ning investeeringute kaitse olemasoleva raamistiku parandamist, sealhulgas investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamine, muutes selle VKEdele kättesaadavamaks ja leides õige tasakaalu ühelt poolt investori õiguste ning teiselt poolt riikide ja kohalike ametiasutuste õiguse vahel avalikkuse huvides reguleerida”. Vajadust tagada, et Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamist käsitlevad sätted ei takista mingil moel ELi liikmesriikide suutlikkust võtta vastu õigusakte oma elanike huvides, märgiti ka 2014. aasta juunis korraldatud tarbijate, keskkonna ja põllumajandustootjate kategooria Atlandi-üleste läbirääkimiste teemalise ühiskoosoleku järeldustes.

| 4.5. | Atlandi ookeani mõlema kalda ettevõtlusringkonnad on kindlalt kinnitanud vajadust investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise mehhanismi järele, nähes selles välisinvestorite jaoks peamist kaitset ja kinnitades, et






  — | see on investeeringute kaitse oluline osa, mis näeb ette erapooletu ja faktipõhise vaidluste lahendamise mehhanismi, sätestades eeskirjad vastavuse edendamiseks ja kuritarvituste ennetamiseks; |
| --- | --- | --- |

4.5.

Atlandi ookeani mõlema kalda ettevõtlusringkonnad on kindlalt kinnitanud vajadust investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise mehhanismi järele, nähes selles välisinvestorite jaoks peamist kaitset ja kinnitades, et

—

see on investeeringute kaitse oluline osa, mis näeb ette erapooletu ja faktipõhise vaidluste lahendamise mehhanismi, sätestades eeskirjad vastavuse edendamiseks ja kuritarvituste ennetamiseks;

| — | see aitab kehtestada riikide õigust reguleerida ning investorite õigust saada rahvusvahelise õiguse kohast kaitset. |
| --- | --- |

—

see aitab kehtestada riikide õigust reguleerida ning investorite õigust saada rahvusvahelise õiguse kohast kaitset.

| 4.6. | Samuti väidetakse, et investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamine on viimane abinõu ja seda kasutatakse ainult äärmuslikes olukordades, kui ükski teine võimalus ei ole tulemusi andnud, ja et umbes 90 % puhul kahepoolsetest investeerimislepingutest ei ole investorid neid kohtuasja algatamiseks kasutanud. Ehkki ülemaailmne välismaiste otseinvesteeringute maht on rohkem kui 25 triljonit USA dollarit, on alates 1987. aastast algatatud vaid umbes 500 kohtuasja. Vahekohtu otsusega nähakse ette ainult rahaline hüvitis. Vahekohtunikel ei ole võimalik muuta riigi poolt vastu võetud õigusakte ega meetmeid (11). |
| --- | --- |

4.6.

Samuti väidetakse, et investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamine on viimane abinõu ja seda kasutatakse ainult äärmuslikes olukordades, kui ükski teine võimalus ei ole tulemusi andnud, ja et umbes 90 % puhul kahepoolsetest investeerimislepingutest ei ole investorid neid kohtuasja algatamiseks kasutanud. Ehkki ülemaailmne välismaiste otseinvesteeringute maht on rohkem kui 25 triljonit USA dollarit, on alates 1987. aastast algatatud vaid umbes 500 kohtuasja. Vahekohtu otsusega nähakse ette ainult rahaline hüvitis. Vahekohtunikel ei ole võimalik muuta riigi poolt vastu võetud õigusakte ega meetmeid (11).

| 4.7. | Ettevõtlusringkonnad väidavad ka seda, et toimiv ja nüüdisaegne investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise süsteem on samuti oluline VKEde jaoks, kes on algatanud 22 % maailma kohtuasjadest (12). |
| --- | --- |

4.7.

Ettevõtlusringkonnad väidavad ka seda, et toimiv ja nüüdisaegne investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise süsteem on samuti oluline VKEde jaoks, kes on algatanud 22 % maailma kohtuasjadest (12).

| 4.8. | Vaatamata ettevõtlusringkondade nõudmisele pidada läbirääkimisi liberaalse investeerimiskokkuleppe (13) üle, mööndakse siiski, et tuleks võtta meetmeid, et muuta investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamine tõhusamaks, nüüdisaegseks, prognoositavaks ja läbipaistvaks vahendiks. Toetatakse selliste oluliste mõistete nagu „investor” või „investeering”, „õiglane ja erapooletu kohtlemine” ja „kaudne sundvõõrandamine” selgemaid määratlusi (14). |
| --- | --- |

4.8.

Vaatamata ettevõtlusringkondade nõudmisele pidada läbirääkimisi liberaalse investeerimiskokkuleppe (13) üle, mööndakse siiski, et tuleks võtta meetmeid, et muuta investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamine tõhusamaks, nüüdisaegseks, prognoositavaks ja läbipaistvaks vahendiks. Toetatakse selliste oluliste mõistete nagu „investor” või „investeering”, „õiglane ja erapooletu kohtlemine” ja „kaudne sundvõõrandamine” selgemaid määratlusi (14).

| 4.9. | Arvestades väga suurt tähelepanu, mida Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse, laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu ning ELi ja Jaapani vabakaubanduslepingu läbirääkimised pälvivad, väidetakse, et suutmatus jõuda sellistel puhkudel läbi räägitud kokkuleppeni kahjustaks oluliselt väljavaateid pidada läbirääkimisi investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise sätte üle ükskõik millises teises kahepoolses investeerimislepingus, sest iga leping mõjutab ettevalmistamisel olevaid lepinguid. |
| --- | --- |

4.9.

Arvestades väga suurt tähelepanu, mida Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse, laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu ning ELi ja Jaapani vabakaubanduslepingu läbirääkimised pälvivad, väidetakse, et suutmatus jõuda sellistel puhkudel läbi räägitud kokkuleppeni kahjustaks oluliselt väljavaateid pidada läbirääkimisi investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise sätte üle ükskõik millises teises kahepoolses investeerimislepingus, sest iga leping mõjutab ettevalmistamisel olevaid lepinguid.

5.   Probleemid ja vastuseis

| 5.1. | Investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamisele puudub toetus kodanikuühiskonna teistes peamistes valdkondades. Laialdaselt ollakse aga üksmeelel selles, et välisinvestorid vajavad kaitset otsese sundvõõrandamise eest, neid ei tohi diskrimineerida ja neil peab olema juurdepääs samadele võimalustele nagu omamaistel investoritel. |
| --- | --- |

5.1.

Investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamisele puudub toetus kodanikuühiskonna teistes peamistes valdkondades. Laialdaselt ollakse aga üksmeelel selles, et välisinvestorid vajavad kaitset otsese sundvõõrandamise eest, neid ei tohi diskrimineerida ja neil peab olema juurdepääs samadele võimalustele nagu omamaistel investoritel.

| 5.2. | Tugevat Atlandi-ülest vastuseisu on väljendanud ametiühingud, vabaühendused, tarbija-, keskkonna- ja rahvatervise organisatsioonid. |
| --- | --- |

5.2.

Tugevat Atlandi-ülest vastuseisu on väljendanud ametiühingud, vabaühendused, tarbija-, keskkonna- ja rahvatervise organisatsioonid.

| 5.3. | Peamine mure on see, et investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise süsteem ei täida oma eesmärki ja ülendab riikidevahelise kapitali suveräänse riigiga võrdväärsesse õiguslikku seisundisse. Komitee märgib siiski, et kui kaks riiki soovivad arendada omavahelisi majandussuhteid rahvusvahelise investeerimislepingu kaudu, lubavad nad üksteisele tagada teise riigi investorite ja investeeringute kohtlemise teatud taseme. |
| --- | --- |

5.3.

Peamine mure on see, et investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise süsteem ei täida oma eesmärki ja ülendab riikidevahelise kapitali suveräänse riigiga võrdväärsesse õiguslikku seisundisse. Komitee märgib siiski, et kui kaks riiki soovivad arendada omavahelisi majandussuhteid rahvusvahelise investeerimislepingu kaudu, lubavad nad üksteisele tagada teise riigi investorite ja investeeringute kohtlemise teatud taseme.

| 5.4. | Alates tagasihoidlikust algusest, mil investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise eesmärk oli aidata saada välismaiste otseinvesteeringute puhul hüvitist riikide valitsuste teostatava eraomandi otsese sundvõõrandamise korral halvasti toimiva kohtusüsteemiga arenguriikides, on see kujunenud mehhanismiks, mis






  — | nihutab põhjalikult paigast investorite, riikide ja teiste asjaomaste poolte mõjujõu tasakaalu; |
| --- | --- | --- |

5.4.

Alates tagasihoidlikust algusest, mil investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise eesmärk oli aidata saada välismaiste otseinvesteeringute puhul hüvitist riikide valitsuste teostatava eraomandi otsese sundvõõrandamise korral halvasti toimiva kohtusüsteemiga arenguriikides, on see kujunenud mehhanismiks, mis

—

nihutab põhjalikult paigast investorite, riikide ja teiste asjaomaste poolte mõjujõu tasakaalu;

| — | seab ettevõtjate õigused ettepoole valitsuste õigusest reguleerida ning riikide suveräänsest õigusest oma siseasju otsustada. |
| --- | --- |

—

seab ettevõtjate õigused ettepoole valitsuste õigusest reguleerida ning riikide suveräänsest õigusest oma siseasju otsustada.

| 5.5. | Sundvõõrandamise mõiste on laienenud ja hõlmab sundvõõrandamisega samaväärseid meetmeid, kaudset ja regulatiivset sundvõõrandamist. Selle mõjul on tunnistatud nõudeid riigi mis tahes meetme vastu, millel võib tõenäoliselt olla mõju kasumile, tulevasele kasumile või kasumi põhjendatud ootusele, isegi kui poliitika või meede on üldist laadi ega kehti konkreetse investeeringu kohta. |
| --- | --- |

5.5.

Sundvõõrandamise mõiste on laienenud ja hõlmab sundvõõrandamisega samaväärseid meetmeid, kaudset ja regulatiivset sundvõõrandamist. Selle mõjul on tunnistatud nõudeid riigi mis tahes meetme vastu, millel võib tõenäoliselt olla mõju kasumile, tulevasele kasumile või kasumi põhjendatud ootusele, isegi kui poliitika või meede on üldist laadi ega kehti konkreetse investeeringu kohta.

| 5.6. | Riikliku kohtu ebasoodsaid kohtuotsuseid on vaidlustatud kui „sundvõõrandamist”, sealhulgas Ameerika Ühendriikide farmaatsiahiiu Eli Lilly 500 miljoni USA dollari suurune hagi Kanada vastu, milles väidetakse, et föderaalkohtu langetatud otsused kahe patenditud ravimi kohta rikuvad ettevõtte investoriõigusi. See on patendiomanikust farmaatsiaettevõtte esimene katse kasutada erakordseid eelisõigusi, mida pakuvad Ameerika Ühendriikide kaubanduslepingud, selleks et saavutada suuremat monopoolset patendikaitset (15). |
| --- | --- |

5.6.

Riikliku kohtu ebasoodsaid kohtuotsuseid on vaidlustatud kui „sundvõõrandamist”, sealhulgas Ameerika Ühendriikide farmaatsiahiiu Eli Lilly 500 miljoni USA dollari suurune hagi Kanada vastu, milles väidetakse, et föderaalkohtu langetatud otsused kahe patenditud ravimi kohta rikuvad ettevõtte investoriõigusi. See on patendiomanikust farmaatsiaettevõtte esimene katse kasutada erakordseid eelisõigusi, mida pakuvad Ameerika Ühendriikide kaubanduslepingud, selleks et saavutada suuremat monopoolset patendikaitset (15).

| 5.7. | Äriühinguõigusele spetsialiseerunud õigusbürood nõustavad nüüd juhtumite korral, millel on vähe pistmist eraomandi sundvõõrandamisega, ja teenivad neist suurt kasu. Käputäis investeeringutele spetsialiseerunud õigusbüroosid on hulgalistest kohtuvaidlustest kasu lõiganud ja valitseb seda valdkonda. |
| --- | --- |

5.7.

Äriühinguõigusele spetsialiseerunud õigusbürood nõustavad nüüd juhtumite korral, millel on vähe pistmist eraomandi sundvõõrandamisega, ja teenivad neist suurt kasu. Käputäis investeeringutele spetsialiseerunud õigusbüroosid on hulgalistest kohtuvaidlustest kasu lõiganud ja valitseb seda valdkonda.

5.8.   
  Kas Atlandi-üleses kaubandus- ja investeerimispartnerluses on investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamist vaja?

| 5.8.1. | Raske on väita, et Atlandi-üleses kaubandus- ja investeerimispartnerluses on investoritel põhjust muretseda riikliku õigussüsteemi pärast. Nii ELi kui ka Ameerika Ühendriikide õigussüsteem on väljaarenenud ja tugev. Ei ole ühtki ilmselget põhjust, miks ei peaks saama välismaiste otseinvesteeringute õigusi piisavalt kaitsta, lisades lihtsa sätte mittediskrimineeriva õiguskaitse ja riiklikele kohtutele võrdse juurdepääsu kohta. Samasuguseid väiteid võib tuua Kanada ja Jaapani puhul. Kui rahvusvahelise õiguse jõustamine läbirääkimiste, vahendamise või riiklike kohtute teel osutub raskeks sellistes kõrgelt arenenud demokraatiates, tuleks küsimused esmajoones lahendada riikidevahelise lahendamise kaudu. |
| --- | --- |

5.8.1.

Raske on väita, et Atlandi-üleses kaubandus- ja investeerimispartnerluses on investoritel põhjust muretseda riikliku õigussüsteemi pärast. Nii ELi kui ka Ameerika Ühendriikide õigussüsteem on väljaarenenud ja tugev. Ei ole ühtki ilmselget põhjust, miks ei peaks saama välismaiste otseinvesteeringute õigusi piisavalt kaitsta, lisades lihtsa sätte mittediskrimineeriva õiguskaitse ja riiklikele kohtutele võrdse juurdepääsu kohta. Samasuguseid väiteid võib tuua Kanada ja Jaapani puhul. Kui rahvusvahelise õiguse jõustamine läbirääkimiste, vahendamise või riiklike kohtute teel osutub raskeks sellistes kõrgelt arenenud demokraatiates, tuleks küsimused esmajoones lahendada riikidevahelise lahendamise kaudu.

| 5.8.2. | London School of Economics leidis oma aruandes, milles analüüsiti Ameerika Ühendriikide 2012. aasta kahepoolse investeerimislepingu mudelit, et teatud valdkondades läheb Ameerika Ühendriikide kahepoolne investeerimisleping oluliselt kaugemale Ühendkuningriigi õigusest. Sellest tulenevalt ja arvestades Ameerika Ühendriikide investeeringute mahtu Ühendkuningriigis, leiti, et Ühendkuningriigil on oht maksta kõrget poliitilist hinda, kui tulevastest eelistatud poliitikasuundadest tuleb loobuda või neid muuta Ühendkuningriiki investeerivate Ameerika Ühendriikide investorite vastuväidete alusel. |
| --- | --- |

5.8.2.

London School of Economics leidis oma aruandes, milles analüüsiti Ameerika Ühendriikide 2012. aasta kahepoolse investeerimislepingu mudelit, et teatud valdkondades läheb Ameerika Ühendriikide kahepoolne investeerimisleping oluliselt kaugemale Ühendkuningriigi õigusest. Sellest tulenevalt ja arvestades Ameerika Ühendriikide investeeringute mahtu Ühendkuningriigis, leiti, et Ühendkuningriigil on oht maksta kõrget poliitilist hinda, kui tulevastest eelistatud poliitikasuundadest tuleb loobuda või neid muuta Ühendkuningriiki investeerivate Ameerika Ühendriikide investorite vastuväidete alusel.

| 5.8.3. | Väide, et investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise mehhanismi puudumine takistab välisinvesteeringuid, ei ole usutav. Välisinvesteeringute maht erineb liikmesriigiti tugevasti. Mõned ELi liikmesriigid, kelle puhul sisaldub investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise menetlus Ameerika Ühendriikidega sõlmitud kahepoolses investeerimislepingus, saavad Ameerika Ühendriikidest kõige vähem välisinvesteeringuid.






  — | Ameerika Ühendriikide ja ELi vaheliste välismaiste otseinvesteeringute maht on praegu mõlemas suunas üle 2,5 triljoni USA dollari (1,5 triljonit eurot). Ameerika Ühendriikide välismaiste otseinvesteeringute maht Belgias on neli korda suurem kui Hiinas. |
| --- | --- | --- |

5.8.3.

Väide, et investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise mehhanismi puudumine takistab välisinvesteeringuid, ei ole usutav. Välisinvesteeringute maht erineb liikmesriigiti tugevasti. Mõned ELi liikmesriigid, kelle puhul sisaldub investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise menetlus Ameerika Ühendriikidega sõlmitud kahepoolses investeerimislepingus, saavad Ameerika Ühendriikidest kõige vähem välisinvesteeringuid.

—

Ameerika Ühendriikide ja ELi vaheliste välismaiste otseinvesteeringute maht on praegu mõlemas suunas üle 2,5 triljoni USA dollari (1,5 triljonit eurot). Ameerika Ühendriikide välismaiste otseinvesteeringute maht Belgias on neli korda suurem kui Hiinas.

| — | Brasiilial, kes on Ladina-Ameerika suurim välismaiste otseinvesteeringute saaja, ei ole ühtegi investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamist sisaldavat investeerimislepingut. |
| --- | --- |

—

Brasiilial, kes on Ladina-Ameerika suurim välismaiste otseinvesteeringute saaja, ei ole ühtegi investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamist sisaldavat investeerimislepingut.

| — | Austraalia on tõestanud, et riik võib investeeringute kaitse ühe riigiga sõlmitud kaubanduslepingust õigusega välja jätta (Ameerika Ühendriigid) ja selle teise riigiga sõlmitud lepingusse ikkagi lisada (Korea). Ei ole mingit põhjust, miks EL ei võiks samasugust teed käia. |
| --- | --- |

—

Austraalia on tõestanud, et riik võib investeeringute kaitse ühe riigiga sõlmitud kaubanduslepingust õigusega välja jätta (Ameerika Ühendriigid) ja selle teise riigiga sõlmitud lepingusse ikkagi lisada (Korea). Ei ole mingit põhjust, miks EL ei võiks samasugust teed käia.

| 5.8.4. | Väga küsitav on see, kas investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise mehhanismi puudumine Atlandi-üleses kaubandus- ja investeerimispartnerluses nõrgestaks ELi võimalusi lisada investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamine tulevastesse kahepoolsetesse investeerimislepingutesse ja investeerimislepingutesse OECDsse mittekuuluvate riikidega, nagu Hiina. Hiina on juba loonud tiheda võrgu, mis hõlmab rohkem kui 130 kahepoolset investeerimislepingut (sh 26 liikmesriigiga). Hiina soov leping sõlmida on sama tugev kui ELil. Veelgi küsitavam on see, kas ELi huvides oleks lasta riigi omanduses olevatel Hiina äriühingutel, mis on põhimõtteliselt Hiina valitsuse käepikendused, kasutada investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise mehhanismi valitsuse poliitika vaidlustamiseks. See võimaldaks välisriigil kasutada kaubandusprotsessi selleks, et sekkuda küsimustesse, mis tuleks lahendada läbirääkimiste ja diplomaatia teel. |
| --- | --- |

5.8.4.

Väga küsitav on see, kas investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise mehhanismi puudumine Atlandi-üleses kaubandus- ja investeerimispartnerluses nõrgestaks ELi võimalusi lisada investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamine tulevastesse kahepoolsetesse investeerimislepingutesse ja investeerimislepingutesse OECDsse mittekuuluvate riikidega, nagu Hiina. Hiina on juba loonud tiheda võrgu, mis hõlmab rohkem kui 130 kahepoolset investeerimislepingut (sh 26 liikmesriigiga). Hiina soov leping sõlmida on sama tugev kui ELil. Veelgi küsitavam on see, kas ELi huvides oleks lasta riigi omanduses olevatel Hiina äriühingutel, mis on põhimõtteliselt Hiina valitsuse käepikendused, kasutada investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise mehhanismi valitsuse poliitika vaidlustamiseks. See võimaldaks välisriigil kasutada kaubandusprotsessi selleks, et sekkuda küsimustesse, mis tuleks lahendada läbirääkimiste ja diplomaatia teel.

| 5.8.5. | Euroopa Poliitikauuringute Keskuse, Atlandi-üleste suhete keskuse ja Johns Hopkinsi ülikooli poolt 2015. aasta märtsis avaldatud üksikasjalikus dokumendis tõdeti, et Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse lepingusse investeeringute kaitset (sh investori ja riigi vaheliste vaidluste kaitset) käsitleva peatüki lisamine ei anna ELile tõenäoliselt märkimisväärset majanduslikku ega poliitilist kasu. Analüüsis osutatakse ka, et niisuguste sätete lisamine põhjustab ELile märkimisväärseid majanduslikke ja poliitilisi kulusid. Ehkki on tähtis, et võimalike kulude ulatusega ei liialdataks, ületavad kulud üldise hinnangu kohaselt vägagi tõenäoliselt mis tahes võimaliku kasu ELile. Sellest tulenevalt võib soovitada – ja ELil oleks mõistlik kaaluda – alternatiivseid võimalusi, kui investori ja riigi vaheliste vaidluste kaitse sättega ei kaasne arvestatavaid kontsessioone Ameerika Ühendriikide poolt, millega korvataks investori ja riigi vaheliste vaidluste kaitsega seotud kulud (16). |
| --- | --- |

5.8.5.

Euroopa Poliitikauuringute Keskuse, Atlandi-üleste suhete keskuse ja Johns Hopkinsi ülikooli poolt 2015. aasta märtsis avaldatud üksikasjalikus dokumendis tõdeti, et Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse lepingusse investeeringute kaitset (sh investori ja riigi vaheliste vaidluste kaitset) käsitleva peatüki lisamine ei anna ELile tõenäoliselt märkimisväärset majanduslikku ega poliitilist kasu. Analüüsis osutatakse ka, et niisuguste sätete lisamine põhjustab ELile märkimisväärseid majanduslikke ja poliitilisi kulusid. Ehkki on tähtis, et võimalike kulude ulatusega ei liialdataks, ületavad kulud üldise hinnangu kohaselt vägagi tõenäoliselt mis tahes võimaliku kasu ELile. Sellest tulenevalt võib soovitada – ja ELil oleks mõistlik kaaluda – alternatiivseid võimalusi, kui investori ja riigi vaheliste vaidluste kaitse sättega ei kaasne arvestatavaid kontsessioone Ameerika Ühendriikide poolt, millega korvataks investori ja riigi vaheliste vaidluste kaitsega seotud kulud (16).

5.9.   
  Praegune poliitiline olukord

| 5.9.1. | Lõuna-Aafrika Vabariik, Boliivia, Ecuador, Venezuela ja Indoneesia on hakanud olemasolevaid kahepoolseid investeerimislepinguid tühistama või neist järk-järgult loobuma. Väidetavalt vaatab oma lepinguid üle ka India. Philip Morrise kohtuasja järel teatas Austraalia, et ei ole nõus investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise sätte lisamisega ühtegi tulevasse lepingusse. |
| --- | --- |

5.9.1.

Lõuna-Aafrika Vabariik, Boliivia, Ecuador, Venezuela ja Indoneesia on hakanud olemasolevaid kahepoolseid investeerimislepinguid tühistama või neist järk-järgult loobuma. Väidetavalt vaatab oma lepinguid üle ka India. Philip Morrise kohtuasja järel teatas Austraalia, et ei ole nõus investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise sätte lisamisega ühtegi tulevasse lepingusse.

| 5.9.2. | Ameerika Ühendriikide seadusandjate konverents, mis esindab kõigi 50 osariigi parlamente, on teatanud (17), et ta ei toeta ühtegi kaubanduskokkulepet, milles sätestatakse investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamine, sest see rikuks nende pädevust riigi seadusandjatena kehtestada ja jõustada õiglasi ja mittediskrimineerivaid eeskirju, et kaitsta rahvatervist, ohutust ja heaolu, tagada töötervishoid ja -ohutus ning kaitsta keskkonda. |
| --- | --- |

5.9.2.

Ameerika Ühendriikide seadusandjate konverents, mis esindab kõigi 50 osariigi parlamente, on teatanud (17), et ta ei toeta ühtegi kaubanduskokkulepet, milles sätestatakse investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamine, sest see rikuks nende pädevust riigi seadusandjatena kehtestada ja jõustada õiglasi ja mittediskrimineerivaid eeskirju, et kaitsta rahvatervist, ohutust ja heaolu, tagada töötervishoid ja -ohutus ning kaitsta keskkonda.

| 5.9.3. | Vastuseis investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamisele kasvab ka Euroopas, kus Saksamaa, Austria, Kreeka ja Prantsusmaa seavad kahtluse alla investorite õigused Atlandi-üleses kaubandus- ja investeerimispartnerluses. |
| --- | --- |

5.9.3.

Vastuseis investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamisele kasvab ka Euroopas, kus Saksamaa, Austria, Kreeka ja Prantsusmaa seavad kahtluse alla investorite õigused Atlandi-üleses kaubandus- ja investeerimispartnerluses.

| 5.9.4. | Euroopa Parlamendi mõjuka rahvusvahelise kaubanduse komisjoni liikmete suust on kõlanud hoiatused ja nad on nõudnud, et investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamine jäetaks Atlandi-ülesest kaubandus- ja investeerimispartnerlusest välja. |
| --- | --- |

5.9.4.

Euroopa Parlamendi mõjuka rahvusvahelise kaubanduse komisjoni liikmete suust on kõlanud hoiatused ja nad on nõudnud, et investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamine jäetaks Atlandi-ülesest kaubandus- ja investeerimispartnerlusest välja.

| 5.9.5. | Regioonide Komitee hoiatab, et kui investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamisel ELi ja Ameerika Ühendriikide vahel minnakse mööda tavakohtutest, on see seotud suurte riskidega, mistõttu tuleks neist loobuda (18). |
| --- | --- |

5.9.5.

Regioonide Komitee hoiatab, et kui investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamisel ELi ja Ameerika Ühendriikide vahel minnakse mööda tavakohtutest, on see seotud suurte riskidega, mistõttu tuleks neist loobuda (18).

| 5.9.6. | Need arvamused kajastavad nende paljude Euroopa kodanikuühiskonna organisatsioonide mõtteid, kes on vastu investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise sättele Atlandi-üleses kaubandus- ja investeerimispartnerluses. Üks peamisi argumente on, et kui investor pöördub kõigepealt koduriigi õigussüsteemi poole ja saab lõpliku kohtuotsuse, võib see investor ikkagi esitada nõude investeerimisasjade kohtule. Asjaomasest kohtust saab seega ülim instants, mida peetakse demokraatia põhimõtetega vastuolus olevaks. |
| --- | --- |

5.9.6.

Need arvamused kajastavad nende paljude Euroopa kodanikuühiskonna organisatsioonide mõtteid, kes on vastu investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise sättele Atlandi-üleses kaubandus- ja investeerimispartnerluses. Üks peamisi argumente on, et kui investor pöördub kõigepealt koduriigi õigussüsteemi poole ja saab lõpliku kohtuotsuse, võib see investor ikkagi esitada nõude investeerimisasjade kohtule. Asjaomasest kohtust saab seega ülim instants, mida peetakse demokraatia põhimõtetega vastuolus olevaks.

6.   Euroopa Komisjoni avalik konsultatsioon investorite kaitse ning investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise asjus Atlandi-üleses kaubandus- ja investeerimispartnerluses

| 6.1. | Komitee avaldab heameelt Euroopa Komisjoni otsuse üle algatada avalik konsultatsioon investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise mehhanismi asjus Atlandi-üleses kaubandus- ja investeerimispartnerluses. Topelt esitatud vastuseid arvestamata jättes saadi 1 43  053 vastust, mis näitab avalikkuse suurt huvi. 2015. aasta jaanuaris avaldatud komisjoni talituste töödokumendis esitatakse üldsuselt saabunud vastuste sisu ja olemuse põhjalik analüüs (19). |
| --- | --- |

6.1.

Komitee avaldab heameelt Euroopa Komisjoni otsuse üle algatada avalik konsultatsioon investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise mehhanismi asjus Atlandi-üleses kaubandus- ja investeerimispartnerluses. Topelt esitatud vastuseid arvestamata jättes saadi 1 43  053 vastust, mis näitab avalikkuse suurt huvi. 2015. aasta jaanuaris avaldatud komisjoni talituste töödokumendis esitatakse üldsuselt saabunud vastuste sisu ja olemuse põhjalik analüüs (19).

| 6.2. | Konsultatsioon tugines laiaulatuslikul majandus- ja kaubanduslepingul põhineval viitetekstil. Kahjuks ei konsulteeritud avalikkusega ei nimetatud lepingu eelnõu ega Singapuriga sõlmitava lepingu eelnõu üle. Asjaolu, et avaliku konsultatsiooni aluseks võeti laiaulatuslik majandus- ja kaubandusleping, mille üle olid läbirääkimised lõpetatud, st kui tint sellel oli juba kuivanud, on põhjustanud teatavat muret, et avalik konsultatsioon oli vaid formaalsus, mille eesmärk on anda heakskiit ELi kavandatud investeerimislepingute uuele põlvkonnale. Seda hirmu võimendas asjaolu, et aruteludokumendis keskenduti meetoditele, kuid see ei sisaldanud ühtegi konkreetset küsimust investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise põhimõtte lisamise kohta Atlandi-ülesesse kaubandus- ja investeerimispartnerlusse. Konsulteerimise eesmärk aga oligi konsulteerida sidusrühmadega selles, kuidas parandada investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamist Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse raames. |
| --- | --- |

6.2.

Konsultatsioon tugines laiaulatuslikul majandus- ja kaubanduslepingul põhineval viitetekstil. Kahjuks ei konsulteeritud avalikkusega ei nimetatud lepingu eelnõu ega Singapuriga sõlmitava lepingu eelnõu üle. Asjaolu, et avaliku konsultatsiooni aluseks võeti laiaulatuslik majandus- ja kaubandusleping, mille üle olid läbirääkimised lõpetatud, st kui tint sellel oli juba kuivanud, on põhjustanud teatavat muret, et avalik konsultatsioon oli vaid formaalsus, mille eesmärk on anda heakskiit ELi kavandatud investeerimislepingute uuele põlvkonnale. Seda hirmu võimendas asjaolu, et aruteludokumendis keskenduti meetoditele, kuid see ei sisaldanud ühtegi konkreetset küsimust investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise põhimõtte lisamise kohta Atlandi-ülesesse kaubandus- ja investeerimispartnerlusse. Konsulteerimise eesmärk aga oligi konsulteerida sidusrühmadega selles, kuidas parandada investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamist Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse raames.

| 6.3. | Konsultatsioonid lisasid vähe uut rohkele teabele, mis oli juba kättesaadav aktiivsest avalikust võrguarutelust investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise kohta. Siiski oli see väga kasulik ettevõtmine, kuna seostati argumendi mitmesuguseid aspekte ja kodanikuühiskonnale pakuti võimalus anda otsene panus. |
| --- | --- |

6.3.

Konsultatsioonid lisasid vähe uut rohkele teabele, mis oli juba kättesaadav aktiivsest avalikust võrguarutelust investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise kohta. Siiski oli see väga kasulik ettevõtmine, kuna seostati argumendi mitmesuguseid aspekte ja kodanikuühiskonnale pakuti võimalus anda otsene panus.

| 6.4. | Kahjuks mõned investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise pooldajad ei ole märganud 97 % vastustest, mis on mitmesuguste internetiplatvormide kaudu kollektiivselt esitatud. Kollektiivsed vastused on avaliku konsultatsiooni õiguspärane osa. Komitee avaldab heameelt Euroopa Komisjoni kinnituse üle, et kõiki vastuseid on võrdselt arvesse võetud. |
| --- | --- |

6.4.

Kahjuks mõned investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise pooldajad ei ole märganud 97 % vastustest, mis on mitmesuguste internetiplatvormide kaudu kollektiivselt esitatud. Kollektiivsed vastused on avaliku konsultatsiooni õiguspärane osa. Komitee avaldab heameelt Euroopa Komisjoni kinnituse üle, et kõiki vastuseid on võrdselt arvesse võetud.

| 6.5. | Komitee märgib, et alla 1 % vastanutest väitis, et nad on Ameerika Ühendriikides investorid, kuid ei pea seda probleemiks. Selliste küsimuste puhul nagu demokraatia ja riikide suveräänne õigus otsustada oma siseasju on kodanikuühiskonna laiaulatuslikul panusel ja arvamusel väga oluline roll. |
| --- | --- |

6.5.

Komitee märgib, et alla 1 % vastanutest väitis, et nad on Ameerika Ühendriikides investorid, kuid ei pea seda probleemiks. Selliste küsimuste puhul nagu demokraatia ja riikide suveräänne õigus otsustada oma siseasju on kodanikuühiskonna laiaulatuslikul panusel ja arvamusel väga oluline roll.

| 6.6. | Euroopa Komisjon tegi kindlaks neli valdkonda, kus tuleks uurida edasiste paranduste tegemise võimalusi:






  — | reguleerimisõiguse kaitse; |
| --- | --- | --- |

6.6.

Euroopa Komisjon tegi kindlaks neli valdkonda, kus tuleks uurida edasiste paranduste tegemise võimalusi:

—

reguleerimisõiguse kaitse;

| — | vahekohtute asutamine ja töökorraldus; |
| --- | --- |

—

vahekohtute asutamine ja töökorraldus;

| — | riigi õigussüsteemide ning investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise seos; |
| --- | --- |

—

riigi õigussüsteemide ning investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise seos;

| — | investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise otsuste läbivaatamine apellatsioonimehhanismi kaudu. |
| --- | --- |

—

investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise otsuste läbivaatamine apellatsioonimehhanismi kaudu.

Neid on täiendatud kontseptsioonidokumendis „Investeeringud Atlandi-ülesesse kaubandus- ja investeerimispartnerlusse ja sealt edasi – tee reformideni”, mille volinik Cecilia Malmström esitas Euroopa Parlamendile ja nõukogule 2015. aasta mais.

| 6.7. | Komiteele tuli üllatusena 18. mail toimunud kodanikuühiskonna dialoogi kohtumisel esitatud kinnitus, et praegu Jaapaniga peetavatel vabakaubanduslepingu läbirääkimistel kasutatakse sama investorikaitse mudelit, mis on kokku lepitud laiaulatuslikus majandus- ja kaubanduslepingus. Arvestades, et volinik määratles oma 6. mail Euroopa Parlamendile esitatud dokumendis „Atlandi-ülene kaubandus- ja investeerimispartnerlus ja sealt edasi – reformide suunas” mitmeid valdkondi, milles saab laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu teksti parandada, väljendab komitee muret selle üle, et nimetatud leping on jätkuvalt aluseks läbirääkimistel sellise olulise ülemaailmse partneriga nagu Jaapan. |
| --- | --- |

6.7.

Komiteele tuli üllatusena 18. mail toimunud kodanikuühiskonna dialoogi kohtumisel esitatud kinnitus, et praegu Jaapaniga peetavatel vabakaubanduslepingu läbirääkimistel kasutatakse sama investorikaitse mudelit, mis on kokku lepitud laiaulatuslikus majandus- ja kaubanduslepingus. Arvestades, et volinik määratles oma 6. mail Euroopa Parlamendile esitatud dokumendis „Atlandi-ülene kaubandus- ja investeerimispartnerlus ja sealt edasi – reformide suunas” mitmeid valdkondi, milles saab laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu teksti parandada, väljendab komitee muret selle üle, et nimetatud leping on jätkuvalt aluseks läbirääkimistel sellise olulise ülemaailmse partneriga nagu Jaapan.

7.   Reguleerimisõigus

| 7.1. | Komitee on mures, et avaliku konsultatsiooni käigus esitas European Service Forum nõudmise, et erandid ja piirangud viidaks miinimumini ja et Euroopa Komisjon kasutaks talle Lissaboni lepingu alusel antud läbirääkimisvolitusi selleks, et investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise mehhanismi parandada ja tugevdada, mitte aga lahjendada. Nõudmiste loetelu sisaldas järgmist: märkusteta klauslid enamsoodustusrežiimi ja võrdse kohtlemise kohta, märkusteta klausel õiglase ja erapooletu kohtlemise kohta; laiaulatuslik nn katusklausel, mitte mingeid erandeid teatud sektoritele, mitte mingeid filtermehhanisme, otsese ja kaudse sundvõõrandamise täielik hüvitamine (20). |
| --- | --- |

7.1.

Komitee on mures, et avaliku konsultatsiooni käigus esitas European Service Forum nõudmise, et erandid ja piirangud viidaks miinimumini ja et Euroopa Komisjon kasutaks talle Lissaboni lepingu alusel antud läbirääkimisvolitusi selleks, et investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise mehhanismi parandada ja tugevdada, mitte aga lahjendada. Nõudmiste loetelu sisaldas järgmist: märkusteta klauslid enamsoodustusrežiimi ja võrdse kohtlemise kohta, märkusteta klausel õiglase ja erapooletu kohtlemise kohta; laiaulatuslik nn katusklausel, mitte mingeid erandeid teatud sektoritele, mitte mingeid filtermehhanisme, otsese ja kaudse sundvõõrandamise täielik hüvitamine (20).

| 7.2. | Investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise mehhanismi kasutatakse üha enam riiklikest õigussüsteemidest mööda hiilimiseks, kaevates hoopis valitsusi rahvusvahelistesse erakohtutesse, nõudes maksumaksjalt kompensatsiooni avaliku huvi poliitika eest, mis väidetavalt piirab kasumit. Iseäranis levinud on see tervishoiu ja keskkonnakaitse valdkonnas. |
| --- | --- |

7.2.

Investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise mehhanismi kasutatakse üha enam riiklikest õigussüsteemidest mööda hiilimiseks, kaevates hoopis valitsusi rahvusvahelistesse erakohtutesse, nõudes maksumaksjalt kompensatsiooni avaliku huvi poliitika eest, mis väidetavalt piirab kasumit. Iseäranis levinud on see tervishoiu ja keskkonnakaitse valdkonnas.

| 7.3. | Hiljutised suurt tähelepanu pälvinud juhtumid on tugevdanud vastuseisu investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise mehhanismile:






  — | Philip Morris vs. Austraalia sigaretipakendite üle, kuna väidetavalt jääb ta ilma kaubamärkidesse ja muusse intellektuaalomandisse tehtud investeeringute väärtusest. |
| --- | --- | --- |

7.3.

Hiljutised suurt tähelepanu pälvinud juhtumid on tugevdanud vastuseisu investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise mehhanismile:

—

Philip Morris vs. Austraalia sigaretipakendite üle, kuna väidetavalt jääb ta ilma kaubamärkidesse ja muusse intellektuaalomandisse tehtud investeeringute väärtusest.

| — | Kasutades energiaharta lepingu sätteid, nõuab Vattenfall Saksamaalt 3,7 miljardit USA dollarit pärast viimase otsust lõpetada järk-järgult tuumaenergia kasutamine. |
| --- | --- |

—

Kasutades energiaharta lepingu sätteid, nõuab Vattenfall Saksamaalt 3,7 miljardit USA dollarit pärast viimase otsust lõpetada järk-järgult tuumaenergia kasutamine.

| — | Lone Pine vs. Kanada, milles nõutakse 250 miljonit Kanada dollarit pärast seda, kui Quebeci provints kehtestas keskkonnaprobleemide tõttu hüdrolõhkumisele moratooriumi. |
| --- | --- |

—

Lone Pine vs. Kanada, milles nõutakse 250 miljonit Kanada dollarit pärast seda, kui Quebeci provints kehtestas keskkonnaprobleemide tõttu hüdrolõhkumisele moratooriumi.

| — | Veolia vs. Egiptus seoses otsusega tõsta miinimumpalka, tuginedes väitele, et see kahjustab ettevõtte kasumit. |
| --- | --- |

—

Veolia vs. Egiptus seoses otsusega tõsta miinimumpalka, tuginedes väitele, et see kahjustab ettevõtte kasumit.

| — | Liibüalt mõisteti Kuveidi ettevõtte kasuks välja 935 miljonit USA dollarit turismiprojekti tühistamise tõttu reaalsetest ja kindlatest võimalustest saamata jäänud tulu eest (21). Investor oli investeerinud projekti ainult 5 miljonit USA dollarit ja ehitust polnud alustatud. |
| --- | --- |

—

Liibüalt mõisteti Kuveidi ettevõtte kasuks välja 935 miljonit USA dollarit turismiprojekti tühistamise tõttu reaalsetest ja kindlatest võimalustest saamata jäänud tulu eest (21). Investor oli investeerinud projekti ainult 5 miljonit USA dollarit ja ehitust polnud alustatud.

| — | Micula kaebas Rumeenia kohtusse investeeringu pärast, mille ta oli teinud enne riigi ühinemist ELiga ja milles ta kasutas valitsuse äristiimulit. Kui Rumeenia ühines liiduga, katkestas ta stiimulite programmi, et täita riigiabi eeskirja. Kohus määras 1 16  000 USA dollari suuruse hüvitise, lisaks intress (kokku hinnanguliselt 2 50  000 USA dollarit), kahepoolsest investeerimislepingust tulenevate kohustuste täitmata jätmise eest. 2014. aastal tegi konkurentsi peadirektoraat Rumeeniale ettekirjutuse, andes esialgse korralduse mitte maksta, sest see kujutaks endast ebaseaduslikku riigiabi. Vaatamata sellele on vahekohtunikud andnud Miculale loa esitada hüvitise nõue Ameerika Ühendriikide kohtutesse, kasutades New Yorgi konventsioonile viitavat klauslit. |
| --- | --- |

—

Micula kaebas Rumeenia kohtusse investeeringu pärast, mille ta oli teinud enne riigi ühinemist ELiga ja milles ta kasutas valitsuse äristiimulit. Kui Rumeenia ühines liiduga, katkestas ta stiimulite programmi, et täita riigiabi eeskirja. Kohus määras 1 16  000 USA dollari suuruse hüvitise, lisaks intress (kokku hinnanguliselt 2 50  000 USA dollarit), kahepoolsest investeerimislepingust tulenevate kohustuste täitmata jätmise eest. 2014. aastal tegi konkurentsi peadirektoraat Rumeeniale ettekirjutuse, andes esialgse korralduse mitte maksta, sest see kujutaks endast ebaseaduslikku riigiabi. Vaatamata sellele on vahekohtunikud andnud Miculale loa esitada hüvitise nõue Ameerika Ühendriikide kohtutesse, kasutades New Yorgi konventsioonile viitavat klauslit.

| 7.4. | Investeerimislepingud keelavad raha või kasumi repatrieerimise mis tahes piirangud. Valitsused ei tohi kohaldada kapitali kontrolli, et peatada rünnakuid oma valuutale, ega piirata nn kuuma raha vooge kriisi ajal, kuigi IMF leiab, et sellised kontrollid on oluline poliitikameede. Ükski riik ei ole kannatanud investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise kohtuasjades rohkem kui Argentina, kes pidi välja maksma üle 500 miljoni USA dollari pärast otsust lahutada 2002. aastal peeso USA dollarist. |
| --- | --- |

7.4.

Investeerimislepingud keelavad raha või kasumi repatrieerimise mis tahes piirangud. Valitsused ei tohi kohaldada kapitali kontrolli, et peatada rünnakuid oma valuutale, ega piirata nn kuuma raha vooge kriisi ajal, kuigi IMF leiab, et sellised kontrollid on oluline poliitikameede. Ükski riik ei ole kannatanud investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise kohtuasjades rohkem kui Argentina, kes pidi välja maksma üle 500 miljoni USA dollari pärast otsust lahutada 2002. aastal peeso USA dollarist.

| 7.5. | Laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu 11. peatükis (Piiriülene teenustekaubandus) on erandid avalike teenuste suhtes, kuid 10. peatükis (Investeeringu kaitse) ei ole nende suhtes ühtegi erandit. Kuigi põhimõtteliselt peab olema õige, et investorid on kaitstud riigiasutuste omavoli eest, tekitab terminite „sundvõõrandamine” ja eriti „kaudne sundvõõrandamine” määratlus muret seoses riikide suutlikkusega tuua teatud tegevus, mida praegu pakuvad äriüksused, avaliku poliitika õiguspärastel põhjustel tagasi riigi pädevusvaldkonda. Sundvõõrandamise mõiste 10. peatüki tähenduses hõlmab mis tahes õigusakti, millel on eraettevõtte väärtuse vähenemist põhjustav mõju. Hüvitis peab kajastama tegelikku kahju. See võib muuta teenuste toomise riigi pädevusvaldkonda riikide jaoks majanduslikult raskeks. |
| --- | --- |

7.5.

Laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu 11. peatükis (Piiriülene teenustekaubandus) on erandid avalike teenuste suhtes, kuid 10. peatükis (Investeeringu kaitse) ei ole nende suhtes ühtegi erandit. Kuigi põhimõtteliselt peab olema õige, et investorid on kaitstud riigiasutuste omavoli eest, tekitab terminite „sundvõõrandamine” ja eriti „kaudne sundvõõrandamine” määratlus muret seoses riikide suutlikkusega tuua teatud tegevus, mida praegu pakuvad äriüksused, avaliku poliitika õiguspärastel põhjustel tagasi riigi pädevusvaldkonda. Sundvõõrandamise mõiste 10. peatüki tähenduses hõlmab mis tahes õigusakti, millel on eraettevõtte väärtuse vähenemist põhjustav mõju. Hüvitis peab kajastama tegelikku kahju. See võib muuta teenuste toomise riigi pädevusvaldkonda riikide jaoks majanduslikult raskeks.

| 7.6. | Laiaulatuslikus majandus- ja kaubanduslepingus mööndakse, et kaudse sundvõõrandamise mõiste on liiga lai ja X lisa 11. jaotise lõike 3 eesmärk on küsimust selgitada, kehtestades need avaliku poliitika eesmärgid, mis ei kujutaks endast kaudset sundvõõrandamist, näiteks tervis, ohutus või keskkond. Siiski on oht, et seda võidakse tõlgendada ettekirjutusena, jättes teised, laiemad avaliku poliitika eesmärgid, näiteks majandus- või eelarvepoliitika või põhiteenuste taasriigistamine, investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise kontekstis kaudse sundvõõrandamise nõuetele avatuks. Väga oluline on seda küsimust selgitada. |
| --- | --- |

7.6.

Laiaulatuslikus majandus- ja kaubanduslepingus mööndakse, et kaudse sundvõõrandamise mõiste on liiga lai ja X lisa 11. jaotise lõike 3 eesmärk on küsimust selgitada, kehtestades need avaliku poliitika eesmärgid, mis ei kujutaks endast kaudset sundvõõrandamist, näiteks tervis, ohutus või keskkond. Siiski on oht, et seda võidakse tõlgendada ettekirjutusena, jättes teised, laiemad avaliku poliitika eesmärgid, näiteks majandus- või eelarvepoliitika või põhiteenuste taasriigistamine, investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise kontekstis kaudse sundvõõrandamise nõuetele avatuks. Väga oluline on seda küsimust selgitada.

| 7.7. | Teatades oma plaanist takistada investoreid investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise mehhanismi kuritarvitamast, märgib Euroopa Komisjon, et ta sooviks lisada Atlandi-ülesesse kaubandus- ja investeerimispartnerlusse sätted, mis välistavad põhjendamatuid nõudeid (22). Laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu eelnõus nähakse ette ka kiirmenetlus aluseta ja põhjendamatute nõuete tagasilükkamiseks. Termini „põhjendamata” määratlemine ranges juriidilises terminoloogias kujuneb aga väga raskeks ning võib tekitada omakorda tulusa tööpõllu investeeringutele spetsialiseerunud juristidele. |
| --- | --- |

7.7.

Teatades oma plaanist takistada investoreid investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise mehhanismi kuritarvitamast, märgib Euroopa Komisjon, et ta sooviks lisada Atlandi-ülesesse kaubandus- ja investeerimispartnerlusse sätted, mis välistavad põhjendamatuid nõudeid (22). Laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu eelnõus nähakse ette ka kiirmenetlus aluseta ja põhjendamatute nõuete tagasilükkamiseks. Termini „põhjendamata” määratlemine ranges juriidilises terminoloogias kujuneb aga väga raskeks ning võib tekitada omakorda tulusa tööpõllu investeeringutele spetsialiseerunud juristidele.

| 7.8. | Laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu eelnõus esitatakse ka suletud määratlus selle kohta, mis on „õiglane ja erapooletu kohtlemine”. Investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise vastased on leidnud, et see on liiga lai, aga ettevõtlusringkonnad ei pea seda piisavalt paindlikuks. See jätab ikkagi kohtule tõlgendusvabaduse ja sellel puudub paindlik läbivaatamismehhanism. |
| --- | --- |

7.8.

Laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu eelnõus esitatakse ka suletud määratlus selle kohta, mis on „õiglane ja erapooletu kohtlemine”. Investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise vastased on leidnud, et see on liiga lai, aga ettevõtlusringkonnad ei pea seda piisavalt paindlikuks. See jätab ikkagi kohtule tõlgendusvabaduse ja sellel puudub paindlik läbivaatamismehhanism.

| 7.9. | Juba ainuüksi investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise kohtuasja oht võib tekitada õigusliku seisaku, mis pärsib valitsuste reguleerivat tegevust avalikes huvides kohtuvaidluste ja nendest tulenevate trahvide kartuses. Näiteks on Uus-Meremaa valitsus pannud ootele tubakatoodete standardkujundusega pakendi seaduse, kuniks selgub otsus Philip Morrise kohtuasjas Austraalia vastu. |
| --- | --- |

7.9.

Juba ainuüksi investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise kohtuasja oht võib tekitada õigusliku seisaku, mis pärsib valitsuste reguleerivat tegevust avalikes huvides kohtuvaidluste ja nendest tulenevate trahvide kartuses. Näiteks on Uus-Meremaa valitsus pannud ootele tubakatoodete standardkujundusega pakendi seaduse, kuniks selgub otsus Philip Morrise kohtuasjas Austraalia vastu.

| 7.10. | Õigusbüroo Freshfiels Bruckhaus Deringer ülevaade oma rahvusvahelistele klientidele: „Ettevõtted arvestavad nüüd rohkem investeerimislepingute võimaliku tähtsusega mitte ainult viimase kaitseabinõuna, kui asjad lähevad halvasti, vaid ka olulise võimalike riskide maandamise vahendina investeeringute tegemisel”. |
| --- | --- |

7.10.

Õigusbüroo Freshfiels Bruckhaus Deringer ülevaade oma rahvusvahelistele klientidele: „Ettevõtted arvestavad nüüd rohkem investeerimislepingute võimaliku tähtsusega mitte ainult viimase kaitseabinõuna, kui asjad lähevad halvasti, vaid ka olulise võimalike riskide maandamise vahendina investeeringute tegemisel”.

| 7.11. | Kuigi Euroopa Komisjon on seadnud eesmärgiks tagada, et tulevaste ELi kaubandus- või investeerimislepingute raames ei saa sundida riiki meedet tühistama, eirab ta ähvardava väga suure trahvi võimalikku mõju, kui on algatatud mitme miljardi dollari suurune kohtuasi. |
| --- | --- |

7.11.

Kuigi Euroopa Komisjon on seadnud eesmärgiks tagada, et tulevaste ELi kaubandus- või investeerimislepingute raames ei saa sundida riiki meedet tühistama, eirab ta ähvardava väga suure trahvi võimalikku mõju, kui on algatatud mitme miljardi dollari suurune kohtuasi.

| 7.12. | Samuti sätestatakse laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu eelnõus, et vahekohtu kulud peaks kandma vaidluse kaotanud pool. See tähendab, et tühiste nõuete esitajad peavad maksma kõik kulud. Ühest küljest osutavad viimase aja nõuetes mängus olevad suured summad, et see asjaolu ei takista tõenäoliselt vaba raha poolest rikkaid hargmaiseid ettevõtteid ja spetsialiseerunud õigusbüroosid, eriti võrdluses võimaliku saadava kasuga. Teisest küljest peavad 4 miljoni USA dollarini ulatuvad keskmised kulud osapoole kohta tõsiselt heidutama VKEsid esitamast hagi investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise sätete raames. |
| --- | --- |

7.12.

Samuti sätestatakse laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu eelnõus, et vahekohtu kulud peaks kandma vaidluse kaotanud pool. See tähendab, et tühiste nõuete esitajad peavad maksma kõik kulud. Ühest küljest osutavad viimase aja nõuetes mängus olevad suured summad, et see asjaolu ei takista tõenäoliselt vaba raha poolest rikkaid hargmaiseid ettevõtteid ja spetsialiseerunud õigusbüroosid, eriti võrdluses võimaliku saadava kasuga. Teisest küljest peavad 4 miljoni USA dollarini ulatuvad keskmised kulud osapoole kohta tõsiselt heidutama VKEsid esitamast hagi investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise sätete raames.

8.   Vahekohtute asutamine ja töökorraldus

| 8.1. | Olemasolevat süsteemi selgitatakse punktis 3. Konsultatsioonides on see laialt levinud mureküsimus. |
| --- | --- |

8.1.

Olemasolevat süsteemi selgitatakse punktis 3. Konsultatsioonides on see laialt levinud mureküsimus.

Üldiselt valitseb nõusolek, et investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamine ei saa praeguses vormis jätkuda.

8.2.   
  Investeerimisasjade vahekohtunikud

| 8.2.1. | Kumbki osapool määrab iga menetluse jaoks ühe vahekohtuniku ja need kaks peavad kokku leppima kolmanda vahekohtuniku suhtes. Kui kokkuleppele ei jõuta, määrab kolmanda vahekohtuniku üldjuhul ametisse nimetav asutus. Riiklikud kohtunikud nimetatakse aga ilma osapoolte arvamuseta. Tavaliselt kuuluvad nad enamasti Rahvusvahelise Investeeringuvaidluste Lahendamise Keskuse ja ÜRO rahvusvahelise kaubandusõiguse komisjoni hoolikalt valitud juristide hulka, kelle seas on vanemjuriste, õppejõudusid ja endiseid kohtunikke. Vastandina WTO tavale näib, et valitsuse kaitsjaid investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise asjus või valitsuse esindajaid investeerimislepingu läbirääkimistel ei ole valitud vahekohtunikeks teisi riike hõlmavates kohtuasjades. |
| --- | --- |

8.2.1.

Kumbki osapool määrab iga menetluse jaoks ühe vahekohtuniku ja need kaks peavad kokku leppima kolmanda vahekohtuniku suhtes. Kui kokkuleppele ei jõuta, määrab kolmanda vahekohtuniku üldjuhul ametisse nimetav asutus. Riiklikud kohtunikud nimetatakse aga ilma osapoolte arvamuseta. Tavaliselt kuuluvad nad enamasti Rahvusvahelise Investeeringuvaidluste Lahendamise Keskuse ja ÜRO rahvusvahelise kaubandusõiguse komisjoni hoolikalt valitud juristide hulka, kelle seas on vanemjuriste, õppejõudusid ja endiseid kohtunikke. Vastandina WTO tavale näib, et valitsuse kaitsjaid investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise asjus või valitsuse esindajaid investeerimislepingu läbirääkimistel ei ole valitud vahekohtunikeks teisi riike hõlmavates kohtuasjades.

| 8.2.2. | Euroopa ettevõtete seirekeskuse (23) andmetel on paljud töötanud kaitsjana teistes kohtuasjades: 50 % investorite ja 10 % riikide poolel. Mõnikord leitakse, et selline rollide vahetus suhteliselt väikesearvulises rühmas (15 juristi tegutsesid vahekohtunikuna 55 % kõikidest kohtuasjadest) (24) viib vastastikuse korporatiivse solidaarsuseni, mis võib tuua kaasa „ebatervislikke kompromisse” (25). Vastaspoole sagenev vastuseis väljapakutud vahekohtunikele osutab murele võimalike kandidaatide erapooletuse pärast (26). |
| --- | --- |

8.2.2.

Euroopa ettevõtete seirekeskuse (23) andmetel on paljud töötanud kaitsjana teistes kohtuasjades: 50 % investorite ja 10 % riikide poolel. Mõnikord leitakse, et selline rollide vahetus suhteliselt väikesearvulises rühmas (15 juristi tegutsesid vahekohtunikuna 55 % kõikidest kohtuasjadest) (24) viib vastastikuse korporatiivse solidaarsuseni, mis võib tuua kaasa „ebatervislikke kompromisse” (25). Vastaspoole sagenev vastuseis väljapakutud vahekohtunikele osutab murele võimalike kandidaatide erapooletuse pärast (26).

| 8.3. | On selge, et laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu sätetel vahekohtunike valiku ja menetluse läbiviimise kohta ei ole kodanikuühiskonna laiapõhjalist toetust, kuigi paljud möönavad edasiminekut mõnes valdkonnas. Suurt muret tuntakse vahekohtute asutamise ja töökorralduse pärast.






  — | Riikide ettepanekud avalikes huvides reguleerida võivad siiski anda põhjuse hüvitusnõueteks, mida arutab kolmest erasektori juristist koosnev kogu. |
| --- | --- | --- |

8.3.

On selge, et laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu sätetel vahekohtunike valiku ja menetluse läbiviimise kohta ei ole kodanikuühiskonna laiapõhjalist toetust, kuigi paljud möönavad edasiminekut mõnes valdkonnas. Suurt muret tuntakse vahekohtute asutamise ja töökorralduse pärast.

—

Riikide ettepanekud avalikes huvides reguleerida võivad siiski anda põhjuse hüvitusnõueteks, mida arutab kolmest erasektori juristist koosnev kogu.

| — | Huvide konfliktide vastased garantiid on nõrgad ega leevenda eriti kartusi, et need võidakse investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise süsteemis kaotada. Laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu artiklis X.25 sätestatakse, et vahekohtunikud peavad järgima rahvusvahelise advokatuuri (International Bar Association) suuniseid huvide konfliktide kohta rahvusvahelises vahekohtumenetluses. See ei lahenda aga peamist probleemi, mis on seotud konkreetsete isikute tegutsemisega kaitsja ja vahekohtunikuna sama osapoole huvides eri kohtuasjades, mis on peamine huvide konflikti küsimus. |
| --- | --- |

—

Huvide konfliktide vastased garantiid on nõrgad ega leevenda eriti kartusi, et need võidakse investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise süsteemis kaotada. Laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu artiklis X.25 sätestatakse, et vahekohtunikud peavad järgima rahvusvahelise advokatuuri (International Bar Association) suuniseid huvide konfliktide kohta rahvusvahelises vahekohtumenetluses. See ei lahenda aga peamist probleemi, mis on seotud konkreetsete isikute tegutsemisega kaitsja ja vahekohtunikuna sama osapoole huvides eri kohtuasjades, mis on peamine huvide konflikti küsimus.

| — | Laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu eelnõus sätestatakse, et ÜRO rahvusvahelise kaubandusõiguse komisjoni läbipaistvuse-eeskirjad kehtivad teabe avalikustamise suhtes ja et istungid peavad olema avalikud. Seda esialgu läbipaistvust soosivat abinõu varjutab tõsiselt asjaolu, et vahekohtul on laiaulatuslik kaalutlusõigus pidada kinniseid istungeid ja takistada dokumentide avaldamist. |
| --- | --- |

—

Laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu eelnõus sätestatakse, et ÜRO rahvusvahelise kaubandusõiguse komisjoni läbipaistvuse-eeskirjad kehtivad teabe avalikustamise suhtes ja et istungid peavad olema avalikud. Seda esialgu läbipaistvust soosivat abinõu varjutab tõsiselt asjaolu, et vahekohtul on laiaulatuslik kaalutlusõigus pidada kinniseid istungeid ja takistada dokumentide avaldamist.

9.   Riigi õigussüsteemide ning investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise seos

| 9.1. | Välismaistele otseinvesteeringutele kehtib praegu peaaegu ainulaadne õigus, mis seisneb selles, et üksikisik võib kaevata riigi rahvusvahelise õiguse alusel kohtusse. Inimõigusi käsitlevad õigusaktid annavad konkreetseid õigusi, kuid üldiselt peavad üksikisikud selleks, et vältida möödaminekut riiklikest kohtusüsteemidest, kasutama enne rahvusvahelisse kohtusse hagi esitamist ära riiklikud õiguskaitsevahendid. Laiaulatuslikus majandus- ja kaubanduslepingus ei nõuta riiklike õiguskaitsevahendite ammendamist. Investorid peavad vaid konsulteerima. |
| --- | --- |

9.1.

Välismaistele otseinvesteeringutele kehtib praegu peaaegu ainulaadne õigus, mis seisneb selles, et üksikisik võib kaevata riigi rahvusvahelise õiguse alusel kohtusse. Inimõigusi käsitlevad õigusaktid annavad konkreetseid õigusi, kuid üldiselt peavad üksikisikud selleks, et vältida möödaminekut riiklikest kohtusüsteemidest, kasutama enne rahvusvahelisse kohtusse hagi esitamist ära riiklikud õiguskaitsevahendid. Laiaulatuslikus majandus- ja kaubanduslepingus ei nõuta riiklike õiguskaitsevahendite ammendamist. Investorid peavad vaid konsulteerima.

| 9.2. | Liikmesriigid on väljendanud aluslepingu ja riigiõigusega seonduvat muret investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise puhul, nagu see on sätestatud laiaulatuslikus majandus- ja kaubanduslepingus ja kavandatud Atlandi-ülesesse kaubandus- ja investeerimispartnerlusse (27). Praegused ettepanekud investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise mehhanismi parandamiseks kahepoolsetes investeerimislepingutes ei ole neid probleeme leevendanud (28). ELi kaubanduspoliitika (ELi toimimise lepingu artiklid 205 ja 207) juhindub põhimõtetest, mis on sätestatud ELi lepingu artiklis 3, Euroopa Liidu põhiõiguste hartas ja teistes ELi õigusnormides.
  Ent sellise kaubanduslepingu puhul, mil investeerimisvaidluste lahendamisel lähtutakse rahvusvahelisest menetlusest, mis ei ole sellisel viisil seotud, võidakse langetada otsuseid, mis on vastuolus ELi õigusega (vt punkt 7.3, Micula vs. Rumeenia). |
| --- | --- |

9.2.

Liikmesriigid on väljendanud aluslepingu ja riigiõigusega seonduvat muret investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise puhul, nagu see on sätestatud laiaulatuslikus majandus- ja kaubanduslepingus ja kavandatud Atlandi-ülesesse kaubandus- ja investeerimispartnerlusse (27). Praegused ettepanekud investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise mehhanismi parandamiseks kahepoolsetes investeerimislepingutes ei ole neid probleeme leevendanud (28). ELi kaubanduspoliitika (ELi toimimise lepingu artiklid 205 ja 207) juhindub põhimõtetest, mis on sätestatud ELi lepingu artiklis 3, Euroopa Liidu põhiõiguste hartas ja teistes ELi õigusnormides.

Ent sellise kaubanduslepingu puhul, mil investeerimisvaidluste lahendamisel lähtutakse rahvusvahelisest menetlusest, mis ei ole sellisel viisil seotud, võidakse langetada otsuseid, mis on vastuolus ELi õigusega (vt punkt 7.3, Micula vs. Rumeenia).

| 9.3. | Niisugune kohtupädevuse delegeerimine eravahekohtutele, kes ei juhindu ELi põhimõtetest, ei pruugi olla Lissaboni lepinguga hõlmatud ja ületaks oluliselt võimupiire. Euroopa Kohus seab rahvusvahelise jurisdiktsiooni kehtestamiseks eeltingimuse, et see ei kahjusta ELi õigussüsteemi sõltumatuse austamise põhimõtet ja aluslepingutes kindlaksmääratud pädevuse jaotust (29). |
| --- | --- |

9.3.

Niisugune kohtupädevuse delegeerimine eravahekohtutele, kes ei juhindu ELi põhimõtetest, ei pruugi olla Lissaboni lepinguga hõlmatud ja ületaks oluliselt võimupiire. Euroopa Kohus seab rahvusvahelise jurisdiktsiooni kehtestamiseks eeltingimuse, et see ei kahjusta ELi õigussüsteemi sõltumatuse austamise põhimõtet ja aluslepingutes kindlaksmääratud pädevuse jaotust (29).

| 9.4. | Kuna investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamine tuleb Atlandi-üleses kaubandus- ja investeerimispartnerluses kehtestada segalepinguga, on enne selle (ajutist) jõustumist vaja iga 28 liikmesriigi parlamendi nõusolekut. Seoses liikmesriikide kohtute väljajätmisega tuleb tunnustada subsidiaarsuse põhimõtet. |
| --- | --- |

9.4.

Kuna investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamine tuleb Atlandi-üleses kaubandus- ja investeerimispartnerluses kehtestada segalepinguga, on enne selle (ajutist) jõustumist vaja iga 28 liikmesriigi parlamendi nõusolekut. Seoses liikmesriikide kohtute väljajätmisega tuleb tunnustada subsidiaarsuse põhimõtet.

| 9.5. | Tuleb tõdeda, et ELi õiguse ja rahvusvahelise õiguse vahel on pingeid, eriti seoses Euroopa Kohtu ainupädevusega (ELi lepingu artikkel 19 ning ELi toimimise lepingu artikkel 263 ja järgmised). Seda tõendavad Euroopa Kohtu arvamus ELi ühinemise kohta Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga (30) ja Euroopa Komisjoni lähenemisviis, milles nõutakse ELi õiguse ülimuslikkuse austamist kohtuasjas Micula vs. Rumeenia. Laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu eelnõu artikkel 14.16 eitab laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu otsest mõju ja nõuab, et lepingu sätted lisataks ELi või liikmesriikide õigusesse, et investorid saaksid neile tugineda. See muudab ELi õiguskorra ning vahekohtute lahendatud investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise juhtumite seosed veelgi keerulisemaks. |
| --- | --- |

9.5.

Tuleb tõdeda, et ELi õiguse ja rahvusvahelise õiguse vahel on pingeid, eriti seoses Euroopa Kohtu ainupädevusega (ELi lepingu artikkel 19 ning ELi toimimise lepingu artikkel 263 ja järgmised). Seda tõendavad Euroopa Kohtu arvamus ELi ühinemise kohta Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga (30) ja Euroopa Komisjoni lähenemisviis, milles nõutakse ELi õiguse ülimuslikkuse austamist kohtuasjas Micula vs. Rumeenia. Laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu eelnõu artikkel 14.16 eitab laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu otsest mõju ja nõuab, et lepingu sätted lisataks ELi või liikmesriikide õigusesse, et investorid saaksid neile tugineda. See muudab ELi õiguskorra ning vahekohtute lahendatud investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise juhtumite seosed veelgi keerulisemaks.

| 9.6. | Seoses sellega, et ELi vabakaubanduslepingutes luuakse esmakordselt investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise mehhanism, mis avaldab liikmesriikidele ja paljudele ELi kodanikele mõju kogu maailmas, peab komitee väga oluliseks, et Euroopa Kohus kontrolliks eelnevalt vastavust ELi õigusele. Iseäranis tähtis on see seoses ELi põhiväärtuste ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga, kuid ka seoses Euroopa Kohtu monopoliga õigusliku tõlgendamise ja subsidiaarsuse valdkonnas. Seetõttu tuleb saada asjakohane õiguslik arvamus ja see arvesse võtta enne lepingu jõustumist, samuti enne lepingu ajutist jõustumiseelset kohaldamist (ELi toimimise lepingu artikkel 218). Sellega seoses tuleb märkida, et kui laiaulatuslik majandus- ja kaubandusleping jõustub, sisaldab see kehtimajäämise klauslit, mis tähendab, et lepingu lõpetamisel mis tahes põhjusel kehtivad selle sätted veel 20 aastat nendele investeeringutele, mis tehti enne lepingu lõpetamist. |
| --- | --- |

9.6.

Seoses sellega, et ELi vabakaubanduslepingutes luuakse esmakordselt investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise mehhanism, mis avaldab liikmesriikidele ja paljudele ELi kodanikele mõju kogu maailmas, peab komitee väga oluliseks, et Euroopa Kohus kontrolliks eelnevalt vastavust ELi õigusele. Iseäranis tähtis on see seoses ELi põhiväärtuste ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga, kuid ka seoses Euroopa Kohtu monopoliga õigusliku tõlgendamise ja subsidiaarsuse valdkonnas. Seetõttu tuleb saada asjakohane õiguslik arvamus ja see arvesse võtta enne lepingu jõustumist, samuti enne lepingu ajutist jõustumiseelset kohaldamist (ELi toimimise lepingu artikkel 218). Sellega seoses tuleb märkida, et kui laiaulatuslik majandus- ja kaubandusleping jõustub, sisaldab see kehtimajäämise klauslit, mis tähendab, et lepingu lõpetamisel mis tahes põhjusel kehtivad selle sätted veel 20 aastat nendele investeeringutele, mis tehti enne lepingu lõpetamist.

| 9.7. | Euroopa Komisjon peaks viivitamatult mõtlema, kuidas toimida olemasolevate ELi-siseste kahepoolsete investeerimislepingutega ning ELi liikmesriikide ja kolmandate riikide vaheliste kahepoolsete investeerimislepingutega, eelkõige arenenud riikidega (näiteks Ameerika Ühendriigid ja Kanada) sõlmitud lepingutega, mis sisaldavad investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise reformimata mehhanisme ja mida saab praegu kasutada riigi reguleerimisõiguse ja õiguspärase riikliku poliitika elluviimise vaidlustamiseks. Enamik neist lepingutest sisaldab kehtimajäämise klausleid, mis muudab nende lõpetamise protsessi veelgi keerulisemaks. |
| --- | --- |

9.7.

Euroopa Komisjon peaks viivitamatult mõtlema, kuidas toimida olemasolevate ELi-siseste kahepoolsete investeerimislepingutega ning ELi liikmesriikide ja kolmandate riikide vaheliste kahepoolsete investeerimislepingutega, eelkõige arenenud riikidega (näiteks Ameerika Ühendriigid ja Kanada) sõlmitud lepingutega, mis sisaldavad investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise reformimata mehhanisme ja mida saab praegu kasutada riigi reguleerimisõiguse ja õiguspärase riikliku poliitika elluviimise vaidlustamiseks. Enamik neist lepingutest sisaldab kehtimajäämise klausleid, mis muudab nende lõpetamise protsessi veelgi keerulisemaks.

10.   Apellatsioonimehhanism

| 10.1. | Avaliku konsultatsiooni käigus ilmnes kodanikuühiskonna laiaulatuslik toetus apellatsioonimehhanismile ja seda kinnitas uuesti komitee avalik arutelu. |
| --- | --- |

10.1.

Avaliku konsultatsiooni käigus ilmnes kodanikuühiskonna laiaulatuslik toetus apellatsioonimehhanismile ja seda kinnitas uuesti komitee avalik arutelu.

| 10.2. | Laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu eelnõu ei sisalda apellatsioonisüsteemi. Ent see avab võimaluse sellise süsteemi loomiseks. Laiaulatuslikus majandus- ja kaubanduslepingus nähakse siiski ette tulevased konsultatsioonid apellatsioonisüsteemide ja -mudelite üle. Nn homse hüve väljavaade vähendab teema tähtsust. Tuleb leida kiire lahendus. |
| --- | --- |

10.2.

Laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu eelnõu ei sisalda apellatsioonisüsteemi. Ent see avab võimaluse sellise süsteemi loomiseks. Laiaulatuslikus majandus- ja kaubanduslepingus nähakse siiski ette tulevased konsultatsioonid apellatsioonisüsteemide ja -mudelite üle. Nn homse hüve väljavaade vähendab teema tähtsust. Tuleb leida kiire lahendus.

| 10.3. | Põhimõtteliselt on vahekohtu otsus lõplik ja läbivaatamine või tühistamine on võimalik ainult väga äärmuslikel tingimustel (31). See ei küüni ühegi riikliku kohtusüsteemi tasemele ega lahenda konsultatsiooni käigus tõstatatud põhiprobleeme. |
| --- | --- |

10.3.

Põhimõtteliselt on vahekohtu otsus lõplik ja läbivaatamine või tühistamine on võimalik ainult väga äärmuslikel tingimustel (31). See ei küüni ühegi riikliku kohtusüsteemi tasemele ega lahenda konsultatsiooni käigus tõstatatud põhiprobleeme.

11.   Kuidas reformida investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise süsteemi

| 11.1. | ÜRO Kaubandus- ja Arengukonverents on määratlenud viis võimalust investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise süsteemi reformimiseks:






  — | olemasoleva süsteemi kohandamine rahvusvaheliste investeerimislepingute kaudu; |
| --- | --- | --- |

11.1.

ÜRO Kaubandus- ja Arengukonverents on määratlenud viis võimalust investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise süsteemi reformimiseks:

—

olemasoleva süsteemi kohandamine rahvusvaheliste investeerimislepingute kaudu;

| — | investorite juurdepääsu piiramine investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise süsteemile; |
| --- | --- |

—

investorite juurdepääsu piiramine investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise süsteemile;

| — | alternatiivsete riiklike lahenduste edendamine; |
| --- | --- |

—

alternatiivsete riiklike lahenduste edendamine;

| — | õiguskaitsemehhanismi loomine; |
| --- | --- |

—

õiguskaitsemehhanismi loomine;

| — | alalise rahvusvahelise investeerimiskohtu asutamine. |
| --- | --- |

—

alalise rahvusvahelise investeerimiskohtu asutamine.

| 11.2. | Komitee arvates väärivad need võimalused edasist üksikasjalikku kaalumist. Euroopa Komisjon on töötanud esimese nelja võimalusega, määratledes laiaulatuslikus majandus- ja kaubanduslepingus ning ELi ja Singapuri vahelise lepingu eelnõus uue lähenemisviisi investeeringute kaitsele ja investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamisele. Konsultatsioon näitas, et jätkuvalt ollakse tõsiselt mures. Komitee on seisukohal, et rahvusvahelise investeerimiskohtu loomise idee on parim lahendus, sest see oleks pikk samm edasi süsteemi õiguspärasuse ja läbipaistvuse tagamisel ning tooks kaasa ühtsema tõlgendamise ja täpsemad otsused. Selles kontekstis väljendab komitee heameelt kaubandusvoliniku repliigi üle Euroopa Parlamendi rahvusvahelise kaubanduse komisjonis 18. märtsil 2015, et mitmepoolne kohus pakuks tõhusamat ressursside kasutust ja sel oleks suurem legitiimsus. |
| --- | --- |

11.2.

Komitee arvates väärivad need võimalused edasist üksikasjalikku kaalumist. Euroopa Komisjon on töötanud esimese nelja võimalusega, määratledes laiaulatuslikus majandus- ja kaubanduslepingus ning ELi ja Singapuri vahelise lepingu eelnõus uue lähenemisviisi investeeringute kaitsele ja investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamisele. Konsultatsioon näitas, et jätkuvalt ollakse tõsiselt mures. Komitee on seisukohal, et rahvusvahelise investeerimiskohtu loomise idee on parim lahendus, sest see oleks pikk samm edasi süsteemi õiguspärasuse ja läbipaistvuse tagamisel ning tooks kaasa ühtsema tõlgendamise ja täpsemad otsused. Selles kontekstis väljendab komitee heameelt kaubandusvoliniku repliigi üle Euroopa Parlamendi rahvusvahelise kaubanduse komisjonis 18. märtsil 2015, et mitmepoolne kohus pakuks tõhusamat ressursside kasutust ja sel oleks suurem legitiimsus.

| 11.3. | Komitee arvates ei ole siiski elujõuline pidada paralleelselt läbirääkimisi investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise üle Atlandi-üleses kaubandus- ja investeerimispartnerluses keskpika eesmärgiga asutada rahvusvaheline investeerimiskohus. Kokkuleppe saavutamisel Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse raames saab sellest põhistandard, õõnestades mis tahes võimalusi leida toetust rahvusvahelisele kohtule. Olukorra muudab veelgi keerulisemaks asjaolu, et Atlandi-ülest kaubandus- ja investeerimispartnerlust ei kanta laiaulatuslikku majandus- ja kaubanduslepingusse automaatselt üle. Oluline on rõhutada, et läbirääkimised laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu üle on lõppenud ning puudub garantii, et Kanada valitsus nõustub lisama Atlandi-üleses kaubandus- ja investeerimispartnerluses kokkulepitud mis tahes muudatused. |
| --- | --- |

11.3.

Komitee arvates ei ole siiski elujõuline pidada paralleelselt läbirääkimisi investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise üle Atlandi-üleses kaubandus- ja investeerimispartnerluses keskpika eesmärgiga asutada rahvusvaheline investeerimiskohus. Kokkuleppe saavutamisel Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse raames saab sellest põhistandard, õõnestades mis tahes võimalusi leida toetust rahvusvahelisele kohtule. Olukorra muudab veelgi keerulisemaks asjaolu, et Atlandi-ülest kaubandus- ja investeerimispartnerlust ei kanta laiaulatuslikku majandus- ja kaubanduslepingusse automaatselt üle. Oluline on rõhutada, et läbirääkimised laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu üle on lõppenud ning puudub garantii, et Kanada valitsus nõustub lisama Atlandi-üleses kaubandus- ja investeerimispartnerluses kokkulepitud mis tahes muudatused.

| 11.4. | Praeguse strateegia rakendamisel seisab Euroopa Komisjon silmitsi väljavaatega, et esimene katse investorikaitse üle kokkuleppe saavutamiseks päädib kolme eri süsteemiga Ameerika Ühendriikide, Kanada ja Singapuri jaoks. Ent kui komisjon suudab läbi suruda ühtse süsteemi, saab see võimalikuks vaid äärmiselt pingeliste läbirääkimiste järel. Komitee arvates on sel juhul praktiliselt võimatu saada vajalikku toetust uuteks jõupingutusteks rahvusvahelise kohtu loomiseks. |
| --- | --- |

11.4.

Praeguse strateegia rakendamisel seisab Euroopa Komisjon silmitsi väljavaatega, et esimene katse investorikaitse üle kokkuleppe saavutamiseks päädib kolme eri süsteemiga Ameerika Ühendriikide, Kanada ja Singapuri jaoks. Ent kui komisjon suudab läbi suruda ühtse süsteemi, saab see võimalikuks vaid äärmiselt pingeliste läbirääkimiste järel. Komitee arvates on sel juhul praktiliselt võimatu saada vajalikku toetust uuteks jõupingutusteks rahvusvahelise kohtu loomiseks.

| 11.5. | Komitee tõdeb lõppkokkuvõttes, et käimasolevad paralleelsed läbirääkimised selliste maailma peamiste osalistega nagu Ameerika Ühendriigid, Kanada ja Jaapan pakuvad ainulaadset võimalust toetada rahvusvahelise investeerimiskohtu loomist. Lisaks on komitee kindel, et sellises olukorras on parimad väljavaated veenda uue ülemaailmse süsteemiga liituma arengumaid, kus vajadus investorikaitse järele on vaieldamatult palju suurem. |
| --- | --- |

11.5.

Komitee tõdeb lõppkokkuvõttes, et käimasolevad paralleelsed läbirääkimised selliste maailma peamiste osalistega nagu Ameerika Ühendriigid, Kanada ja Jaapan pakuvad ainulaadset võimalust toetada rahvusvahelise investeerimiskohtu loomist. Lisaks on komitee kindel, et sellises olukorras on parimad väljavaated veenda uue ülemaailmse süsteemiga liituma arengumaid, kus vajadus investorikaitse järele on vaieldamatult palju suurem.

Brüssel, 27. mai 2015

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Henri MALOSSE

---

(1)  EMSK arvamus „Atlandi-ülesed kaubandussuhted ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee seisukohad seoses koostöö tõhustamise ning ELi ja Ameerika Ühendriikide võimaliku vabakaubanduslepinguga” (ELT C 424, 26.11.2014, lk 9).

1

(2)  OECD (2012), Investor-State Dispute Settlement: A Scoping Paper for the Investment Policy Community.

2

(3)  UNCTAD Recent Trends in IIAs and ISDS, nr 1, veebruar 2015, http://unctad.org/en/PublicationsLibrary/webdiaepcb2015d1_en.pdf

3

(4)  Märgukiri, mis lisati investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamist Atlandi-üleses kaubandus- ja investeerimispartnerluses käsitlevale avalikule arutelule.

4

(5)  UNCTAD – ISDS Information Note on the US and EU.

5

(6)  Vt allmärkus 3.

6

(7)  E (SN/EP/6777), 10/12/2013.

7

(8)  Euroopa Parlamendi uuringuteenistus „ISDS and prospects for reform” http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/BRIE/2015/545736/EPRS_BRI(2015)545736_REV1_EN.pdf

8

(9)  Euroopa Komisjoni teabeleht riigi ja investori vaheliste vaidluste lahendamise kohta, punkt 2, 3.10.2013.

9

(10)  Komitee ettevõtlusümarlaud – ühisavaldus Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse kohta, 16.12.2014.

10

(11)  Business Europe, ISDS – Overview of Businesseurope position, veebruar 2015.

11

(12)  Samas ja Eurochambres’i seisukoht – Views and priorities for the negotiations with the US for a TTIP, 6.12.2013.

12

(13)  Atlandi-ülene ärinõukogu – Atlandi-ülese ärinõukogu märkused kavandatud Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse kohta, 10.5.2013.

13

(14)  Business Europe: TTIP – An Indispensable Tool to Protect Investors, 2.5.2014. ISDS – Overview of Businesseurope position, veebruar 2015.

14

(15)  https://www.citizen.org/eli-lilly-investor-state-factsheet

15

(16)  „Transatlantic Investment Treaty Protection”, avaldati samaaegselt CEPSi (www.ceps.eu) ja CTRi (http://transatlantic.sais-jhu.edu) veebilehtedel.

16

(17)  http://www.citizen.org/documents/State-Legislators-letter-on-Investor-State-and-TPP.pdf

17

(18)  Regioonide Komitee arvamus „Atlandi-ülene kaubandus- ja investeerimispartnerlus”, ECOS-V-063, veebruar 2015.

18

(19)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/january/tradoc_153044.pdf

19

(20)  ESFi vastused avalikule konsultatsioonile investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise üle, 20.6.2014.

20

(21)  http://www.iisd.org/itn/2014/01/19/awards-and-decisions-14/

21

(22)  Euroopa Komisjoni teabeleht investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise kohta, punkt 8, välja antud 3. oktoobril 2013.

22

(23)  Euroopa ettevõtete seirekeskus (CEO) on mittetulunduslik teadusuuringute ja kampaaniarühm, kes viib läbi teadusuuringuid ja avaldab aruandeid ettevõtete lobitööst ELi tasandil (http://corporateeurope.org/).

23

(24)  Euroopa Parlamendi uuringuteenistus, ISDS – State of Play and Prospects for Reform, 21.1.2014.

24

(25)  OECD töödokument rahvusvahelise investeerimise kohta, nr 2012/3, lk 44–45.

25

(26)  UNCTAD, Reform of ISDS – In Search of a Roadmap, teatis nr 2, juuni 2013, lk 4.

26

(27)  Õiguslik arvamus: „Europa- und verfassungsrechtliche Vorgaben für das Comprehensive Economic and Trade Agreement der EU und Kanada (CETA)” (ELi ja Kanada vahelise laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu (CETA) Euroopa õiguse ja põhiseaduslikud sätted), dr Andreas Fischer-Lescano, Bremen, oktoober 2014; „Modalities for investment protection and Investor-State Dispute Settlement (ISDS) in TTIP from a trade union perspective” (Investeeringute kaitse eeskirjad ning investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamine Atlandi-üleses kaubandus- ja investeerimispartnerluses ametiühingute seisukohast), dr Markus Krajewski, Friedrich-Alexander-University, Erlangen-Nürnberg, FES, oktoober 2014; „Freihandelsabkommen, einige Anmerkungen zur Problematik der privaten Schiedsgerichtsbarkeit” (Vabakaubanduslepingud: märkusi erasektori vahekohtu küsimustes), prof Siegfried Broß, Mitbestimmungsförderung, nr 4, H. Böckler Stiftung, 2015.

27

(28)  „CETA: „Verkaufte Demokratie””, Corporate Europe Observatory.

28

(29)  Euroopa Kohus, arvamus 1/91, 14.12.1991 – EEA 1; arvamus 1/00, 18.4.2002 – ECAA; arvamus 1/09, 8.3.2011 – patendikohus.

29

(30)  Euroopa Kohtu arvamus 2/13, 18.12.2013.

30

(31)  Rahvusvahelise Investeeringuvaidluste Lahendamise Keskuse (ICSID) konventsiooni artikkel 52.

31

---

LISA

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamusele

Arutelu käigus lükati tagasi järgmine vastuarvamus, mis kogus hääletamisel vähemalt veerandi antud häältest.

Arvamuse kogu tekst välja jätta ja asendada järgmiselt:

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Välismaised otseinvesteeringud annavad olulise panuse majanduskasvu ja töökohtade loomisse. Ettevõtjad, kes investeerivad teise riiki, võtavad sellega konkreetse riski, kuid välismaiseid lepingupartnereid tuleb kaitsta ebaproportsionaalse ja kahjustava kohtlemise eest, mis saab neile osaks vastuvõtvas riigis, kuhu nad on investeerinud, näiteks sundvõõrandamine, diskrimineerimine kodakondsuse alusel ning ebaõiglane ja ebavõrdne kohtlemine omamaiste investoritega võrreldes. Oluline on erapooletu vaidluste lahendamine. Investeeringud on sageli väga pikaajalised ning poliitiline olukord vastuvõtvas riigis võib muutuda. |
| --- | --- |

1.1.

Välismaised otseinvesteeringud annavad olulise panuse majanduskasvu ja töökohtade loomisse. Ettevõtjad, kes investeerivad teise riiki, võtavad sellega konkreetse riski, kuid välismaiseid lepingupartnereid tuleb kaitsta ebaproportsionaalse ja kahjustava kohtlemise eest, mis saab neile osaks vastuvõtvas riigis, kuhu nad on investeerinud, näiteks sundvõõrandamine, diskrimineerimine kodakondsuse alusel ning ebaõiglane ja ebavõrdne kohtlemine omamaiste investoritega võrreldes. Oluline on erapooletu vaidluste lahendamine. Investeeringud on sageli väga pikaajalised ning poliitiline olukord vastuvõtvas riigis võib muutuda.

| 1.1.1. | Rahvusvaheline investeerimisleping kahe riigi (või piirkonna) vahel hõlmab rahvusvahelist õigust. Tulemuslik leping eeldab tõhusat, tasakaalustavat ja rahvusvahelist vaidluste lahendamise mehhanismi. |
| --- | --- |

1.1.1.

Rahvusvaheline investeerimisleping kahe riigi (või piirkonna) vahel hõlmab rahvusvahelist õigust. Tulemuslik leping eeldab tõhusat, tasakaalustavat ja rahvusvahelist vaidluste lahendamise mehhanismi.

| 1.1.2. | Enamikes rahvusvahelistes investeerimislepingutes aga reguleerib vaidluste lahendamise mehhanism konkreetse ettevõtte ja vastuvõtva riigi suhteid investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise menetluse teel (1). Investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamine on oma olemuselt tagasiulatuv. Erinevalt Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) vaidluste lahendamise menetlusest, kui kohtuasja kaotamisel peab riik tasuma vaid kompensatsiooni. Kohtuasja kaotanud riik ei pea asjaomast õigusakti tühistama. Investeerimine ei ole WTO pädevuses, see jäeti 2003. aastal läbirääkimiste Doha vooru päevakavast välja. |
| --- | --- |

1.1.2.

Enamikes rahvusvahelistes investeerimislepingutes aga reguleerib vaidluste lahendamise mehhanism konkreetse ettevõtte ja vastuvõtva riigi suhteid investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise menetluse teel (1). Investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamine on oma olemuselt tagasiulatuv. Erinevalt Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) vaidluste lahendamise menetlusest, kui kohtuasja kaotamisel peab riik tasuma vaid kompensatsiooni. Kohtuasja kaotanud riik ei pea asjaomast õigusakti tühistama. Investeerimine ei ole WTO pädevuses, see jäeti 2003. aastal läbirääkimiste Doha vooru päevakavast välja.

| 1.2. | Euroopa Liit on suurim rahvusvaheliste investeeringute tegija ja saaja. Investeeringud on ELi ettevõtjate, sh VKEde huvide keskmes. Seetõttu tervitab komitee komisjoni seisukohta (2), mille kohaselt on investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamine






  — | oluline vahend investeeringute kaitseks ja seeläbi ELi majanduskasvu edendamiseks ja kindlustamiseks; |
| --- | --- | --- |

1.2.

Euroopa Liit on suurim rahvusvaheliste investeeringute tegija ja saaja. Investeeringud on ELi ettevõtjate, sh VKEde huvide keskmes. Seetõttu tervitab komitee komisjoni seisukohta (2), mille kohaselt on investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamine

—

oluline vahend investeeringute kaitseks ja seeläbi ELi majanduskasvu edendamiseks ja kindlustamiseks;

| — | tõhus viis jõustada kohustusi, millega kaubanduspartnerid nõustusid, kui nad allkirjastasid investeerimislepingud investoritega. |
| --- | --- |

—

tõhus viis jõustada kohustusi, millega kaubanduspartnerid nõustusid, kui nad allkirjastasid investeerimislepingud investoritega.

| 1.2.1. | Komitee tööandjate rühma korraldatud Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse teemalisel ettevõtlusümarlaual sõnastati ühisavalduses (3), et „rahvusvaheline leping, nagu Atlandi-ülene kaubandus- ja investeerimispartnerlus, peaks looma kohased tingimused selleks, et meelitada Atlandi-ülesele turule hulgaliselt tulevasi investeeringuid. See hõlmab mõlema poole investoritele laialdase juurdepääsu võimaldamist ja mittediskrimineerivat kohtlemist ning investeeringute kaitse olemasoleva raamistiku parandamist, sealhulgas investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamine, muutes selle VKEdele kättesaadavamaks ja leides õige tasakaalu ühelt poolt investori õiguste ning teiselt poolt riikide ja kohalike ametiasutuste õiguse vahel avalikkuse huvides reguleerida”. |
| --- | --- |

1.2.1.

Komitee tööandjate rühma korraldatud Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse teemalisel ettevõtlusümarlaual sõnastati ühisavalduses (3), et „rahvusvaheline leping, nagu Atlandi-ülene kaubandus- ja investeerimispartnerlus, peaks looma kohased tingimused selleks, et meelitada Atlandi-ülesele turule hulgaliselt tulevasi investeeringuid. See hõlmab mõlema poole investoritele laialdase juurdepääsu võimaldamist ja mittediskrimineerivat kohtlemist ning investeeringute kaitse olemasoleva raamistiku parandamist, sealhulgas investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamine, muutes selle VKEdele kättesaadavamaks ja leides õige tasakaalu ühelt poolt investori õiguste ning teiselt poolt riikide ja kohalike ametiasutuste õiguse vahel avalikkuse huvides reguleerida”.

| 1.3. | Ratifitseerimist ootav ELi ja Kanada laiaulatuslik majandus- ja kaubandusleping hõlmab ulatuslikku investeeringute kaitse peatükki, sh sätet investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise kohta. See ning ELi ja Singapuri vabakaubanduslepingule (4) lisatud investeeringute peatükk, on esimesed investeerimislepingud, mis EL on läbirääkimiste teel saavutanud pärast seda, kui liit omandas 2009. aastal vastavalt Lissaboni lepingule investeerimisalase pädevuse. Selles on põhjalikult käsitletud veel lahendamata küsimusi, ent investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamist tuleb edasi arendada. |
| --- | --- |

1.3.

Ratifitseerimist ootav ELi ja Kanada laiaulatuslik majandus- ja kaubandusleping hõlmab ulatuslikku investeeringute kaitse peatükki, sh sätet investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise kohta. See ning ELi ja Singapuri vabakaubanduslepingule (4) lisatud investeeringute peatükk, on esimesed investeerimislepingud, mis EL on läbirääkimiste teel saavutanud pärast seda, kui liit omandas 2009. aastal vastavalt Lissaboni lepingule investeerimisalase pädevuse. Selles on põhjalikult käsitletud veel lahendamata küsimusi, ent investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamist tuleb edasi arendada.

| 1.4. | Lisaks enamsoodustusrežiimi põhimõttele ja komisjoni poolt tavapäraselt lisatud kaitsele kompensatsiooninõudes sõja, revolutsiooni jne korral nõuab komitee, et rahvusvahelistes investeerimislepingutes sisalduv investorikaitse, mida saab seega kasutada investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamiseks, peaks olema piiritletud ja tagama nelja liiki kaitse:






  — | keelatud on diskrimineerida investori kodakondsuse alusel; |
| --- | --- | --- |

1.4.

Lisaks enamsoodustusrežiimi põhimõttele ja komisjoni poolt tavapäraselt lisatud kaitsele kompensatsiooninõudes sõja, revolutsiooni jne korral nõuab komitee, et rahvusvahelistes investeerimislepingutes sisalduv investorikaitse, mida saab seega kasutada investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamiseks, peaks olema piiritletud ja tagama nelja liiki kaitse:

—

keelatud on diskrimineerida investori kodakondsuse alusel;

| — | kohtlemise miinimumnõuded, mida tavaliselt kirjeldatakse kui „õiglased ja võrdsed”; |
| --- | --- |

—

kohtlemise miinimumnõuded, mida tavaliselt kirjeldatakse kui „õiglased ja võrdsed”;

| — | kiire, piisav ja tegelik hüvitamine sundvõõrandamise korral (mittediskrimineeriv ja asjakohase menetluse kaudu); |
| --- | --- |

—

kiire, piisav ja tegelik hüvitamine sundvõõrandamise korral (mittediskrimineeriv ja asjakohase menetluse kaudu);

| — | lubatud on investeerimisega seotud vahendite ülekandmine. |
| --- | --- |

—

lubatud on investeerimisega seotud vahendite ülekandmine.

| 1.5. | Investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamisel on ilmnenud rida tegeliku ja tajutava rikkumise juhtumeid ja nendega on nüüd vaja tegeleda. Investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamist tuleb ajakohastada. Komitee tervitab komisjoni poolt 2015. aasta jaanuaris kindlaks tehtud nelja valdkonda, milles on vajalik investori kaitse ning investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise täiendav uurimine. Asjaomased valdkonnad määratleti investori kaitset ning investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamist Atlandi-üleses kaubandus- ja investeerimispartnerluses puudutava komisjoni avaliku konsultatsiooni tulemusel pärast seda, kui liikmesriigid lisasid selle ühehäälselt läbirääkimistemandaati. |
| --- | --- |

1.5.

Investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamisel on ilmnenud rida tegeliku ja tajutava rikkumise juhtumeid ja nendega on nüüd vaja tegeleda. Investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamist tuleb ajakohastada. Komitee tervitab komisjoni poolt 2015. aasta jaanuaris kindlaks tehtud nelja valdkonda, milles on vajalik investori kaitse ning investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise täiendav uurimine. Asjaomased valdkonnad määratleti investori kaitset ning investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamist Atlandi-üleses kaubandus- ja investeerimispartnerluses puudutava komisjoni avaliku konsultatsiooni tulemusel pärast seda, kui liikmesriigid lisasid selle ühehäälselt läbirääkimistemandaati.

| 1.5.1. | Need on:






  — | reguleerimisõiguse kaitse; |
| --- | --- | --- |

1.5.1.

Need on:

—

reguleerimisõiguse kaitse;

| — | vahekohtute asutamine ja töökorraldus; |
| --- | --- |

—

vahekohtute asutamine ja töökorraldus;

| — | investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise otsuste läbivaatamine apellatsioonimehhanismi kaudu; |
| --- | --- |

—

investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise otsuste läbivaatamine apellatsioonimehhanismi kaudu;

| — | riigi õigussüsteemide ning investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise seos. |
| --- | --- |

—

riigi õigussüsteemide ning investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise seos.

| 1.5.2. | Komitee leiab, et riigi reguleerimisõiguse nõuetekohane kaitse on oluline ja igasugune allesjäänud mitmetimõistetavus tuleb kõrvaldada. Nagu komitee arvamuses Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse kohta (5) sedastatakse, on oluline, et „ükski investori ja riigi vaidluste lahendamise säte Atlandi-üleses kaubandus- ja investeerimispartnerluses ei takistaks ELi liikmesriikide võimet kehtestada eeskirju avalikes huvides.” Eelmised investeerimislepingud on peaasjalikult koostatud vajadustest kaitsta investeeringuid. Nii Kanada laiaulatuslikus majandus- ja kaubanduslepingus kui ka Singapuri lepingus on kitsendatud põhimääratlusi, et vältida lubamatuid tõlgendusi ja viidata iga lepingu preambulis spetsiaalselt reguleerimisõigusele. Komitee on seisukohal, et see tuleks nüüd lisada asjaomasesse teksti sellise lepingu eraldi artiklina. |
| --- | --- |

1.5.2.

Komitee leiab, et riigi reguleerimisõiguse nõuetekohane kaitse on oluline ja igasugune allesjäänud mitmetimõistetavus tuleb kõrvaldada. Nagu komitee arvamuses Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse kohta (5) sedastatakse, on oluline, et „ükski investori ja riigi vaidluste lahendamise säte Atlandi-üleses kaubandus- ja investeerimispartnerluses ei takistaks ELi liikmesriikide võimet kehtestada eeskirju avalikes huvides.” Eelmised investeerimislepingud on peaasjalikult koostatud vajadustest kaitsta investeeringuid. Nii Kanada laiaulatuslikus majandus- ja kaubanduslepingus kui ka Singapuri lepingus on kitsendatud põhimääratlusi, et vältida lubamatuid tõlgendusi ja viidata iga lepingu preambulis spetsiaalselt reguleerimisõigusele. Komitee on seisukohal, et see tuleks nüüd lisada asjaomasesse teksti sellise lepingu eraldi artiklina.

| 1.5.3. | On oluline, et investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise vahekohtute kohtunikud on täielikult erapooletud ega ole altid huvide konfliktidele. Komitee nõuab, et kõik vahekohtunikud tuleb valida asjaomase lepingu poolte eelnevalt koostatud nimekirjast ja et neil peavad olema selged pädevused, nimelt peab neil olema kohtuasutustes töötamiseks vajalik kvalifikatsioon ja tõendatud eksperditeadmised rahvusvahelise õiguse asjaomastes valdkondades. |
| --- | --- |

1.5.3.

On oluline, et investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise vahekohtute kohtunikud on täielikult erapooletud ega ole altid huvide konfliktidele. Komitee nõuab, et kõik vahekohtunikud tuleb valida asjaomase lepingu poolte eelnevalt koostatud nimekirjast ja et neil peavad olema selged pädevused, nimelt peab neil olema kohtuasutustes töötamiseks vajalik kvalifikatsioon ja tõendatud eksperditeadmised rahvusvahelise õiguse asjaomastes valdkondades.

| 1.5.4. | Samuti on tähtis apellatsioonimehhanism – apelleerimisõiguseta kohtumenetlus on õigustatult väga harvaesinev, kuigi see eksisteerib praegustes rahvusvahelistes investeerimislepingutes. Komitee märgib, et Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse esialgsetes läbirääkimisjuhistes viidati apellatsioonimehhanismile. Otsustav tähtsus on sellise mehhanismi ülesehitusel, sh liikmete määramise meetodid, nende kvalifikatsioon ja tasustamine koos kõikvõimalike kohaldatavate ajapiirangutega. See peaks hõlmama õigusnormide rikkumised ja faktivead. Varakult tuleks kaaluda asjaolu, kas kahepoolse mehhanismi võiks muuta mitmepoolseks, võttes võib-olla aluseks WTO apellatsioonikogu. Mis tahes selline mehhanism tähendab täiendavaid kulusid, kuid seda tuleb arvesse võtta. |
| --- | --- |

1.5.4.

Samuti on tähtis apellatsioonimehhanism – apelleerimisõiguseta kohtumenetlus on õigustatult väga harvaesinev, kuigi see eksisteerib praegustes rahvusvahelistes investeerimislepingutes. Komitee märgib, et Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse esialgsetes läbirääkimisjuhistes viidati apellatsioonimehhanismile. Otsustav tähtsus on sellise mehhanismi ülesehitusel, sh liikmete määramise meetodid, nende kvalifikatsioon ja tasustamine koos kõikvõimalike kohaldatavate ajapiirangutega. See peaks hõlmama õigusnormide rikkumised ja faktivead. Varakult tuleks kaaluda asjaolu, kas kahepoolse mehhanismi võiks muuta mitmepoolseks, võttes võib-olla aluseks WTO apellatsioonikogu. Mis tahes selline mehhanism tähendab täiendavaid kulusid, kuid seda tuleb arvesse võtta.

| 1.5.5. | Riigi õigussüsteemi ning investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise seose käsitlemine muutub keerulisemaks. Rahvusvahelised investeerimislepingud on rahvusvahelised lepingud ning riiklikel kohtutel ei pruugi olla pädevust tõlgendada rahvusvahelise õiguse küsimusi. Isegi kõige parem süsteem võib eksida, kuid topeltnõuded peaksid olema keelatud. Potentsiaalsed vaidluspooled peaksid kas tegema menetluse algul lõpliku valiku või kaotama investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise kasuks otsustades õiguse pöörduda liikmesriigi kohtusse. |
| --- | --- |

1.5.5.

Riigi õigussüsteemi ning investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise seose käsitlemine muutub keerulisemaks. Rahvusvahelised investeerimislepingud on rahvusvahelised lepingud ning riiklikel kohtutel ei pruugi olla pädevust tõlgendada rahvusvahelise õiguse küsimusi. Isegi kõige parem süsteem võib eksida, kuid topeltnõuded peaksid olema keelatud. Potentsiaalsed vaidluspooled peaksid kas tegema menetluse algul lõpliku valiku või kaotama investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise kasuks otsustades õiguse pöörduda liikmesriigi kohtusse.

| 1.6. | Mitmepoolne rahvusvaheline kohus on pikaajalisem lahendus. Seda tuleks arendada paralleelselt investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise arendamisega Atlandi-üleses kaubandus- ja investeerimispartnerluses ja mujal. On hädavajalik, et rahvusvaheline investorikaitse teatud vormis püsib, samal ajal kui vastava rahvusvahelise organi üle peetakse läbirääkimisi ja see luuakse. |
| --- | --- |

1.6.

Mitmepoolne rahvusvaheline kohus on pikaajalisem lahendus. Seda tuleks arendada paralleelselt investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise arendamisega Atlandi-üleses kaubandus- ja investeerimispartnerluses ja mujal. On hädavajalik, et rahvusvaheline investorikaitse teatud vormis püsib, samal ajal kui vastava rahvusvahelise organi üle peetakse läbirääkimisi ja see luuakse.

| 1.6.1. | Tähtis on tagada kriitiline mass rahvusvahelise kohtu kui investeerimisvaidluste lahendamise pikemaajalise eesmärgi loomiseks. Sellise rahvusvahelise apellatsioonimehhanismi laiaulatuslik heakskiit oleks suure tõenäosusega tagatud juhul, kui selle loomine põhineks üksmeelel, mis aitaks lahendada võimalikke probleeme, millega kõik uued rahvusvahelised institutsioonid, sh Rahvusvaheline Kriminaalkohus, silmitsi seisavad. |
| --- | --- |

1.6.1.

Tähtis on tagada kriitiline mass rahvusvahelise kohtu kui investeerimisvaidluste lahendamise pikemaajalise eesmärgi loomiseks. Sellise rahvusvahelise apellatsioonimehhanismi laiaulatuslik heakskiit oleks suure tõenäosusega tagatud juhul, kui selle loomine põhineks üksmeelel, mis aitaks lahendada võimalikke probleeme, millega kõik uued rahvusvahelised institutsioonid, sh Rahvusvaheline Kriminaalkohus, silmitsi seisavad.

| 1.6.2. | Komitee hoiatab ettepaneku eest, mille kohaselt alustavad kõik G7 liikmed – kes praegu osalevad rahvusvaheliste investeerimislepingute läbirääkimistel – rahvusvahelise kohtu väljatöötamist ise, omaette. Kriitiline mass on saavutatav vaid juhul, kui algusest peale osaleks selles oluliselt rohkem riike ja uks oleks avatud, et ka teised saaksid huvi korral liituda. |
| --- | --- |

1.6.2.

Komitee hoiatab ettepaneku eest, mille kohaselt alustavad kõik G7 liikmed – kes praegu osalevad rahvusvaheliste investeerimislepingute läbirääkimistel – rahvusvahelise kohtu väljatöötamist ise, omaette. Kriitiline mass on saavutatav vaid juhul, kui algusest peale osaleks selles oluliselt rohkem riike ja uks oleks avatud, et ka teised saaksid huvi korral liituda.

| 1.6.3. | Samal ajal soovitab komitee valida Euroopa Liidul ja Ameerika Ühendriikidel Atlandi-üleses kaubandus- ja investeerimispartnerluses kahepoolne investeerimisvaidluste lahendamise mehhanism. |
| --- | --- |

1.6.3.

Samal ajal soovitab komitee valida Euroopa Liidul ja Ameerika Ühendriikidel Atlandi-üleses kaubandus- ja investeerimispartnerluses kahepoolne investeerimisvaidluste lahendamise mehhanism.

2.   Taust

| 2.1. | Komitee märgib, et kui kaks riiki soovivad arendada omavahelisi majandussuhteid rahvusvahelise investeerimislepingu kaudu, lubavad nad üksteisele tagada teise riigi investorite ja investeeringute kohtlemise teatud taseme. Need varmalt antud lubadused peavad seejärel läbima ka siseriikliku ratifitseerimismenetluse. Neis ei seata mingil viisil ettevõtte huve tähtsamaks riikide reguleerimisõigusest. Õigusriigi huvides tuleb aga valitsustel vastutada oma antud lubaduste eest. |
| --- | --- |

2.1.

Komitee märgib, et kui kaks riiki soovivad arendada omavahelisi majandussuhteid rahvusvahelise investeerimislepingu kaudu, lubavad nad üksteisele tagada teise riigi investorite ja investeeringute kohtlemise teatud taseme. Need varmalt antud lubadused peavad seejärel läbima ka siseriikliku ratifitseerimismenetluse. Neis ei seata mingil viisil ettevõtte huve tähtsamaks riikide reguleerimisõigusest. Õigusriigi huvides tuleb aga valitsustel vastutada oma antud lubaduste eest.

| 2.2. | Komitee tunnistab, et ehkki läbirääkimisi pidavad riigid püüavad lisada sätteid oma ettevõtete kaitseks kaubanduspartnerite diskrimineeriva tegevuse vastu, on kannatajaks oleva ettevõtte poolt ebarealistlik oodata, et kõik vaidlused viiakse automaatselt riikidevahelisele tasandile, tõstatades seega küsimuse poliitilisel või diplomaatilisel tasandil. |
| --- | --- |

2.2.

Komitee tunnistab, et ehkki läbirääkimisi pidavad riigid püüavad lisada sätteid oma ettevõtete kaitseks kaubanduspartnerite diskrimineeriva tegevuse vastu, on kannatajaks oleva ettevõtte poolt ebarealistlik oodata, et kõik vaidlused viiakse automaatselt riikidevahelisele tasandile, tõstatades seega küsimuse poliitilisel või diplomaatilisel tasandil.

| 2.2.1. | Kui ettevõtjad loodaksid, et Euroopa Liit viib vaidluste lahendamise riikidevahelisele tasandile, saaks selliselt lahendada vaid väga üksikuid, ning väiksematel ettevõtjatel oleks väiksem tõenäosus oma hääl kuuldavaks teha. On ebatõenäoline, et kahe väljaarenenud demokraatliku õigussüsteemi vahel tekib palju vaidlusi, kuid kui riikidevahelisest vaidluste lahendamise menetlusest saaks norm, suureneks ka võimalike juhtumite arv, avaldades märkimisväärset mõju riikide vahenditele. |
| --- | --- |

2.2.1.

Kui ettevõtjad loodaksid, et Euroopa Liit viib vaidluste lahendamise riikidevahelisele tasandile, saaks selliselt lahendada vaid väga üksikuid, ning väiksematel ettevõtjatel oleks väiksem tõenäosus oma hääl kuuldavaks teha. On ebatõenäoline, et kahe väljaarenenud demokraatliku õigussüsteemi vahel tekib palju vaidlusi, kuid kui riikidevahelisest vaidluste lahendamise menetlusest saaks norm, suureneks ka võimalike juhtumite arv, avaldades märkimisväärset mõju riikide vahenditele.

| 2.2.2. | Nagu Euroopa Komisjoni volinik Cecilia Malmström ise Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse üle peetavate läbirääkimiste kontekstis märkis (6), ei saa Ameerika Ühendriikide kohtutes rahvusvahelist õigust kehtestada ja mitte ükski Ameerika Ühendriikide seadus ei keela välisinvestorite diskrimineerimist. Teistes riikides võivad riigikohtud olla vähem usaldusväärsed. |
| --- | --- |

2.2.2.

Nagu Euroopa Komisjoni volinik Cecilia Malmström ise Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse üle peetavate läbirääkimiste kontekstis märkis (6), ei saa Ameerika Ühendriikide kohtutes rahvusvahelist õigust kehtestada ja mitte ükski Ameerika Ühendriikide seadus ei keela välisinvestorite diskrimineerimist. Teistes riikides võivad riigikohtud olla vähem usaldusväärsed.

| 2.2.3. | Investeerimine ei ole sama mis kaubandus. Kaubandusvaidluse puhul on riigil selgelt kohustus juhtimine üle võtta. Sellised vaidlused hõlmavad suure tõenäosusega ühte tootevaldkonda, näiteks banaanid, päikesepaneelid või tekstiil: dumping on WTO vaidluste lahendamise menetluse põhiteema. |
| --- | --- |

2.2.3.

Investeerimine ei ole sama mis kaubandus. Kaubandusvaidluse puhul on riigil selgelt kohustus juhtimine üle võtta. Sellised vaidlused hõlmavad suure tõenäosusega ühte tootevaldkonda, näiteks banaanid, päikesepaneelid või tekstiil: dumping on WTO vaidluste lahendamise menetluse põhiteema.

3.   Investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise areng

| 3.1. | Kuigi investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise juhtumite üldarv (7) on jätkuvalt väike, on selle kasutamine alates 2002. aastast märgatavalt sagenenud. See on proportsionaalne välismaiste otseinvesteeringute kogukasvuga, ületades 2013. aastaks kogu maailmas 25 triljonit USA dollarit. Euroopa investorid on alates 2002. aastast esitanud umbes 50 % kõigist nõuetest. Suhteliselt palju nõudeid on esitanud väiksemad või spetsialiseerunud ettevõtjad (8). On oluline, et investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise mis tahes uuendatud menetlus tehakse paremini kättesaadavaks VKEdele. |
| --- | --- |

3.1.

Kuigi investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise juhtumite üldarv (7) on jätkuvalt väike, on selle kasutamine alates 2002. aastast märgatavalt sagenenud. See on proportsionaalne välismaiste otseinvesteeringute kogukasvuga, ületades 2013. aastaks kogu maailmas 25 triljonit USA dollarit. Euroopa investorid on alates 2002. aastast esitanud umbes 50 % kõigist nõuetest. Suhteliselt palju nõudeid on esitanud väiksemad või spetsialiseerunud ettevõtjad (8). On oluline, et investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise mis tahes uuendatud menetlus tehakse paremini kättesaadavaks VKEdele.

| 3.1.1. | 356 teadaolevast lõpetatud juhtumist lahendati 25 % investori ja 37 % riigi kasuks. Ülejäänute osas jõuti kompromissile (9). |
| --- | --- |

3.1.1.

356 teadaolevast lõpetatud juhtumist lahendati 25 % investori ja 37 % riigi kasuks. Ülejäänute osas jõuti kompromissile (9).

| 3.2. | Nii tajutavate kui ka reaalsete probleemide tõttu, mis tulenevad rea investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise juhtumite otsustest kogu maailmas, sh teatud hulk käimasolevaid vaidlusi, on järjest märgatavam osa avalikust arvamusest, mida väljendavad ametiühingud, valitsusvälised organisatsioonid ja muud organisatsioonid, mures vaidluste lahendamise kasutamise pärast. Seejuures kasvab Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse puhul vastuseis investeerimispeatükile ning investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamisele. |
| --- | --- |

3.2.

Nii tajutavate kui ka reaalsete probleemide tõttu, mis tulenevad rea investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise juhtumite otsustest kogu maailmas, sh teatud hulk käimasolevaid vaidlusi, on järjest märgatavam osa avalikust arvamusest, mida väljendavad ametiühingud, valitsusvälised organisatsioonid ja muud organisatsioonid, mures vaidluste lahendamise kasutamise pärast. Seejuures kasvab Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse puhul vastuseis investeerimispeatükile ning investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamisele.

| 3.3. | Komitee märgib, et ilma investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise uuendamise ja investeerimispeatüki lisamiseta Atlandi-ülesesse kaubandus- ja investeerimispartnerlusse jääb loomulikult püsima ja kehtima üksikute liikmesriikide (v.a Iirimaa) läbirääkimiste tulemusel valminud 1  400 kahepoolses investeerimislepingus ja eelkõige hiljuti üheksa liikmesriigi ja Ameerika Ühendriikide vahel sõlmitud lepingutes sätestatud senine kord. |
| --- | --- |

3.3.

Komitee märgib, et ilma investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise uuendamise ja investeerimispeatüki lisamiseta Atlandi-ülesesse kaubandus- ja investeerimispartnerlusse jääb loomulikult püsima ja kehtima üksikute liikmesriikide (v.a Iirimaa) läbirääkimiste tulemusel valminud 1  400 kahepoolses investeerimislepingus ja eelkõige hiljuti üheksa liikmesriigi ja Ameerika Ühendriikide vahel sõlmitud lepingutes sätestatud senine kord.

Hääletuse tulemus

| Poolt: | 94 |
| --- | --- |
| Vastu: | 191 |
| Erapooletuid: | 25 |

Poolt:

94

Vastu:

191

Erapooletuid:

25

---

(1)  Investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise sätted sisalduvad umbes 93 %-s rohkem kui 3  250 rahvusvahelisest investeerimislepingust, mis on tänaseni allkirjastatud, ehkki menetlust ennast on kasutatud vähem kui 100 korral ehk vähem kui 3 % juhtudel.

(2)  Euroopa Komisjoni teabeleht riigi ja investori vaheliste vaidluste lahendamise kohta, punkt 2, 3.10.2013.

(3)  Komitee ettevõtlusümarlaual koostatud ühisavaldus Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse kohta, 16.12.2014.

(4)  Leping on veel ratifitseerimata ja Euroopa Kohtus on läbivaatamisel vaie, kas tegemist on nn segalepinguga, mis seetõttu vajab kõigi liikmesriikide parlamentide heakskiitu.

(5)  EMSK arvamus „Atlandi-ülesed kaubandussuhted ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee seisukohad seoses koostöö tõhustamise ning ELi ja Ameerika Ühendriikide võimaliku vabakaubanduslepinguga”, 4. juuni 2014 (ELT C 424, 26.11.2014, lk 9).

(6)  Euroopa Parlament, 6. mai.

(7)  610 kohtuasja 2014. aasta lõpuks.

(8)  Stockholmi kaubanduskoja andmetel on ligikaudu sajast ajavahemikul 2006–2011 lõpetatud juhtumist pea 22 % algatanud VKEd. Ka Saksa tööstuse keskliidu kohaselt lähtub ligikaudu 30 % Saksa ettevõtjate vaidlusjuhtumitest VKEdelt.

(9)  Euroopa Komisjoni teabeleht investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise kohta, 3. oktoober 2013.

---

III Ettevalmistavad aktid

EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE

komitee täiskogu 508. istungjärk 27.–28. mail 2015

| 8.10.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 332/64 |
| --- | --- | --- | --- |

8.10.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 332/64

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2011/16/EL seoses kohustusliku automaatse teabevahetusega maksustamise valdkonnas”

[COM(2015) 135 final – 2015/0068 CNS]

ja „Ettepanek: nõukogu direktiiv, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 2003/48/EÜ”

[COM(2015) 129 final – 2015/0065 (CNS)]

(2015/C 332/07)

| Pearaportöör: | Petru Sorin DANDEA |
| --- | --- |

Pearaportöör:

Petru Sorin DANDEA

31. märtsil 2015 otsustas Euroopa Liidu Nõukogu vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 115 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Ettepanek: nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2011/16/EL seoses kohustusliku automaatse teabevahetusega maksustamise valdkonnas”

[COM(2015) 135 final – 2015/0068 (CNS)]

ja

„Ettepanek: nõukogu direktiiv, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 2003/48/EÜ”

[COM(2015) 129 final – 2015/0065 (CNS)].

Komitee juhatus tegi 17. märtsil 2015 käesoleva arvamuse ettevalmistamise ülesandeks majandus- ja rahaliidu ning majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse sektsioonile.

Arvestades töö kiireloomulisust, määras komitee täiskogu 508. istungjärgul 27.–28. mail 2015 (27. mai istungil) pearaportööriks Petru Sorin Dandea ja võttis vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 148, vastu hääletas 11, erapooletuks jäi 15.

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tunneb heameelt Euroopa Komisjoni esitatud direktiivi ettepaneku üle, et jätkata jõupingutusi teatises „Tegevuskava maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidumise vastase võitluse tõhustamiseks” sisalduvate meetmete rakendamist (1). |
| --- | --- |

1.1.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tunneb heameelt Euroopa Komisjoni esitatud direktiivi ettepaneku üle, et jätkata jõupingutusi teatises „Tegevuskava maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidumise vastase võitluse tõhustamiseks” sisalduvate meetmete rakendamist (1).

| 1.2. | Komitee toetab seda, et piiriüleste eelotsuste ja siirdehindade eelkokkulepetega seonduvale teabele kohaldatakse nõukogu direktiivi 2011/16/EL sätteid kohustusliku automaatse teabevahetuse kohta, kuna asjaomast teavet kasutavad teatud olukorras piiriülese tegevusega ettevõtted selliste struktuuride loomiseks, mis õõnestavad maksubaasi liikmesriikides ja kahjustavad siseturu tõhusat toimimist. |
| --- | --- |

1.2.

Komitee toetab seda, et piiriüleste eelotsuste ja siirdehindade eelkokkulepetega seonduvale teabele kohaldatakse nõukogu direktiivi 2011/16/EL sätteid kohustusliku automaatse teabevahetuse kohta, kuna asjaomast teavet kasutavad teatud olukorras piiriülese tegevusega ettevõtted selliste struktuuride loomiseks, mis õõnestavad maksubaasi liikmesriikides ja kahjustavad siseturu tõhusat toimimist.

| 1.3. | Komitee on vastu maksudest kõrvalehoidumisele, mis ei ole küll oma olemuselt ebaseaduslik, kuid kujutab endast ebaeetilist tava, mis võimaldab ettevõtjatel maksta absoluutarvudes palju vähem makse võrreldes üksikisikute või väikese ja keskmise suurusega ettevõtetega. |
| --- | --- |

1.3.

Komitee on vastu maksudest kõrvalehoidumisele, mis ei ole küll oma olemuselt ebaseaduslik, kuid kujutab endast ebaeetilist tava, mis võimaldab ettevõtjatel maksta absoluutarvudes palju vähem makse võrreldes üksikisikute või väikese ja keskmise suurusega ettevõtetega.

| 1.4. | Komitee hinnangul võivad direktiivi ettepanekus kavandatud meetmed märkimisväärselt vähendada saamata jäänud maksutulu liikmesriikides, ning soovitab seega kõnealuseid meetmeid viivitamatult rakendama hakata. |
| --- | --- |

1.4.

Komitee hinnangul võivad direktiivi ettepanekus kavandatud meetmed märkimisväärselt vähendada saamata jäänud maksutulu liikmesriikides, ning soovitab seega kõnealuseid meetmeid viivitamatult rakendama hakata.

| 1.5. | Eelotsuste ja siirdehindade eelkokkulepetega seonduv teave on väga oluline ja võib aidata liikmesriike varitehingute tuvastamisel. Komitee juhib siiski tähelepanu sellele, et paljudel juhtudel võib osutuda raskeks tehingut õiguslikult varitehinguks kvalifitseerida. Seega soovitab komitee liikmesriikidel püüda direktiivi eelnõus sisalduvaid sätteid võimalikult täpselt kohaldada. |
| --- | --- |

1.5.

Eelotsuste ja siirdehindade eelkokkulepetega seonduv teave on väga oluline ja võib aidata liikmesriike varitehingute tuvastamisel. Komitee juhib siiski tähelepanu sellele, et paljudel juhtudel võib osutuda raskeks tehingut õiguslikult varitehinguks kvalifitseerida. Seega soovitab komitee liikmesriikidel püüda direktiivi eelnõus sisalduvaid sätteid võimalikult täpselt kohaldada.

| 1.6. | Komitee soovitab Euroopa Komisjonil tõhustada jõupingutusi Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni tasandil peetavate läbirääkimiste raames, et kehtestada maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise standard ja et see hõlmaks direktiivi eelnõus sisalduvaid sätteid. Maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise standard ning Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) standard kohustusliku automaatse teabevahetuse kohta on kõige tõhusamad vahendid ülemaailmses võitluses maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidumise vastu. |
| --- | --- |

1.6.

Komitee soovitab Euroopa Komisjonil tõhustada jõupingutusi Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni tasandil peetavate läbirääkimiste raames, et kehtestada maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise standard ja et see hõlmaks direktiivi eelnõus sisalduvaid sätteid. Maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise standard ning Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) standard kohustusliku automaatse teabevahetuse kohta on kõige tõhusamad vahendid ülemaailmses võitluses maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidumise vastu.

| 1.7. | Komitee tervitab komisjoni ettepanekut tunnistada kehtetuks nõukogu direktiiv 2003/48/EÜ hoiuste intresside maksustamise kohta (hoiuste direktiiv). Nõukogu direktiiv 2014/107/EL, millega muudetakse nõukogu direktiivi 2011/16/EL, hõlmab kõiki finantstooteid, sealhulgas ka neid, mida käsitletakse hoiuste direktiivis. Direktiivi kehtetuks tunnistamise ettepaneku eesmärk on vältida kahe standardi paralleelset kohaldamist ja lihtsustada eeskirju. |
| --- | --- |

1.7.

Komitee tervitab komisjoni ettepanekut tunnistada kehtetuks nõukogu direktiiv 2003/48/EÜ hoiuste intresside maksustamise kohta (hoiuste direktiiv). Nõukogu direktiiv 2014/107/EL, millega muudetakse nõukogu direktiivi 2011/16/EL, hõlmab kõiki finantstooteid, sealhulgas ka neid, mida käsitletakse hoiuste direktiivis. Direktiivi kehtetuks tunnistamise ettepaneku eesmärk on vältida kahe standardi paralleelset kohaldamist ja lihtsustada eeskirju.

2.   Komisjoni ettepanekud

| 2.1. | 18. märtsil 2015 esitas Euroopa Komisjon kolm dokumenti (2) eesmärgiga kehtestada meetmed, mis on kavandatud tegevuskavas maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidumise vastase võitluse tõhustamiseks (3). Esimese dokumendi (COM(2015) 135 final) puhul on tegemist ettepanekuga võtta vastu nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2011/16/EL halduskoostöö kohta maksustamise valdkonnas. Teine dokument on komisjoni teatis COM(2015) 136 final, milles esitatakse maksustamise läbipaistvuse valdkonnas tehtud edusammud ja komisjoni meetmed maksustamise läbipaistvuse suurendamiseks. Kolmas dokument, COM(2015) 129 final, on ettepanek võtta vastu nõukogu direktiiv, millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2003/48/EÜ hoiuste intresside maksustamise kohta (hoiuste direktiiv). |
| --- | --- |

2.1.

18. märtsil 2015 esitas Euroopa Komisjon kolm dokumenti (2) eesmärgiga kehtestada meetmed, mis on kavandatud tegevuskavas maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidumise vastase võitluse tõhustamiseks (3). Esimese dokumendi (COM(2015) 135 final) puhul on tegemist ettepanekuga võtta vastu nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2011/16/EL halduskoostöö kohta maksustamise valdkonnas. Teine dokument on komisjoni teatis COM(2015) 136 final, milles esitatakse maksustamise läbipaistvuse valdkonnas tehtud edusammud ja komisjoni meetmed maksustamise läbipaistvuse suurendamiseks. Kolmas dokument, COM(2015) 129 final, on ettepanek võtta vastu nõukogu direktiiv, millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2003/48/EÜ hoiuste intresside maksustamise kohta (hoiuste direktiiv).

| 2.2. | Ettepanekuga võtta vastu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2011/16/EL, soovib komisjon tagada igakülgse ja tulemusliku halduskoostöö maksuametite vahel, sätestades automaatse teabevahetuse kohutuse seoses piiriüleste eelotsustega ja siirdehindade eelkokkulepetega, mida kasutavad ettevõtjad. Need meetmed võivad teatud juhul kaasa aidata madala maksumäära kehtestamisele liikmesriigis, kes teeb maksuotsuse, ning põhjustada seega nende tulude summa märkimisväärset vähenemist, mis kuuluvad maksustamisele veel teistes asjaomastes liikmesriikides. |
| --- | --- |

2.2.

Ettepanekuga võtta vastu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2011/16/EL, soovib komisjon tagada igakülgse ja tulemusliku halduskoostöö maksuametite vahel, sätestades automaatse teabevahetuse kohutuse seoses piiriüleste eelotsustega ja siirdehindade eelkokkulepetega, mida kasutavad ettevõtjad. Need meetmed võivad teatud juhul kaasa aidata madala maksumäära kehtestamisele liikmesriigis, kes teeb maksuotsuse, ning põhjustada seega nende tulude summa märkimisväärset vähenemist, mis kuuluvad maksustamisele veel teistes asjaomastes liikmesriikides.

| 2.3. | Ettepanek võtta vastu nõukogu direktiiv, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 2003/48/EÜ hoiuste intresside maksustamise kohta (hoiuste direktiiv), on asjakohane, kuna kooskõlas 9. detsembril 2014 vastu võetud nõukogu direktiiviga 2014/107/EL, millega muudetakse direktiivi 2011/16/EL seoses kohustusliku automaatse teabevahetusega maksustamise valdkonnas ning kehtestatakse ELi õigusaktides finantskontosid käsitleva automaatse teabevahetuse ülemaailmne standard, katab kõnealune direktiiv muude tulukategooriate kõrval ka hoiustelt saadud tulu. Seega tuleb tunnistada kehtetuks hoiuste maksustamist käsitlev direktiiv, et vältida kahe standardi paralleelset kohaldamist, mis toob endaga kaasa ka täiendava ja ebaproportsionaalse halduskoormuse ettevõtjate jaoks. |
| --- | --- |

2.3.

Ettepanek võtta vastu nõukogu direktiiv, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 2003/48/EÜ hoiuste intresside maksustamise kohta (hoiuste direktiiv), on asjakohane, kuna kooskõlas 9. detsembril 2014 vastu võetud nõukogu direktiiviga 2014/107/EL, millega muudetakse direktiivi 2011/16/EL seoses kohustusliku automaatse teabevahetusega maksustamise valdkonnas ning kehtestatakse ELi õigusaktides finantskontosid käsitleva automaatse teabevahetuse ülemaailmne standard, katab kõnealune direktiiv muude tulukategooriate kõrval ka hoiustelt saadud tulu. Seega tuleb tunnistada kehtetuks hoiuste maksustamist käsitlev direktiiv, et vältida kahe standardi paralleelset kohaldamist, mis toob endaga kaasa ka täiendava ja ebaproportsionaalse halduskoormuse ettevõtjate jaoks.

| 2.4. | Dokumendis „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule maksustamise läbipaistvuse kohta, et võidelda maksudest kõrvalehoidmise ja maksustamise vältimise vastu” korratakse edusamme maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidumise vastase võitluse tegevuskavas sisalduvate meetmete rakendamisel. Komisjon esitab selles ka meetmed, mida võiks edaspidi rakendada. |
| --- | --- |

2.4.

Dokumendis „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule maksustamise läbipaistvuse kohta, et võidelda maksudest kõrvalehoidmise ja maksustamise vältimise vastu” korratakse edusamme maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidumise vastase võitluse tegevuskavas sisalduvate meetmete rakendamisel. Komisjon esitab selles ka meetmed, mida võiks edaspidi rakendada.

3.   Üldised märkused

| 3.1. | Esitades direktiivi eelnõu, millega muudetakse direktiivi 2011/16/EL maksustamisalase halduskoostöö kohta, jätkab komisjon nende meetmete rakendamist, mis sisalduvad maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidumise vastase võitluse tõhustamise tegevuskavas, mille komisjon esitas 2012. aasta lõpus Euroopa Ülemkogu taotlusel. Samateemalises arvamuses (4) tervitas komitee kõnealust tegevuskava ja väljendas komisjonile toetust võitluses nende siseturgu kahjustavate tavade vastu. |
| --- | --- |

3.1.

Esitades direktiivi eelnõu, millega muudetakse direktiivi 2011/16/EL maksustamisalase halduskoostöö kohta, jätkab komisjon nende meetmete rakendamist, mis sisalduvad maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidumise vastase võitluse tõhustamise tegevuskavas, mille komisjon esitas 2012. aasta lõpus Euroopa Ülemkogu taotlusel. Samateemalises arvamuses (4) tervitas komitee kõnealust tegevuskava ja väljendas komisjonile toetust võitluses nende siseturgu kahjustavate tavade vastu.

| 3.2. | Direktiivi eelnõu eesmärk on liigitada piiriüleseid eelotsuseid ja siirdehindade eelkokkuleppeid käsitlev teave kategooriatesse, mille kohta kehtib kohustusliku automaatse teabevahetuse nõue. Ettevõtjad soovivad maksuameti maksuotsuseid sageli selleks, et saada kinnitust oma äritegevuse seaduslikkuse kohta. Maksuotsused iseenesest ei kujuta endast probleemi ning neid kasutatakse paljudes liikmesriikides. Siiski kasutavad ettevõtjad neid otsuseid mõnikord selliste struktuuride loomiseks, mis võimaldavad neil maksta vähem makse, mis õõnestab maksubaasi liikmesriikides ja kahjustab siseturu tõhusat toimimist. Komitee pooldab asjaomase teabe kaasamist kategooriasse, mille puhul kehtib automaatse teabevahetuse kohustus, kui liikmesriigid vajavad seda agressiivse maksuplaneerimise vastu võitlemiseks võetavate meetmete raames. |
| --- | --- |

3.2.

Direktiivi eelnõu eesmärk on liigitada piiriüleseid eelotsuseid ja siirdehindade eelkokkuleppeid käsitlev teave kategooriatesse, mille kohta kehtib kohustusliku automaatse teabevahetuse nõue. Ettevõtjad soovivad maksuameti maksuotsuseid sageli selleks, et saada kinnitust oma äritegevuse seaduslikkuse kohta. Maksuotsused iseenesest ei kujuta endast probleemi ning neid kasutatakse paljudes liikmesriikides. Siiski kasutavad ettevõtjad neid otsuseid mõnikord selliste struktuuride loomiseks, mis võimaldavad neil maksta vähem makse, mis õõnestab maksubaasi liikmesriikides ja kahjustab siseturu tõhusat toimimist. Komitee pooldab asjaomase teabe kaasamist kategooriasse, mille puhul kehtib automaatse teabevahetuse kohustus, kui liikmesriigid vajavad seda agressiivse maksuplaneerimise vastu võitlemiseks võetavate meetmete raames.

| 3.3. | Komisjoni esitatud muudatused võimaldavad liikmesriikidel ühtlasi tuvastada selliseid võimalikke ettevõtjate loodud struktuure, mis õõnestavad liikmesriigi maksubaasi, näiteks siirdehindade kehtestamise tõttu, mis võimaldavad ettevõtjatel ära kasuta madalat maksumäära muudes liikmesriikides kui selles, kus maksustamisele kuuluv tulu on loodud. Komitee on mitmeid kordi väljendanud oma vastuseisu neile tavadele, mis ei ole oma olemuselt küll ebaseaduslikud, kuid on siiski ebaeetilised, kuna nad ärgitavad liikmesriike suurendama väikeste maksukohustuslaste maksustamistaset, sõltumata sellest, kas on tegemist ettevõtjate või füüsiliste isikutega, kes lõppkokkuvõttes maksavad absoluutarvudes rohkem makse kui suured ettevõtted. |
| --- | --- |

3.3.

Komisjoni esitatud muudatused võimaldavad liikmesriikidel ühtlasi tuvastada selliseid võimalikke ettevõtjate loodud struktuure, mis õõnestavad liikmesriigi maksubaasi, näiteks siirdehindade kehtestamise tõttu, mis võimaldavad ettevõtjatel ära kasuta madalat maksumäära muudes liikmesriikides kui selles, kus maksustamisele kuuluv tulu on loodud. Komitee on mitmeid kordi väljendanud oma vastuseisu neile tavadele, mis ei ole oma olemuselt küll ebaseaduslikud, kuid on siiski ebaeetilised, kuna nad ärgitavad liikmesriike suurendama väikeste maksukohustuslaste maksustamistaset, sõltumata sellest, kas on tegemist ettevõtjate või füüsiliste isikutega, kes lõppkokkuvõttes maksavad absoluutarvudes rohkem makse kui suured ettevõtted.

| 3.4. | Komisjon tunnistab, et seaduslik maksudest kõrvalehoidumine ning maksupettused ja ebaseaduslik maksudest kõrvalehoidumine on märkimisväärse piiriülese ulatusega nähtused, mida hõlbustavad üleilmastumine ja maksumaksjate suurem liikuvus. Komitee hinnangul võivad direktiivi eelnõus kavandatud meetmed märkimisväärselt vähendada maksutulu kadu liikmesriikides, ning soovitab seega kõnealused meetmed viivitamatult vastu võtta. |
| --- | --- |

3.4.

Komisjon tunnistab, et seaduslik maksudest kõrvalehoidumine ning maksupettused ja ebaseaduslik maksudest kõrvalehoidumine on märkimisväärse piiriülese ulatusega nähtused, mida hõlbustavad üleilmastumine ja maksumaksjate suurem liikuvus. Komitee hinnangul võivad direktiivi eelnõus kavandatud meetmed märkimisväärselt vähendada maksutulu kadu liikmesriikides, ning soovitab seega kõnealused meetmed viivitamatult vastu võtta.

| 3.5. | Hoiuste kaasamine automaatse ja kohustusliku teabevahetuse alla kuuluva tulu kategooriatesse, mida reguleerib direktiiv maksustamisalase halduskoostöö kohta, lihtsustaks õigusraamistikku, suurendades samas maksustamisprotsessi läbipaistvust. Komitee toetab direktiivi eelnõud, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 2003/48/EÜ hoiuste intresside maksustamise kohta (hoiuste direktiiv), mille kohaldamisala käsitletakse ja laiendatakse nõukogu direktiivis 2014/107/EL, millega muudetakse direktiivi 2011/16/EL seoses kohustusliku automaatse teabevahetusega maksustamise valdkonnas. |
| --- | --- |

3.5.

Hoiuste kaasamine automaatse ja kohustusliku teabevahetuse alla kuuluva tulu kategooriatesse, mida reguleerib direktiiv maksustamisalase halduskoostöö kohta, lihtsustaks õigusraamistikku, suurendades samas maksustamisprotsessi läbipaistvust. Komitee toetab direktiivi eelnõud, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 2003/48/EÜ hoiuste intresside maksustamise kohta (hoiuste direktiiv), mille kohaldamisala käsitletakse ja laiendatakse nõukogu direktiivis 2014/107/EL, millega muudetakse direktiivi 2011/16/EL seoses kohustusliku automaatse teabevahetusega maksustamise valdkonnas.

4.   Konkreetsed märkused

| 4.1. | Agressiivne maksuplaneerimine, mida soodustavad teatud piiriülese tegevusega ettevõtjad, põhjustab liikmesriikides eelarvekahju, mis ulatub sadade miljardite eurodeni aastas. Komitee pooldab seda, et nii eelotsused kui ka riikide haldusasutuste otsused siirdehindade eelkokkulepete kohta kaasataks automaatse ja kohustusliku teabevahetuse alla kuuluva teabe kategooriatesse, mida reguleerib direktiivi 2011/16/EL artikli 8 lõike 5 punkt a; lisaks sellele leiab komitee, et kõnealune muudatus on vajalik samm maksustamise läbipaistvuse suurendamiseks ja selle kahjuliku nähtuse vastu võitlemiseks. |
| --- | --- |

4.1.

Agressiivne maksuplaneerimine, mida soodustavad teatud piiriülese tegevusega ettevõtjad, põhjustab liikmesriikides eelarvekahju, mis ulatub sadade miljardite eurodeni aastas. Komitee pooldab seda, et nii eelotsused kui ka riikide haldusasutuste otsused siirdehindade eelkokkulepete kohta kaasataks automaatse ja kohustusliku teabevahetuse alla kuuluva teabe kategooriatesse, mida reguleerib direktiivi 2011/16/EL artikli 8 lõike 5 punkt a; lisaks sellele leiab komitee, et kõnealune muudatus on vajalik samm maksustamise läbipaistvuse suurendamiseks ja selle kahjuliku nähtuse vastu võitlemiseks.

| 4.2. | Asjaolu, et liikmesriikidel vastavalt direktiivi ettepaneku sätetele on juurdepääs kahte liiki otsustega seonduvale teabele, ei taga siiski nende struktuuride kõrvaldamist, mida ettevõtjad kasutavad maksudest kõrvalehoidumiseks. Enamikul juhtudel kasutatakse nende struktuuridega ära siseriiklike õigusnormide lünki või riikide õigusnormide erinevusi. Komitee kutsub komisjoni ja liikmesriike üles jätkama olemasoleva õigusraamistiku lihtsustamist ja ühtlustamist nii ELi kui ka riiklikul tasandil. |
| --- | --- |

4.2.

Asjaolu, et liikmesriikidel vastavalt direktiivi ettepaneku sätetele on juurdepääs kahte liiki otsustega seonduvale teabele, ei taga siiski nende struktuuride kõrvaldamist, mida ettevõtjad kasutavad maksudest kõrvalehoidumiseks. Enamikul juhtudel kasutatakse nende struktuuridega ära siseriiklike õigusnormide lünki või riikide õigusnormide erinevusi. Komitee kutsub komisjoni ja liikmesriike üles jätkama olemasoleva õigusraamistiku lihtsustamist ja ühtlustamist nii ELi kui ka riiklikul tasandil.

| 4.3. | Eelotsuste ja siirdehindade eelkokkulepetega seonduv teave on väga oluline ning võib aidata liikmesriike varitehingute tuvastamisel. Tänu üldise kuritarvitustevastase eeskirja kehtestamisele direktiiviga 2011/96/EL (eri liikmesriikide ema- ja tütarettevõtjate suhtes kohaldatava ühise maksustamissüsteemi kohta) võivad liikmesriigid varitehingu tõttu saamata jäänud maksutulu sisse nõuda. Komitee juhib siiski tähelepanu sellele, et paljudel juhtudel võib osutuda raskeks tehingut õiguslikult varitehinguks kvalifitseerida. |
| --- | --- |

4.3.

Eelotsuste ja siirdehindade eelkokkulepetega seonduv teave on väga oluline ning võib aidata liikmesriike varitehingute tuvastamisel. Tänu üldise kuritarvitustevastase eeskirja kehtestamisele direktiiviga 2011/96/EL (eri liikmesriikide ema- ja tütarettevõtjate suhtes kohaldatava ühise maksustamissüsteemi kohta) võivad liikmesriigid varitehingu tõttu saamata jäänud maksutulu sisse nõuda. Komitee juhib siiski tähelepanu sellele, et paljudel juhtudel võib osutuda raskeks tehingut õiguslikult varitehinguks kvalifitseerida.

| 4.4. | Komitee kordab oma varasemas arvamuses väljendatud ettepanekut, mille kohaselt liikmesriigid peaksid kehtestama menetluse, et keelata neile ettevõtjatele juurdepääs avaliku sektori ja ELi vahenditele, kes innustavad seaduslikku maksudest kõrvalehoidumist või arendavad oma äritegevust maksuparadiisidena tuntud territooriumide kaudu. |
| --- | --- |

4.4.

Komitee kordab oma varasemas arvamuses väljendatud ettepanekut, mille kohaselt liikmesriigid peaksid kehtestama menetluse, et keelata neile ettevõtjatele juurdepääs avaliku sektori ja ELi vahenditele, kes innustavad seaduslikku maksudest kõrvalehoidumist või arendavad oma äritegevust maksuparadiisidena tuntud territooriumide kaudu.

| 4.5. | Arvestades automaatse ja kohustusliku teabevahetuse alla kuuluva teabe suurt mahtu ning asjaolu, et direktiivi artiklis 8 nimetatud teabekategooriatele lisanduvad uued kategooriad, soovitab komitee liikmesriikidel tagada direktiivi ettepanekus kavandatud sätete nõuetekohaseks rakendamiseks vajaliku personali ja infotehnoloogia. Lisaks sellele peab komitee vajalikuks, et riiklike maksuasutuste personalile, kelle ülesandeks on automaatne ja kohustuslik teabevahetus, tuleks tagada koolitus nende komisjoniga ühiselt koostatud standardvormide nõuetekohaseks kasutamiseks, mis lihtsustavad kõnealust teabevahetust, ning kõnealuse teabe säilitamiseks edaspidi komisjoni poolt hallatavas keskandmebaasis. |
| --- | --- |

4.5.

Arvestades automaatse ja kohustusliku teabevahetuse alla kuuluva teabe suurt mahtu ning asjaolu, et direktiivi artiklis 8 nimetatud teabekategooriatele lisanduvad uued kategooriad, soovitab komitee liikmesriikidel tagada direktiivi ettepanekus kavandatud sätete nõuetekohaseks rakendamiseks vajaliku personali ja infotehnoloogia. Lisaks sellele peab komitee vajalikuks, et riiklike maksuasutuste personalile, kelle ülesandeks on automaatne ja kohustuslik teabevahetus, tuleks tagada koolitus nende komisjoniga ühiselt koostatud standardvormide nõuetekohaseks kasutamiseks, mis lihtsustavad kõnealust teabevahetust, ning kõnealuse teabe säilitamiseks edaspidi komisjoni poolt hallatavas keskandmebaasis.

| 4.6. | Seoses 2013. aastal tehtud muudatustega ja käsitletavas direktiivi ettepanekus esitatud muudatustega nähakse direktiivis 2011/16/EL ette kõiki liidus tegutsevate füüsiliste ja juriidiliste isikute peamisi tulu kategooriaid käsitleva teabe vahetus. Seega on liikmesriikide käsutuses teave kogu ELi territooriumil loodud tulu kohta. Ettevõtete poolt loodud struktuurid, mis innustavad agressiivset maksuplaneerimist, on paljudel juhtudel seotud ka riikide või territooriumidega väljaspool Euroopa Liitu. Juhul, kui ettepanek, mille komisjon esitas kõnealuse direktiivi eelnõus, on ambitsioonikam kui maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise standardi eelnõus, mille üle peetakse praegu läbirääkimisi OECD tasandil, soovitab komitee Euroopa Komisjonil ja liikmesriikidel tõhustada koostööd selleks, et asjaomasest standardist ja OECD standardist kohustusliku automaatse teabevahetuse kohta saaksid tõeliselt ülemaailmsed standardid. |
| --- | --- |

4.6.

Seoses 2013. aastal tehtud muudatustega ja käsitletavas direktiivi ettepanekus esitatud muudatustega nähakse direktiivis 2011/16/EL ette kõiki liidus tegutsevate füüsiliste ja juriidiliste isikute peamisi tulu kategooriaid käsitleva teabe vahetus. Seega on liikmesriikide käsutuses teave kogu ELi territooriumil loodud tulu kohta. Ettevõtete poolt loodud struktuurid, mis innustavad agressiivset maksuplaneerimist, on paljudel juhtudel seotud ka riikide või territooriumidega väljaspool Euroopa Liitu. Juhul, kui ettepanek, mille komisjon esitas kõnealuse direktiivi eelnõus, on ambitsioonikam kui maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise standardi eelnõus, mille üle peetakse praegu läbirääkimisi OECD tasandil, soovitab komitee Euroopa Komisjonil ja liikmesriikidel tõhustada koostööd selleks, et asjaomasest standardist ja OECD standardist kohustusliku automaatse teabevahetuse kohta saaksid tõeliselt ülemaailmsed standardid.

| 4.7. | Komitee tervitab komisjoni ettepanekut tunnistada kehtetuks nõukogu direktiiv 2003/48/EÜ hoiuste intresside maksustamise kohta (hoiuste direktiiv). Nagu eelpool öeldud, hõlmab nõukogu direktiiv 2014/107/EL, millega muudetakse nõukogu direktiivi 2011/16/EL, kõiki finantstooteid, sealhulgas ka neid, mida käsitletakse hoiuste direktiivis. Käsitletava direktiivi ettepaneku eesmärk on vältida kahe standardi paralleelset kohaldamist finantskontodealase teabevahetuse valdkonnas. Seega lihtsustatakse ja muudetakse läbipaistvamaks maksustamise eeskirjad. |
| --- | --- |

4.7.

Komitee tervitab komisjoni ettepanekut tunnistada kehtetuks nõukogu direktiiv 2003/48/EÜ hoiuste intresside maksustamise kohta (hoiuste direktiiv). Nagu eelpool öeldud, hõlmab nõukogu direktiiv 2014/107/EL, millega muudetakse nõukogu direktiivi 2011/16/EL, kõiki finantstooteid, sealhulgas ka neid, mida käsitletakse hoiuste direktiivis. Käsitletava direktiivi ettepaneku eesmärk on vältida kahe standardi paralleelset kohaldamist finantskontodealase teabevahetuse valdkonnas. Seega lihtsustatakse ja muudetakse läbipaistvamaks maksustamise eeskirjad.

Brüssel, 27. mai 2015

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Henri MALOSSE

---

(1)  COM(2012) 722 final – Tegevuskava maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidumise vastase võitluse tõhustamiseks.

1

(2)  COM(2015) 135 final – „Ettepanek: nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2011/16/EL seoses kohustusliku automaatse teabevahetusega maksustamise valdkonnas”.

2

COM(2015) 136 final – „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule maksustamise läbipaistvuse kohta, et võidelda maksudest kõrvalehoidmise ja maksustamise vältimise vastu”.

COM(2015) 129 final – „Ettepanek: nõukogu direktiiv, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 2003/48/EÜ”.

(3)  COM(2012) 722 final – Tegevuskava maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidumise vastase võitluse tõhustamiseks.

3

(4)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule – Tegevuskava maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidumise vastase võitluse tõhustamiseks” (ELT C 198, 10.7.2013, lk 34).

4

---

| 8.10.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 332/68 |
| --- | --- | --- | --- |

8.10.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 332/68

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: nõukogu otsus liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta”

[COM(2015) 098 final – 2015/0051 (NLE)]

(2015/C 332/08)

| Raportöör: | Carlos Manuel TRINDADE |
| --- | --- |
| Kaasraportöör: | Vladimíra DRBALOVÁ |

Raportöör:

Carlos Manuel TRINDADE

Kaasraportöör:

Vladimíra DRBALOVÁ

10. märtsil 2015 otsustas nõukogu vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 148 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Ettepanek: nõukogu otsus liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta”

[COM(2015) 098 final – 2015/0051 (NLE)].

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon võttis arvamuse vastu 7. mail 2015.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 508. istungjärgul 27.–28. mail 2015 (27. mai istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 109, vastu hääletas 9, erapooletuks jäi 4.

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Vaatamata tehtud jõupingutustele ja võetud meetmetele on pikk ja kestev ELi majanduskriis on avaldanud väga negatiivset mõju tööhõive ja eeskätt pikaajalise töötuse määrale, põhjustades noorte aeglast ja keerulist üleminekut hariduse omandamiselt tööturule, samuti vaesuse määrale suures enamikus liikmesriikides. Vastupidiselt soovitud majanduste lähenemisele on erinevused liikmesriikide ja nende piirkondade vahel teravnenud. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee peab seda olukorda vastuvõetamatuks ja soovitab, et komisjon seaks koos liikmesriikidega lühiajaliselt sihid ja võtaks üksikasjalikud meetmed, et seda olukorda paremusele pöörata. |
| --- | --- |

1.1.

Vaatamata tehtud jõupingutustele ja võetud meetmetele on pikk ja kestev ELi majanduskriis on avaldanud väga negatiivset mõju tööhõive ja eeskätt pikaajalise töötuse määrale, põhjustades noorte aeglast ja keerulist üleminekut hariduse omandamiselt tööturule, samuti vaesuse määrale suures enamikus liikmesriikides. Vastupidiselt soovitud majanduste lähenemisele on erinevused liikmesriikide ja nende piirkondade vahel teravnenud. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee peab seda olukorda vastuvõetamatuks ja soovitab, et komisjon seaks koos liikmesriikidega lühiajaliselt sihid ja võtaks üksikasjalikud meetmed, et seda olukorda paremusele pöörata.

| 1.2. | Komiteel on heameel täheldada, et Euroopa Komisjon on muutnud 2015. aasta tööhõivesuuniseid, et võtta arvesse hiljutist olukorda ja tegeleda paljude majanduslike ja sotsiaalsete nõrkade kohtadega. |
| --- | --- |

1.2.

Komiteel on heameel täheldada, et Euroopa Komisjon on muutnud 2015. aasta tööhõivesuuniseid, et võtta arvesse hiljutist olukorda ja tegeleda paljude majanduslike ja sotsiaalsete nõrkade kohtadega.

| 1.3. | Pidades silmas asjaolu, et tööhõivesuunised ja majanduspoliitika üldsuunised mõjutavad üksteist tugevalt, nõuab komitee tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid teeksid kiireloomuliselt majandus-, finants- ja sotsiaalpoliitikas vajalikud muudatused, et täita täielikult strateegia „Euroopa 2020” eesmärgid, tuginedes struktuurireformidele. |
| --- | --- |

1.3.

Pidades silmas asjaolu, et tööhõivesuunised ja majanduspoliitika üldsuunised mõjutavad üksteist tugevalt, nõuab komitee tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid teeksid kiireloomuliselt majandus-, finants- ja sotsiaalpoliitikas vajalikud muudatused, et täita täielikult strateegia „Euroopa 2020” eesmärgid, tuginedes struktuurireformidele.

| 1.4. | Komitee tervitas sotsiaalsete investeeringute paketti (1) ja hindas kõrgelt noortegarantii käivitamist, mille kohta ta esitas täiendavad ettepanekud (2). See komitee antud panus kehtib jätkuvalt ja komisjon peab seda Euroopa poolaasta raames nõuetekohaselt arvesse võtma. Liikmesriikide roll avaliku sektori investeeringute suurendamisel töökohtade loomiseks on põhitähtis ja tööhõive mõõdet tuleb avalikel hankekonkurssidel väärtustada ettepanekute olulise valikukriteeriumina. |
| --- | --- |

1.4.

Komitee tervitas sotsiaalsete investeeringute paketti (1) ja hindas kõrgelt noortegarantii käivitamist, mille kohta ta esitas täiendavad ettepanekud (2). See komitee antud panus kehtib jätkuvalt ja komisjon peab seda Euroopa poolaasta raames nõuetekohaselt arvesse võtma. Liikmesriikide roll avaliku sektori investeeringute suurendamisel töökohtade loomiseks on põhitähtis ja tööhõive mõõdet tuleb avalikel hankekonkurssidel väärtustada ettepanekute olulise valikukriteeriumina.

| 1.5. | Komitee arvates tuleb uute tööhõivesuunistega raskustest jagu saada ja rakendada kõik majandus- ja sotsiaalvaldkonna jõud tugevas ühenduses sobivate ja realistlike poliitikameetmete teenistusse, mis suurendaksid majanduskasvu ja konkurentsivõimet ning annaksid tulemuseks töökohtade loomise, et viia strateegia „Euroopa 2020” (ja selles ette nähtud arukas, jätkusuutlik ja kaasav majanduskasv) ellu ning saavutada Euroopa kodanikele paremad elamistingimused ja ühtlustatud areng. |
| --- | --- |

1.5.

Komitee arvates tuleb uute tööhõivesuunistega raskustest jagu saada ja rakendada kõik majandus- ja sotsiaalvaldkonna jõud tugevas ühenduses sobivate ja realistlike poliitikameetmete teenistusse, mis suurendaksid majanduskasvu ja konkurentsivõimet ning annaksid tulemuseks töökohtade loomise, et viia strateegia „Euroopa 2020” (ja selles ette nähtud arukas, jätkusuutlik ja kaasav majanduskasv) ellu ning saavutada Euroopa kodanikele paremad elamistingimused ja ühtlustatud areng.

| 1.6. | Komitee on sügavalt mures ELis kestva kokkuhoiupoliitika pärast, mis takistab tööhõive suurendamise ja vaesuse vähendamise eesmärkide elluviimist. Sellega seoses on komitee üllatunud, et komisjon on nii oma ühises tööhõivearuandes kui ka tööhõivesuunistes täiesti ignoreerinud ohtu, et langev inflatsioon võib muutuda deflatsiooniks. See on eriti kahjustanud teatud elanikerühmi, nagu noored, madala kvalifikatsiooniga inimesed, pikaajalised töötud, naised, puudega inimesed, sisserändajad, lapsed, romad ja üksikvanemaga perekonnad. Komitee on seisukohal, et tööhõivesuunised ei kajasta piisavalt vajadust muuta tööpuuduse ja vaesuse vastu võitlemine ELi ja liikmesriikide poliitika keskseteks eesmärkideks. |
| --- | --- |

1.6.

Komitee on sügavalt mures ELis kestva kokkuhoiupoliitika pärast, mis takistab tööhõive suurendamise ja vaesuse vähendamise eesmärkide elluviimist. Sellega seoses on komitee üllatunud, et komisjon on nii oma ühises tööhõivearuandes kui ka tööhõivesuunistes täiesti ignoreerinud ohtu, et langev inflatsioon võib muutuda deflatsiooniks. See on eriti kahjustanud teatud elanikerühmi, nagu noored, madala kvalifikatsiooniga inimesed, pikaajalised töötud, naised, puudega inimesed, sisserändajad, lapsed, romad ja üksikvanemaga perekonnad. Komitee on seisukohal, et tööhõivesuunised ei kajasta piisavalt vajadust muuta tööpuuduse ja vaesuse vastu võitlemine ELi ja liikmesriikide poliitika keskseteks eesmärkideks.

| 1.6.1. | Komitee on seisukohal, et EL ei ole suutnud luua ega pakkuda tööhõivevõimalusi ja on palju väljakutseid, millele on ELil ja liikmesriikidel vaja leida sobivad ja kiireloomulised vastused:






  a) | kestev kõrge tööpuuduse määr paljudes liikmesriikides; |
| --- | --- | --- |

1.6.1.

Komitee on seisukohal, et EL ei ole suutnud luua ega pakkuda tööhõivevõimalusi ja on palju väljakutseid, millele on ELil ja liikmesriikidel vaja leida sobivad ja kiireloomulised vastused:

a)

kestev kõrge tööpuuduse määr paljudes liikmesriikides;

| b) | vastuvõetamatult suur noorte tööpuudus; |
| --- | --- |

b)

vastuvõetamatult suur noorte tööpuudus;

| c) | muret tekitav pikaajaline tööpuudus; |
| --- | --- |

c)

muret tekitav pikaajaline tööpuudus;

| d) | tööturu üha suurem killustatus ja ebatüüpiliste töölepingute mahu pidev suurenemine; |
| --- | --- |

d)

tööturu üha suurem killustatus ja ebatüüpiliste töölepingute mahu pidev suurenemine;

| e) | uute töökohtade halb kvaliteet; |
| --- | --- |

e)

uute töökohtade halb kvaliteet;

| f) | suur sotsiaalse tõrjutuse ja kihistumise risk eeskätt laste, romade, sisserändajate ja kodutute hulgas, mis toob kaasa sideme katkemise tööturuga ja vaesuse suurenemise; |
| --- | --- |

f)

suur sotsiaalse tõrjutuse ja kihistumise risk eeskätt laste, romade, sisserändajate ja kodutute hulgas, mis toob kaasa sideme katkemise tööturuga ja vaesuse suurenemise;

| g) | kasvav madalapalgalisus ja palgavaesus; |
| --- | --- |

g)

kasvav madalapalgalisus ja palgavaesus;

| h) | üha suurem ebavõrdsus liikmesriikide vahel ja sees; |
| --- | --- |

h)

üha suurem ebavõrdsus liikmesriikide vahel ja sees;

| i) | vähene töötajate liikuvus ELis; |
| --- | --- |

i)

vähene töötajate liikuvus ELis;

| j) | püsiv sooline ebavõrdsus ja naiste suurem vaesusrisk; |
| --- | --- |

j)

püsiv sooline ebavõrdsus ja naiste suurem vaesusrisk;

| k) | tööjõu pakkumise vähene vastavus tööjõu nõudlusele oskuste sobimatuse ja vähese koolist tööle ülemineku määra tõttu; |
| --- | --- |

k)

tööjõu pakkumise vähene vastavus tööjõu nõudlusele oskuste sobimatuse ja vähese koolist tööle ülemineku määra tõttu;

| l) | sotsiaalpartnerite ja ka kodanikuühiskonna puudulik osalus tööturupoliitikas. |
| --- | --- |

l)

sotsiaalpartnerite ja ka kodanikuühiskonna puudulik osalus tööturupoliitikas.

| 1.6.2. | Suunistes tuleks seada kvantifitseeritavad vaesuse vähendamise ja tööhõive eesmärgid, mida tuleks täiendada mõõdetavate eesmärkidega kõige haavatavamate elanikerühmade jaoks. Kuigi liikmesriikide eesmärkides võetakse arvesse eritingimusi, peaksid need olema piisavalt ambitsioonikad, et võimaldada ELil saavutada kogu Euroopa jaoks tervikuna seatud sihte. |
| --- | --- |

1.6.2.

Suunistes tuleks seada kvantifitseeritavad vaesuse vähendamise ja tööhõive eesmärgid, mida tuleks täiendada mõõdetavate eesmärkidega kõige haavatavamate elanikerühmade jaoks. Kuigi liikmesriikide eesmärkides võetakse arvesse eritingimusi, peaksid need olema piisavalt ambitsioonikad, et võimaldada ELil saavutada kogu Euroopa jaoks tervikuna seatud sihte.

| 1.6.3. | Komitee arvates näitab suunistes keskpika- ja lühiajaliste kvantifitseeritavate eesmärkide puudumine tööhõive- ja vaesuseküsimuse Euroopa tasandil käsitlemise nõrgenemist. Eesmärkide ja sihtide seadmise ülekandmine ainult liikmesriikidele vähendab nende kaasatust vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise ja tööhõivepoliitikasse. |
| --- | --- |

1.6.3.

Komitee arvates näitab suunistes keskpika- ja lühiajaliste kvantifitseeritavate eesmärkide puudumine tööhõive- ja vaesuseküsimuse Euroopa tasandil käsitlemise nõrgenemist. Eesmärkide ja sihtide seadmise ülekandmine ainult liikmesriikidele vähendab nende kaasatust vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise ja tööhõivepoliitikasse.

| 1.6.4. | Komitee nõuab tungivalt, et komisjon edendaks sotsiaalmajandust kui ühte vahendit tööturuvõimaluste suurendamiseks töötute ja kõige haavatavamate elanikerühmade jaoks, soovitades liikmesriikidel anda selleks piisavad ja jätkusuutlikud rahastamisvahendid. |
| --- | --- |

1.6.4.

Komitee nõuab tungivalt, et komisjon edendaks sotsiaalmajandust kui ühte vahendit tööturuvõimaluste suurendamiseks töötute ja kõige haavatavamate elanikerühmade jaoks, soovitades liikmesriikidel anda selleks piisavad ja jätkusuutlikud rahastamisvahendid.

| 1.6.5. | Komitee nõustub komisjoni täheldusega, et VKEde võimalused rahastamisvahendeid saada on jätkuvalt piiratud, mis on suur takistus töökohtade loomisele. Lisaks ei ole arengud Euroopa Keskpanga poliitikas kajastunud paremates rahastamistingimustes reaalmajanduses, mis teeb komiteele muret ja mis väärib ELi ja liikmesriikide erilist tähelepanu. VKEde töökohtade loomise potentsiaali tuleb paremini ära kasutada rahastamistingimuste parandamise teel, uute info- ja kommunikatsioonitehnoloogia lahenduste ja turuvõimaluste abil, pidades silmas väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate osa selles protsessis. |
| --- | --- |

1.6.5.

Komitee nõustub komisjoni täheldusega, et VKEde võimalused rahastamisvahendeid saada on jätkuvalt piiratud, mis on suur takistus töökohtade loomisele. Lisaks ei ole arengud Euroopa Keskpanga poliitikas kajastunud paremates rahastamistingimustes reaalmajanduses, mis teeb komiteele muret ja mis väärib ELi ja liikmesriikide erilist tähelepanu. VKEde töökohtade loomise potentsiaali tuleb paremini ära kasutada rahastamistingimuste parandamise teel, uute info- ja kommunikatsioonitehnoloogia lahenduste ja turuvõimaluste abil, pidades silmas väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate osa selles protsessis.

| 1.6.6. | Komitee on veendunud, et majanduskasvu taastamine tööturu parandamiseks peab toimuma eelkõige sisenõudluse suurendamise teel, eriti märkimisväärsete avaliku sektori investeeringute abil, mis toimivad erainvesteeringute katalüsaatorina. See on viis, kuidas Euroopa jõuab lähemale täielikule tööhõivele, mis jääb komitee jaoks keskseks eesmärgiks. |
| --- | --- |

1.6.6.

Komitee on veendunud, et majanduskasvu taastamine tööturu parandamiseks peab toimuma eelkõige sisenõudluse suurendamise teel, eriti märkimisväärsete avaliku sektori investeeringute abil, mis toimivad erainvesteeringute katalüsaatorina. See on viis, kuidas Euroopa jõuab lähemale täielikule tööhõivele, mis jääb komitee jaoks keskseks eesmärgiks.

| 1.6.7. | Komitee on seisukohal, et riigihankelepingute sotsiaalsetel aspektidel võib olla eluliselt tähtis osa tööturgude kvaliteedi parandamisel. Mis tahes riigihankeleping peab sisaldama tingimusi, mis keelavad töövõtjal või tema alltöövõtjatel kasutada ebakindlaid töölepinguid, sunniviisilist füüsilisest isikust ettevõtjana töötamist või väga pikki arvete tasumise tähtaegu. |
| --- | --- |

1.6.7.

Komitee on seisukohal, et riigihankelepingute sotsiaalsetel aspektidel võib olla eluliselt tähtis osa tööturgude kvaliteedi parandamisel. Mis tahes riigihankeleping peab sisaldama tingimusi, mis keelavad töövõtjal või tema alltöövõtjatel kasutada ebakindlaid töölepinguid, sunniviisilist füüsilisest isikust ettevõtjana töötamist või väga pikki arvete tasumise tähtaegu.

| 1.6.8. | Komitee nõuab tungivalt, et liikmesriigid kaasaksid tõhusamalt sotsiaalpartnerid tööturu reguleerimise poliitikasse, eriti kollektiivlepingute edendamisse, aktiivse tööturupoliitika tugevdamisse, tööturu killustatuse vähendamisse ja inimkapitali investeerimise suurendamisse, et tulla toime sotsiaalsete riskidega ja saavutada suurem sotsiaalne kaasatus. |
| --- | --- |

1.6.8.

Komitee nõuab tungivalt, et liikmesriigid kaasaksid tõhusamalt sotsiaalpartnerid tööturu reguleerimise poliitikasse, eriti kollektiivlepingute edendamisse, aktiivse tööturupoliitika tugevdamisse, tööturu killustatuse vähendamisse ja inimkapitali investeerimise suurendamisse, et tulla toime sotsiaalsete riskidega ja saavutada suurem sotsiaalne kaasatus.

| 1.6.9. | Komitee palub vaadata tööhõivesuuniste ettepanek läbijärgmistes aspektides:






  — | Suunis 5: lisada esimesse lausesse „[...] lihtsustama ettevõtjatel inimeste palkamist, edendama töö stabiilsust ja töökohtade kvaliteeti [...]” ning lisada selle lause lõppu „ja nõudma ühiskondlike investeeringute ambitsioonikat kasutamist tööhõive stimuleerimiseks.”; |
| --- | --- | --- |

1.6.9.

Komitee palub vaadata tööhõivesuuniste ettepanek läbijärgmistes aspektides:

—

Suunis 5: lisada esimesse lausesse „[...] lihtsustama ettevõtjatel inimeste palkamist, edendama töö stabiilsust ja töökohtade kvaliteeti [...]” ning lisada selle lause lõppu „ja nõudma ühiskondlike investeeringute ambitsioonikat kasutamist tööhõive stimuleerimiseks.”;

| — | Suunis 6: lisada konkreetne ja mõõdetav sihttase noorte töötuse vastu võitlemiseks ning ressursside tõhusa kasutamise korrapärane hindamine; |
| --- | --- |

—

Suunis 6: lisada konkreetne ja mõõdetav sihttase noorte töötuse vastu võitlemiseks ning ressursside tõhusa kasutamise korrapärane hindamine;

| — | Suunis 7: |
| --- | --- |

—

Suunis 7:

| — | Tervitatav on sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna ulatuslikum kaasamine asjakohaste reformide kujundamisse ja rakendamisse kooskõlas riiklike tavadega ja austades riikide sotsiaalpartnerite sõltumatust. |
| --- | --- |

—

Tervitatav on sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna ulatuslikum kaasamine asjakohaste reformide kujundamisse ja rakendamisse kooskõlas riiklike tavadega ja austades riikide sotsiaalpartnerite sõltumatust.

| — | Lisada esimese lõigu lõppu: „Ametiasutused peaksid olema töö kvaliteedi valdkonnas positiivseks eeskujuks, pöörates erilist tähelepanu riigihangete sotsiaalsetele aspektidele ja täpsemalt pikaajaliste töötute ja tööturult tõrjutud inimeste töölevõtmisele”. |
| --- | --- |

—

Lisada esimese lõigu lõppu: „Ametiasutused peaksid olema töö kvaliteedi valdkonnas positiivseks eeskujuks, pöörates erilist tähelepanu riigihangete sotsiaalsetele aspektidele ja täpsemalt pikaajaliste töötute ja tööturult tõrjutud inimeste töölevõtmisele”.

| — | Lisada mõiste „kvaliteetne tööhõive” määratlus järgmiselt: „Tuleb tagada kvaliteetne tööhõive, mis hõlmaks õiglast/piisavat töötasu, stabiilseid töösuhteid ja töötajate esindatust, sotsiaalmajanduslikku kaitset, [...]” ja muuta suunise pealkirja järgmiselt: „Tööturu toimimise parandamine kvaliteetsete töökohtade loomiseks”; |
| --- | --- |

—

Lisada mõiste „kvaliteetne tööhõive” määratlus järgmiselt: „Tuleb tagada kvaliteetne tööhõive, mis hõlmaks õiglast/piisavat töötasu, stabiilseid töösuhteid ja töötajate esindatust, sotsiaalmajanduslikku kaitset, [...]” ja muuta suunise pealkirja järgmiselt: „Tööturu toimimise parandamine kvaliteetsete töökohtade loomiseks”;

| — | Suunis 8: jätta välja ettepanek siduda automaatselt seaduslik pensioniiga liikmesriikides oodatava elueaga, lisades vastupidi vajaduse võtta meetmeid, mis lähendaksid tegelikku eluiga seaduslikule pensionieale. |
| --- | --- |

—

Suunis 8: jätta välja ettepanek siduda automaatselt seaduslik pensioniiga liikmesriikides oodatava elueaga, lisades vastupidi vajaduse võtta meetmeid, mis lähendaksid tegelikku eluiga seaduslikule pensionieale.

2.   Sissejuhatus

| 2.1. | Iga-aastases majanduskasvu analüüsis (3), millega algatati viies Euroopa poolaasta, soovitab komisjon Euroopa Liidu majandus- ja sotsiaalpoliitikale 2015. aastal kolme peamist tugisammast: kooskõlastatult investeeringute suurendamine, uus kohustuste võtmine struktuurireformide tegemiseks ja eelarvepoliitiliste kohustuste järgimine. |
| --- | --- |

2.1.

Iga-aastases majanduskasvu analüüsis (3), millega algatati viies Euroopa poolaasta, soovitab komisjon Euroopa Liidu majandus- ja sotsiaalpoliitikale 2015. aastal kolme peamist tugisammast: kooskõlastatult investeeringute suurendamine, uus kohustuste võtmine struktuurireformide tegemiseks ja eelarvepoliitiliste kohustuste järgimine.

| 2.2. | Ühises tööhõivearuandes (4), mis on iga-aastase majanduskasvu analüüsiga koos avaldatud dokumentide paketi lahutamatu osa, analüüsitakse tööhõive ja sotsiaalse olukorra aja jooksul muutumist Euroopas tööhõivesuuniste riiklikes reformikavades rakendamise alusel ehk riigipõhistes erisoovitustes riikide tasandil. |
| --- | --- |

2.2.

Ühises tööhõivearuandes (4), mis on iga-aastase majanduskasvu analüüsiga koos avaldatud dokumentide paketi lahutamatu osa, analüüsitakse tööhõive ja sotsiaalse olukorra aja jooksul muutumist Euroopas tööhõivesuuniste riiklikes reformikavades rakendamise alusel ehk riigipõhistes erisoovitustes riikide tasandil.

| 2.3. | 2014. aastal oli SKP kasv ELis 1,3 % ja euroalas 0,8 %. 2015. aastal tuleb majanduskasv veidi kõrgem (vastavalt 1,5 % ja 1,1 %) ning oodatakse, et see paraneb 2016. aastal (vastavalt 2,0 % ja 1,7 %). ELis on sisemisi tegureid, mis takistavad kiiremat majanduskasvu. Pideva madala, nn nullinflatsiooni lähedase majanduskasvu ja kõrge töötusemäära riskist on saanud esmatähtis mureküsimus. |
| --- | --- |

2.3.

2014. aastal oli SKP kasv ELis 1,3 % ja euroalas 0,8 %. 2015. aastal tuleb majanduskasv veidi kõrgem (vastavalt 1,5 % ja 1,1 %) ning oodatakse, et see paraneb 2016. aastal (vastavalt 2,0 % ja 1,7 %). ELis on sisemisi tegureid, mis takistavad kiiremat majanduskasvu. Pideva madala, nn nullinflatsiooni lähedase majanduskasvu ja kõrge töötusemäära riskist on saanud esmatähtis mureküsimus.

| 2.4. | Komitee nõustub täielikult asjaoluga, et vähene investeerimine raskendab Euroopa taastumist. Seepärast väljendab komitee heameelt selle üle, et komisjon kavatseb tugevdada konkurentsivõimet ja stimuleerida investeerimist tööhõivevõimaluste loomiseks, ning märgib, et „Investeerimiskava Euroopa jaoks” (5) on samm õiges suunas, kuid on liiga piiratud, sest selles ei arvestata vajadust suurte avaliku sektori investeeringute järele, nähes ette üksnes investeeringud infrastruktuuridesse ja jättes välja sotsiaalsed investeeringud (6). Komitee soovitab jätta tulevased avaliku sektori investeeringud ELi eelarve-eeskirjade kohaselt tehtavatest puudujäägi arvutusest välja. Samuti rõhutab komitee vajadust uute käsitluste järele rahaliste vahendite saamiseks, et juhtida tasakaalukalt vahendite ülejääki mõnes liikmesriigis ja puudujääki teistes liikmesriikides. |
| --- | --- |

2.4.

Komitee nõustub täielikult asjaoluga, et vähene investeerimine raskendab Euroopa taastumist. Seepärast väljendab komitee heameelt selle üle, et komisjon kavatseb tugevdada konkurentsivõimet ja stimuleerida investeerimist tööhõivevõimaluste loomiseks, ning märgib, et „Investeerimiskava Euroopa jaoks” (5) on samm õiges suunas, kuid on liiga piiratud, sest selles ei arvestata vajadust suurte avaliku sektori investeeringute järele, nähes ette üksnes investeeringud infrastruktuuridesse ja jättes välja sotsiaalsed investeeringud (6). Komitee soovitab jätta tulevased avaliku sektori investeeringud ELi eelarve-eeskirjade kohaselt tehtavatest puudujäägi arvutusest välja. Samuti rõhutab komitee vajadust uute käsitluste järele rahaliste vahendite saamiseks, et juhtida tasakaalukalt vahendite ülejääki mõnes liikmesriigis ja puudujääki teistes liikmesriikides.

| 2.5. | Käesolevas arvamuses kordab komitee varasemates arvamustes esitatud soovitusi (7), mida komisjon ei ole nõuetekohaselt arvesse võtnud. |
| --- | --- |

2.5.

Käesolevas arvamuses kordab komitee varasemates arvamustes esitatud soovitusi (7), mida komisjon ei ole nõuetekohaselt arvesse võtnud.

3.   Püsiv suur töötus (sh pikaajaline ja noorte töötus), vaesus ja sotsiaalne ebavõrdsus ELis

| 3.1. | Selles peatükis on esitatud ühise tööhõivearuande (8) kõige olulisemad aspektid, mis iseloomustavad praegust sotsiaalset olukorda ELis. |
| --- | --- |

3.1.

Selles peatükis on esitatud ühise tööhõivearuande (8) kõige olulisemad aspektid, mis iseloomustavad praegust sotsiaalset olukorda ELis.

| 3.2. | Euroopas kestab äärmiselt kriitiline olukord tööpuuduse
   (9) vallas, mis on liikmesriigiti väga erinev. ELis on praegu 24,1 miljonit töötut ja töötuse määrad kõiguvad 4,8 %-st Saksamaal ja 4,9 %-st Austrias 23,7 %-ni Hispaanias ja 25,8 %-ni Kreekas. |
| --- | --- |

3.2.

Euroopas kestab äärmiselt kriitiline olukord tööpuuduse
   (9) vallas, mis on liikmesriigiti väga erinev. ELis on praegu 24,1 miljonit töötut ja töötuse määrad kõiguvad 4,8 %-st Saksamaal ja 4,9 %-st Austrias 23,7 %-ni Hispaanias ja 25,8 %-ni Kreekas.

| 3.2.1. | 2008. ja 2014. aasta esimeste kvartalite vahelisel ajal (10) on täistööajaga töökohtade arv vähenenud 8,1 miljoni võrra, samas kui osalise tööajaga töökohtade arv suurenes regulaarselt (üle 4 miljoni). Tunnistatakse ühtlasi, et kohanduste mõju on olnud kõige rängem ajutistele töökohtadele (töölepingud on jäetud pikendamata). |
| --- | --- |

3.2.1.

2008. ja 2014. aasta esimeste kvartalite vahelisel ajal (10) on täistööajaga töökohtade arv vähenenud 8,1 miljoni võrra, samas kui osalise tööajaga töökohtade arv suurenes regulaarselt (üle 4 miljoni). Tunnistatakse ühtlasi, et kohanduste mõju on olnud kõige rängem ajutistele töökohtadele (töölepingud on jäetud pikendamata).

| 3.2.2. | Pikaajaline töötus suureneb pidevalt ning on viimasel aastal tõusnud (kogutöötuse arvestuses) 45 %-lt 49 %-le. Euroopas on suurenenud marginaliseerumise oht, kuna „viiest ELi pikaajalisest töötust üks [ei ole] kunagi töötanud ja kolm neljandikku on noored vanuses alla 35 aasta” (11). |
| --- | --- |

3.2.2.

Pikaajaline töötus suureneb pidevalt ning on viimasel aastal tõusnud (kogutöötuse arvestuses) 45 %-lt 49 %-le. Euroopas on suurenenud marginaliseerumise oht, kuna „viiest ELi pikaajalisest töötust üks [ei ole] kunagi töötanud ja kolm neljandikku on noored vanuses alla 35 aasta” (11).

| 3.2.3. | Tööpuuduse suurenemine on kõige rohkem kahjustanud noori (12) ja madala kvalifikatsiooniga töötajaid, kelle tööpuudus on kogutöötusest peaaegu kaks korda suurem. Noorte tööpuuduse määr on vahemikus 7,6 % Saksamaal ja 9,1 % Austrias kuni 50,7 % Kreekas ja 53,7 % Hispaanias. |
| --- | --- |

3.2.3.

Tööpuuduse suurenemine on kõige rohkem kahjustanud noori (12) ja madala kvalifikatsiooniga töötajaid, kelle tööpuudus on kogutöötusest peaaegu kaks korda suurem. Noorte tööpuuduse määr on vahemikus 7,6 % Saksamaal ja 9,1 % Austrias kuni 50,7 % Kreekas ja 53,7 % Hispaanias.

| 3.3. | Need töötusega seotud arengud kajastuvad ka ELi tööhõivemääras, milles jätkub negatiivne suundumus (13), mis muudab 2020. aastaks seatud 75 % sihttaseme praktiliselt teostamatuks. Lisaks toimuvad tööhõivealased arengud tööturu eri segmentide kaupa, liikmesriigiti ja nende piirkondade vahel väga tasakaalustamatult. |
| --- | --- |

3.3.

Need töötusega seotud arengud kajastuvad ka ELi tööhõivemääras, milles jätkub negatiivne suundumus (13), mis muudab 2020. aastaks seatud 75 % sihttaseme praktiliselt teostamatuks. Lisaks toimuvad tööhõivealased arengud tööturu eri segmentide kaupa, liikmesriigiti ja nende piirkondade vahel väga tasakaalustamatult.

| 3.3.1. | 2013. aastal oli madalam tööhõivemäär iseloomulik Euroopa lõunapoolsetele liikmesriikidele. 2008. ja 2013. aasta vahel vähenes tööhõivemäär paljudes lõunapoolsetes liikmesriikides tunduvalt, samas kui põhjapoolsetes liikmesriikides tööhõivemäär paranes või säilis samal tasemel. |
| --- | --- |

3.3.1.

2013. aastal oli madalam tööhõivemäär iseloomulik Euroopa lõunapoolsetele liikmesriikidele. 2008. ja 2013. aasta vahel vähenes tööhõivemäär paljudes lõunapoolsetes liikmesriikides tunduvalt, samas kui põhjapoolsetes liikmesriikides tööhõivemäär paranes või säilis samal tasemel.

| 3.3.2. | Noorte tööhõivemäär (vanuses 15–24 aastat) vähenes 2008. aastast 2013. aastani 37 %-lt kõigest 32 %-le, st viie protsendipunkti võrra (14). Kaheksas liikmesriigis on noorte tööhõivemäär vähenenud koguni 12 protsendipunkti võrra või rohkem. Ainus riik, kus noorte tööhõivemäär ei vähenenud, on Saksamaa (47 %). |
| --- | --- |

3.3.2.

Noorte tööhõivemäär (vanuses 15–24 aastat) vähenes 2008. aastast 2013. aastani 37 %-lt kõigest 32 %-le, st viie protsendipunkti võrra (14). Kaheksas liikmesriigis on noorte tööhõivemäär vähenenud koguni 12 protsendipunkti võrra või rohkem. Ainus riik, kus noorte tööhõivemäär ei vähenenud, on Saksamaa (47 %).

| 3.4. | Teatises on märgitud, et vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohu määr on oluliselt suurenenud ning erinevused liikmesriigiti on teravnenud. Aastatel 2008–2012 on vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohus elavate eurooplaste arv suurenenud 9 miljoni võrra, ulatudes 25,1 %ni elanikkonnast. Komitee peab vastuvõetamatuks, et paljudes Euroopa riikides püsib vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohu määr väga kõrge ja on viimastel aastatel suurenenud (15). |
| --- | --- |

3.4.

Teatises on märgitud, et vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohu määr on oluliselt suurenenud ning erinevused liikmesriigiti on teravnenud. Aastatel 2008–2012 on vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohus elavate eurooplaste arv suurenenud 9 miljoni võrra, ulatudes 25,1 %ni elanikkonnast. Komitee peab vastuvõetamatuks, et paljudes Euroopa riikides püsib vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohu määr väga kõrge ja on viimastel aastatel suurenenud (15).

| 3.4.1. | Suurenenud on töötute või madala tööhõivega leibkondade ja palgavaeste arv. 2013. aastal kannatas ligi 32 miljonit inimest suure materiaalse puuduse all. |
| --- | --- |

3.4.1.

Suurenenud on töötute või madala tööhõivega leibkondade ja palgavaeste arv. 2013. aastal kannatas ligi 32 miljonit inimest suure materiaalse puuduse all.

| 3.4.2. | Laste vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse oht on suurenenud, kusjuures üksikvanemaga perekondadel on vaesuse oht kaks korda suurem kui kahe täiskasvanuga perekondadel (16). Kolmandate riikide kodanike vaesuse oht on samuti kaks korda suurem kui liikmesriikide kodanikel (49 % võrreldes 24 %-ga 2012. aastal). Ligi 31 % kolme või enama lapsega perekondadest elab vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohus. |
| --- | --- |

3.4.2.

Laste vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse oht on suurenenud, kusjuures üksikvanemaga perekondadel on vaesuse oht kaks korda suurem kui kahe täiskasvanuga perekondadel (16). Kolmandate riikide kodanike vaesuse oht on samuti kaks korda suurem kui liikmesriikide kodanikel (49 % võrreldes 24 %-ga 2012. aastal). Ligi 31 % kolme või enama lapsega perekondadest elab vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohus.

| 3.4.3. | Alates 2011. aastast on sotsiaalkulutused vähenenud, mis on raskendanud majandus- ja sotsiaalseid tingimusi (17). Mõnes liikmesriigis on haavatavas olukorras olevatel ja madala sissetulekuga inimestel endiselt raskusi tervishoiuteenustele juurdepääsul, eriti Soomes, Portugalis ja Kreekas. |
| --- | --- |

3.4.3.

Alates 2011. aastast on sotsiaalkulutused vähenenud, mis on raskendanud majandus- ja sotsiaalseid tingimusi (17). Mõnes liikmesriigis on haavatavas olukorras olevatel ja madala sissetulekuga inimestel endiselt raskusi tervishoiuteenustele juurdepääsul, eriti Soomes, Portugalis ja Kreekas.

| 3.5. | Tööturu killustatus on paljudes liikmesriikides jätkuvalt märkimisväärne, mille puhul tuleb esile suur ajutise tööhõive osakaal (40 %) ja noorte osalise tööajaga töö (30 %), püsiv sooline palgalõhe ehk vähene üleminek kehvemate lepingutingimustega töökohalt paremate lepingutingimustega töökohale. |
| --- | --- |

3.5.

Tööturu killustatus on paljudes liikmesriikides jätkuvalt märkimisväärne, mille puhul tuleb esile suur ajutise tööhõive osakaal (40 %) ja noorte osalise tööajaga töö (30 %), püsiv sooline palgalõhe ehk vähene üleminek kehvemate lepingutingimustega töökohalt paremate lepingutingimustega töökohale.

4.   Üldised märkused ettepanekus esitatud suuniste kohta

| 4.1. | Hiljuti strateegia „Euroopa 2020” teemal toimunud avaliku konsultatsiooni tulemused (18) näitasid, et tööhõive, teadus- ja arendustegevuse ning vaesuse osas on Euroopa Liit seatud eesmärkide saavutamisest väga kaugel. 2013. aasta andmed viitavad tööhõive määrale 68,4 % (palju väiksem kui sihiks seatud 75 %), teadus- ja arendustegevusse investeerimise tasemele 2,0 % SKPst (kaugel sihiks seatud 3 %st) ja 122 miljonile vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohus inimesele (üsna kaugel sihiks seatud 97 miljonist). |
| --- | --- |

4.1.

Hiljuti strateegia „Euroopa 2020” teemal toimunud avaliku konsultatsiooni tulemused (18) näitasid, et tööhõive, teadus- ja arendustegevuse ning vaesuse osas on Euroopa Liit seatud eesmärkide saavutamisest väga kaugel. 2013. aasta andmed viitavad tööhõive määrale 68,4 % (palju väiksem kui sihiks seatud 75 %), teadus- ja arendustegevusse investeerimise tasemele 2,0 % SKPst (kaugel sihiks seatud 3 %st) ja 122 miljonile vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohus inimesele (üsna kaugel sihiks seatud 97 miljonist).

| 4.2. | Komitee täheldab komisjoni edusamme nendes suunistes võrreldes 2010. aasta suunistega ning väljendab heameelt positiivsema käsitluse üle suunises 5. |
| --- | --- |

4.2.

Komitee täheldab komisjoni edusamme nendes suunistes võrreldes 2010. aasta suunistega ning väljendab heameelt positiivsema käsitluse üle suunises 5.

| 4.3. | Pikaajalise majandus- ja finantskriisi ning alles üsna vaevalise majanduse taastumise oludes peab võitlus tööpuuduse ja vaesuse vastu olema ELi ja liikmesriikide poliitika keskne eesmärk. Komitee on arvamusel, et parandada tuleb tööturu jälgimise, hariduse omandamiselt tööturule ülemineku ja vaesuse vähendamise algatusi ja need peavad hõlmama sihtmärke kõige haavatavamas olukorras olevate elanikerühmade jaoks. |
| --- | --- |

4.3.

Pikaajalise majandus- ja finantskriisi ning alles üsna vaevalise majanduse taastumise oludes peab võitlus tööpuuduse ja vaesuse vastu olema ELi ja liikmesriikide poliitika keskne eesmärk. Komitee on arvamusel, et parandada tuleb tööturu jälgimise, hariduse omandamiselt tööturule ülemineku ja vaesuse vähendamise algatusi ja need peavad hõlmama sihtmärke kõige haavatavamas olukorras olevate elanikerühmade jaoks.

| 4.4. | Komitee märgib, et tööhõivesuunised ei sisalda kvantifitseeritavaid eesmärke, mis vähendab liikmesriikide siduvat kohustust täita ühiseid tööhõive eesmärke ELis. Komitee on paljudes oma arvamustes teinud ettepanekuid mõõdetavate eesmärkide kindlaksmääramiseks eelkõige soolise võrdõiguslikkuse, noorte tööhõive, ebapiisava sotsiaalkaitsega töötingimuste vastu võitlemise, vaesuse vastu võitlemise (ka töötavate inimeste puhul) ning vöörtöötajate ja puuetega inimeste tööhõive osas (19). |
| --- | --- |

4.4.

Komitee märgib, et tööhõivesuunised ei sisalda kvantifitseeritavaid eesmärke, mis vähendab liikmesriikide siduvat kohustust täita ühiseid tööhõive eesmärke ELis. Komitee on paljudes oma arvamustes teinud ettepanekuid mõõdetavate eesmärkide kindlaksmääramiseks eelkõige soolise võrdõiguslikkuse, noorte tööhõive, ebapiisava sotsiaalkaitsega töötingimuste vastu võitlemise, vaesuse vastu võitlemise (ka töötavate inimeste puhul) ning vöörtöötajate ja puuetega inimeste tööhõive osas (19).

| 4.5. | Riigihankelepingutesse tuleb lisada sotsiaalsed aspektid põhivahendina, mis aitavad parandada tööturu kvaliteeti ja stimuleerida tööjõunõudlust. |
| --- | --- |

4.5.

Riigihankelepingutesse tuleb lisada sotsiaalsed aspektid põhivahendina, mis aitavad parandada tööturu kvaliteeti ja stimuleerida tööjõunõudlust.

| 4.6. | Euroopa tööhõivestrateegia peab sisaldama selgeid eesmärke sellistes küsimustes nagu noorte töötuse vähendamine, pikaajalise töötuse vähendamine, töö või väljaõppe pakkumine noortele väga lühikese aja jooksul, sobivate vastuvõtustruktuuride loomine töö- ja pereelu ühitamiseks, soolise ebavõrdsuse vähendamine ja vaesuse vastu võitlemine, hinnates samas võetud meetmete tõhusust. 2010. aasta suunised on ei ole eriti aidanud tööhõivet parandada ja vaesust vähendada ning selle edusammude puudumise tõttu on õigustatud, et ELil ja liikmesriikidel tuleb kiiresti leida kaugemaleulatuvad lahendused. |
| --- | --- |

4.6.

Euroopa tööhõivestrateegia peab sisaldama selgeid eesmärke sellistes küsimustes nagu noorte töötuse vähendamine, pikaajalise töötuse vähendamine, töö või väljaõppe pakkumine noortele väga lühikese aja jooksul, sobivate vastuvõtustruktuuride loomine töö- ja pereelu ühitamiseks, soolise ebavõrdsuse vähendamine ja vaesuse vastu võitlemine, hinnates samas võetud meetmete tõhusust. 2010. aasta suunised on ei ole eriti aidanud tööhõivet parandada ja vaesust vähendada ning selle edusammude puudumise tõttu on õigustatud, et ELil ja liikmesriikidel tuleb kiiresti leida kaugemaleulatuvad lahendused.

5.   Erimärkused ja muudatusettepanekud nelja tööhõivesuunise kohta

5.1.   
  Suunis 5. Tööjõunõudluse suurendamine

| 5.1.1. | Komitee toetas sõnaselgelt ELi eesmärki suurendada tööhõivemäära 2020. aastaks 75 % tasemele. Siiski peab komitee muret tekitavaks viimastel aastatel täheldatud negatiivset suundumust, mille tõttu on hädavajalik muuta poliitikameetmeid, et seatud sihttase siiski saavutada. |
| --- | --- |

5.1.1.

Komitee toetas sõnaselgelt ELi eesmärki suurendada tööhõivemäära 2020. aastaks 75 % tasemele. Siiski peab komitee muret tekitavaks viimastel aastatel täheldatud negatiivset suundumust, mille tõttu on hädavajalik muuta poliitikameetmeid, et seatud sihttase siiski saavutada.

| 5.1.2. | Komitee tunnistab, et riigi ja avaliku sektori investeeringute roll on töökohtade loomisel põhitähtis. Seepärast nõuab komitee märkimisväärseid jõupingutusi avaliku sektori investeeringute ning aruka ja ambitsioonika tööhõivepoliitika kaudu töökohtade loomiseks, kusjuures tööhõive mõõde peab olema riigihankelepingute sõlmimisel oluline kriteerium. Tööhõivesuuniste prioriteetsed aspektid peavad olema tehnoloogilised, säästva majanduse (rohelised) ning tervishoiu- ja sotsiaalteenuste (valged) töökohad ning noored ja pikaajalised töötud. |
| --- | --- |

5.1.2.

Komitee tunnistab, et riigi ja avaliku sektori investeeringute roll on töökohtade loomisel põhitähtis. Seepärast nõuab komitee märkimisväärseid jõupingutusi avaliku sektori investeeringute ning aruka ja ambitsioonika tööhõivepoliitika kaudu töökohtade loomiseks, kusjuures tööhõive mõõde peab olema riigihankelepingute sõlmimisel oluline kriteerium. Tööhõivesuuniste prioriteetsed aspektid peavad olema tehnoloogilised, säästva majanduse (rohelised) ning tervishoiu- ja sotsiaalteenuste (valged) töökohad ning noored ja pikaajalised töötud.

| 5.1.3. | Komitee väljendab heameelt meetmete üle tööhõivevõimaluste loomiseks, eriti toetuse üle VKEdele ja ettevõtlusele ning sotsiaalmajanduse ja sotsiaalse innovatsiooni edendamiseks, ja kutsub seetõttu tungivalt EL ja liikmesriike üles keskenduma nendele valdkondadele. Samal ajal nõuab komitee, et töökohtade loomine toimuks jätkusuutlikel alustel. Seepärast teeb komitee ettepaneku lisada suunise 5 esimesse lausesse järgmine tekst „[...] lihtsustama ettevõtjatel inimeste palkamist,


  edendama töö stabiilsust ja töökohtade kvaliteeti

  [...]”. |
| --- | --- |

5.1.3.

Komitee väljendab heameelt meetmete üle tööhõivevõimaluste loomiseks, eriti toetuse üle VKEdele ja ettevõtlusele ning sotsiaalmajanduse ja sotsiaalse innovatsiooni edendamiseks, ja kutsub seetõttu tungivalt EL ja liikmesriike üles keskenduma nendele valdkondadele. Samal ajal nõuab komitee, et töökohtade loomine toimuks jätkusuutlikel alustel. Seepärast teeb komitee ettepaneku lisada suunise 5 esimesse lausesse järgmine tekst „[...] lihtsustama ettevõtjatel inimeste palkamist,


  edendama töö stabiilsust ja töökohtade kvaliteeti

  [...]”.

| 5.1.4. | Komitee on juba pikki aastaid seisukohal, et tuleb panustada teadus- ja arendustegevusse, haridusse, infrastruktuuridesse, tervishoiu ja sotsiaalteenustesse, et luua töökohti ja suurendada majanduskasvu. Seda silmas pidades rõhutas komitee, kui suur positiivne mõju on sotsiaalsetel investeeringutel tööhõivesse, ja soovitas, et investeerimise edendamine peab olema võtmeelement integreeritud suuniste läbivaatamiseks (20). |
| --- | --- |

5.1.4.

Komitee on juba pikki aastaid seisukohal, et tuleb panustada teadus- ja arendustegevusse, haridusse, infrastruktuuridesse, tervishoiu ja sotsiaalteenustesse, et luua töökohti ja suurendada majanduskasvu. Seda silmas pidades rõhutas komitee, kui suur positiivne mõju on sotsiaalsetel investeeringutel tööhõivesse, ja soovitas, et investeerimise edendamine peab olema võtmeelement integreeritud suuniste läbivaatamiseks (20).

| 5.1.5. | Maksustamise suhtes soovitab komitee muudatusi, mis leevendavad töö maksukoormust, tingimusel et see ei kahjusta sotsiaalkaitse ja muude sotsiaalkulutuste taset, mida tuleb muu hulgas parandada. Kõik tulud peavad nõuetekohaselt panustama sotsiaalkindlustuse rahastamisse. Seepärast on vaja kaaluda muid tuluallikaid, mis kompenseerivad seda vähenemist (näiteks ELi omavahendid (21), finantstehingute maksustamine ja omandi- ja ettevõttemaksud). |
| --- | --- |

5.1.5.

Maksustamise suhtes soovitab komitee muudatusi, mis leevendavad töö maksukoormust, tingimusel et see ei kahjusta sotsiaalkaitse ja muude sotsiaalkulutuste taset, mida tuleb muu hulgas parandada. Kõik tulud peavad nõuetekohaselt panustama sotsiaalkindlustuse rahastamisse. Seepärast on vaja kaaluda muid tuluallikaid, mis kompenseerivad seda vähenemist (näiteks ELi omavahendid (21), finantstehingute maksustamine ja omandi- ja ettevõttemaksud).

| 5.1.6. | Komitee jagab komisjoni seisukohta, et vaja on soodustada sotsiaalset dialoogi ja kollektiivlepingute sõlmimist kooskõlas riikide eripäraga ja pidades silmas sotsiaalpartnerite iseseisvuse säilitamist. Riikliku miinimumtöötasu kehtestamine ja kõige madalamate töötasude tõstmine aitab positiivselt kaasa sisenõudluse suurendamisele ja vaesuse vähendamisele. |
| --- | --- |

5.1.6.

Komitee jagab komisjoni seisukohta, et vaja on soodustada sotsiaalset dialoogi ja kollektiivlepingute sõlmimist kooskõlas riikide eripäraga ja pidades silmas sotsiaalpartnerite iseseisvuse säilitamist. Riikliku miinimumtöötasu kehtestamine ja kõige madalamate töötasude tõstmine aitab positiivselt kaasa sisenõudluse suurendamisele ja vaesuse vähendamisele.

5.2.   
  Suunis 6. Tööjõupakkumise ja töötajate oskuste parandamine

| 5.2.1. | Nagu komitee on kinnitanud, aitab poliitika, mille eesmärk on tööhõive kvaliteet ja mis seab kaugeleulatuvad eesmärgid hariduse, kutseõppe ja elukestva õppe valdkonnas, märkimisväärselt kaasa majanduskasvule ja tootlikkuse suurendamisele. Väljendab seepärast heameelt selle üle, et komisjon peab prioriteetseks võitlemist koolist väljalangemise ning oskuste pakkumise ja tööturu vajaduste vahelise kokkusobimatuse vastu. |
| --- | --- |

5.2.1.

Nagu komitee on kinnitanud, aitab poliitika, mille eesmärk on tööhõive kvaliteet ja mis seab kaugeleulatuvad eesmärgid hariduse, kutseõppe ja elukestva õppe valdkonnas, märkimisväärselt kaasa majanduskasvule ja tootlikkuse suurendamisele. Väljendab seepärast heameelt selle üle, et komisjon peab prioriteetseks võitlemist koolist väljalangemise ning oskuste pakkumise ja tööturu vajaduste vahelise kokkusobimatuse vastu.

| 5.2.2. | Vaatamata mõningatele „positiivsetele arengutele noorte töötuse määras” (22) on komitee seisukohal, et olukord on mõnes liikmesriigis ikka veel väga raske, eriti Euroopa lõunapoolsetes riikides, ning ei saa pidada vastuvõetavaks, et riikidevahelised erinevused on nii teravad ja püsivad. Komitee on korduvalt nõudnud kaugeleulatuvaid sihtmärke noorte töötuse vastu võitlemiseks nii strateegia „Euroopa 2020” kui ka tööhõivesuuniste raames ning nõuab tungivalt, et olenemata strateegia „Euroopa 2020” läbivaatamisest seataks kõnealustes suunistes kvantifitseeritud sihttase noorte töötuse vähendamiseks. |
| --- | --- |

5.2.2.

Vaatamata mõningatele „positiivsetele arengutele noorte töötuse määras” (22) on komitee seisukohal, et olukord on mõnes liikmesriigis ikka veel väga raske, eriti Euroopa lõunapoolsetes riikides, ning ei saa pidada vastuvõetavaks, et riikidevahelised erinevused on nii teravad ja püsivad. Komitee on korduvalt nõudnud kaugeleulatuvaid sihtmärke noorte töötuse vastu võitlemiseks nii strateegia „Euroopa 2020” kui ka tööhõivesuuniste raames ning nõuab tungivalt, et olenemata strateegia „Euroopa 2020” läbivaatamisest seataks kõnealustes suunistes kvantifitseeritud sihttase noorte töötuse vähendamiseks.

| 5.2.3. | Komitee arvates on väga muret tekitav, et nende noorte osakaal, kes ei tööta, õpi ega osale hariduses ega koolituses, on märkimisväärselt suurenenud pooltes liikmesriikides. Liikmesriigid peavad looma elukestva õppe ja jätkuõppe süsteemid kõikide vanuserühmade jaoks. Komitee nõuab tungivalt, et EL ja liikmesriigid rakendaksid maksimaalse prioriteetsusega riiklikud kavad noortegarantiide raames, andes olulistele institutsioonidele vajalikud vahendid, hinnates samas riiklike kavade kvaliteeti ja juba kasutatud rahaliste ressursside tõhusust. |
| --- | --- |

5.2.3.

Komitee arvates on väga muret tekitav, et nende noorte osakaal, kes ei tööta, õpi ega osale hariduses ega koolituses, on märkimisväärselt suurenenud pooltes liikmesriikides. Liikmesriigid peavad looma elukestva õppe ja jätkuõppe süsteemid kõikide vanuserühmade jaoks. Komitee nõuab tungivalt, et EL ja liikmesriigid rakendaksid maksimaalse prioriteetsusega riiklikud kavad noortegarantiide raames, andes olulistele institutsioonidele vajalikud vahendid, hinnates samas riiklike kavade kvaliteeti ja juba kasutatud rahaliste ressursside tõhusust.

| 5.2.4. | Arvestades pikaajaliste töötute suurenevat osakaalu, peab komitee tungivalt vajalikuks, et EL ja liikmesriigid arendaksid välja praeguste noortegarantii kavade sarnased riiklikud pikaajalise töötuse vastu võitlemise kavad ja kehtestaksid töötuse vähendamise sihttasemed. |
| --- | --- |

5.2.4.

Arvestades pikaajaliste töötute suurenevat osakaalu, peab komitee tungivalt vajalikuks, et EL ja liikmesriigid arendaksid välja praeguste noortegarantii kavade sarnased riiklikud pikaajalise töötuse vastu võitlemise kavad ja kehtestaksid töötuse vähendamise sihttasemed.

| 5.2.5. | Komitee on seisukohal, et kvalifitseerimata töötajate oskuste arendamine ja täiskasvanute hariduse edendamine on esmatähtis ning oskusi tuleb paranda selleks, et paremini vastata tööturu vajadustele. Liikmesriigid peavad andma väljaõppevõimaluse kõikidele töötutele ja töötajatele. Selleks tuleb käesolevas suunises kaaluda ja nõuda selliseid meetmeid nagu kutseharidusse tehtud avaliku ja erasektori investeeringute näitajate kehtestamine ning töötajate õigus tasustatavale puhkusele koolituse eesmärgil. Väga oluline on ka koolituse edendamine ameti õppimiseks ja õppekavade moderniseerimine, et hõlbustada üleminekut koolist tööle, mistõttu tuleb tõsta ettevõtjate teadlikkust väljaõppe olulisusest. |
| --- | --- |

5.2.5.

Komitee on seisukohal, et kvalifitseerimata töötajate oskuste arendamine ja täiskasvanute hariduse edendamine on esmatähtis ning oskusi tuleb paranda selleks, et paremini vastata tööturu vajadustele. Liikmesriigid peavad andma väljaõppevõimaluse kõikidele töötutele ja töötajatele. Selleks tuleb käesolevas suunises kaaluda ja nõuda selliseid meetmeid nagu kutseharidusse tehtud avaliku ja erasektori investeeringute näitajate kehtestamine ning töötajate õigus tasustatavale puhkusele koolituse eesmärgil. Väga oluline on ka koolituse edendamine ameti õppimiseks ja õppekavade moderniseerimine, et hõlbustada üleminekut koolist tööle, mistõttu tuleb tõsta ettevõtjate teadlikkust väljaõppe olulisusest.

5.3.   
  Suunis 7. Tööturu toimimise parandamine

| 5.3.1. | Komitee väljendab heameelt selle üle, et selles suunises on märgitud, et tuleb tagada kvaliteetne tööhõive, mis hõlmaks nii sotsiaalmajanduslikku kaitset, haridus- ja koolitusvõimalusi, töötingimusi (sh tervis ja ohutus) kui ka töö- ja pereelu ühitamist. Komitee nõuab siiski, et kvaliteetse tööhõive mõistesse lisataks eelkõige õiglane/piisav töötasu, stabiilsed töösuhted, sooline võrdõiguslikkus ja töötajate esindatus. Komitee nõuab tungivalt, et tööturgu on vaja jälgida eeskätt eesmärgiga vähendada tööturu killustatust ja jälgida uute loodud töökohtade kvalitatiivseid aspekte. |
| --- | --- |

5.3.1.

Komitee väljendab heameelt selle üle, et selles suunises on märgitud, et tuleb tagada kvaliteetne tööhõive, mis hõlmaks nii sotsiaalmajanduslikku kaitset, haridus- ja koolitusvõimalusi, töötingimusi (sh tervis ja ohutus) kui ka töö- ja pereelu ühitamist. Komitee nõuab siiski, et kvaliteetse tööhõive mõistesse lisataks eelkõige õiglane/piisav töötasu, stabiilsed töösuhted, sooline võrdõiguslikkus ja töötajate esindatus. Komitee nõuab tungivalt, et tööturgu on vaja jälgida eeskätt eesmärgiga vähendada tööturu killustatust ja jälgida uute loodud töökohtade kvalitatiivseid aspekte.

| 5.3.2. | Nagu komitee on kinnitanud, on tööhõive kvalitatiivne mõõde äärmiselt tähtis, arvestades, et töökohtade loomine iga hinna eest, ilma korralike ja väärikate majanduslike ja sotsiaalsete tingimusteta (ebakindlad töökohad, väga madala töötasuga, ilma tööohutus- ja -tervishoiu tingimusteta töökohad) ei ole lahendus. Seepärast on vaja see paljudes liikmesriikides täheldatud suundumus ümber pöörata. Et seda prioriteeti rõhutada, teeb EMSK ettepaneku muuta suunise 7 pealkirja järgmiselt: „Tööturu toimimise parandamine


  kvaliteetsete töökohtade loomiseks”
  . |
| --- | --- |

5.3.2.

Nagu komitee on kinnitanud, on tööhõive kvalitatiivne mõõde äärmiselt tähtis, arvestades, et töökohtade loomine iga hinna eest, ilma korralike ja väärikate majanduslike ja sotsiaalsete tingimusteta (ebakindlad töökohad, väga madala töötasuga, ilma tööohutus- ja -tervishoiu tingimusteta töökohad) ei ole lahendus. Seepärast on vaja see paljudes liikmesriikides täheldatud suundumus ümber pöörata. Et seda prioriteeti rõhutada, teeb EMSK ettepaneku muuta suunise 7 pealkirja järgmiselt: „Tööturu toimimise parandamine


  kvaliteetsete töökohtade loomiseks”
  .

| 5.3.3. | Komitee pooldab, et loodud töökohtade suhtes tuleb teha süstemaatilist järelevalvet kvalitatiivsete kriteeriumide alusel. Tööõigus peab edendama stabiilseid töölepinguid. Sõltumata töölepingu tüübist ei tohi ükski töötaja jääda ilma piisavate töökaitseõigusteta. Ebatüüpilised lepingud peavad jääma erandiks, selle asemel et muutuda reegliks. Komitee rõhutab tungivat vajadust, et liikmesriigid jätkaksid jõupingutusi selleks, et integreerida mitteametlik majandus ametlikku majandusse ja kaotada deklareerimata töö. |
| --- | --- |

5.3.3.

Komitee pooldab, et loodud töökohtade suhtes tuleb teha süstemaatilist järelevalvet kvalitatiivsete kriteeriumide alusel. Tööõigus peab edendama stabiilseid töölepinguid. Sõltumata töölepingu tüübist ei tohi ükski töötaja jääda ilma piisavate töökaitseõigusteta. Ebatüüpilised lepingud peavad jääma erandiks, selle asemel et muutuda reegliks. Komitee rõhutab tungivat vajadust, et liikmesriigid jätkaksid jõupingutusi selleks, et integreerida mitteametlik majandus ametlikku majandusse ja kaotada deklareerimata töö.

| 5.3.4. | Komitee arvates peavad avaliku sektori asutused andma head eeskuju töökohtade kvaliteedi osas, sest sellist kohustust ei tohi allhangetes või riigihangetes täitmata jätta. Avaliku sektori asutused peavad seega laialdaselt kasutama direktiivis 2014/24/EL ette nähtud riigihanke sotsiaalsete aspektide võimalusi, et tagada tööhõive kvaliteet, peavad vältima ebakindlaid lepinguid ja sunniviisiliselt füüsilisest isikust ettevõtjana töötamist ning kehtestama õiglased lepingud alltöövõtjatega. |
| --- | --- |

5.3.4.

Komitee arvates peavad avaliku sektori asutused andma head eeskuju töökohtade kvaliteedi osas, sest sellist kohustust ei tohi allhangetes või riigihangetes täitmata jätta. Avaliku sektori asutused peavad seega laialdaselt kasutama direktiivis 2014/24/EL ette nähtud riigihanke sotsiaalsete aspektide võimalusi, et tagada tööhõive kvaliteet, peavad vältima ebakindlaid lepinguid ja sunniviisiliselt füüsilisest isikust ettevõtjana töötamist ning kehtestama õiglased lepingud alltöövõtjatega.

| 5.3.5. | Komitee jagab komisjoni arvamust, et vaja on tugevdada aktiivset tööturupoliitikat ja selle paremat vastastikust toimet passiivse tööturupoliitikaga. Avalikud tööturuasutused peavad pöörama erilist tähelepanu töötuseperioodilt tööle ülemineku hõlbustamisele inimväärsete majanduslike tingimustega üleminekuperioodil ning peavad pakkuma töötutele individuaalset ja õigeaegset tuge. Aktiivset poliitikat tuleb tugevdada, mitte nõrgendada. See tähendab, et kriisi aegade ja tööturu raske olukorra jaoks tuleb hoida piisavat finantsvahendite baasi. |
| --- | --- |

5.3.5.

Komitee jagab komisjoni arvamust, et vaja on tugevdada aktiivset tööturupoliitikat ja selle paremat vastastikust toimet passiivse tööturupoliitikaga. Avalikud tööturuasutused peavad pöörama erilist tähelepanu töötuseperioodilt tööle ülemineku hõlbustamisele inimväärsete majanduslike tingimustega üleminekuperioodil ning peavad pakkuma töötutele individuaalset ja õigeaegset tuge. Aktiivset poliitikat tuleb tugevdada, mitte nõrgendada. See tähendab, et kriisi aegade ja tööturu raske olukorra jaoks tuleb hoida piisavat finantsvahendite baasi.

| 5.3.6. | Komitee nõustub töötajate liikuvuse suurendamisega Euroopas, pidades selle tingimuseks pensionide ülekantavuse säilitamist, kvalifikatsioonide tunnustamist ja töötajate kohtlemist vastavalt vastuvõtjariigis kehtivatele tööõiguse tingimustele. Ka kolmandatest riikidest pärit töötajaid tuleb kohelda väärikalt, tagades neile seaduste täitmise ja kuritarvituste kaotamise. |
| --- | --- |

5.3.6.

Komitee nõustub töötajate liikuvuse suurendamisega Euroopas, pidades selle tingimuseks pensionide ülekantavuse säilitamist, kvalifikatsioonide tunnustamist ja töötajate kohtlemist vastavalt vastuvõtjariigis kehtivatele tööõiguse tingimustele. Ka kolmandatest riikidest pärit töötajaid tuleb kohelda väärikalt, tagades neile seaduste täitmise ja kuritarvituste kaotamise.

5.4.   
  Suunis 8. Õigluse tagamine, vaesuse vastu võitlemine ja võrdsete võimaluste edendamine

| 5.4.1. | Komitee on seisukohal, et kasvav sotsiaalne ebavõrdsus Euroopas nõuab vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise tugevdamist, milleks on vaja erimeetmeid kõige haavatavamate elanikerühmade, eelkõige noorte ja laste, üksikvanemaga perekondade, vähemuste, puudega inimeste, eakate, romade ja kodutute jaoks. Nagu komitee on kinnitanud, tuleb selles suunises rõhutada vaesusriskide vähendamist ja seada konkreetsed eesmärgid (23). |
| --- | --- |

5.4.1.

Komitee on seisukohal, et kasvav sotsiaalne ebavõrdsus Euroopas nõuab vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise tugevdamist, milleks on vaja erimeetmeid kõige haavatavamate elanikerühmade, eelkõige noorte ja laste, üksikvanemaga perekondade, vähemuste, puudega inimeste, eakate, romade ja kodutute jaoks. Nagu komitee on kinnitanud, tuleb selles suunises rõhutada vaesusriskide vähendamist ja seada konkreetsed eesmärgid (23).

| 5.4.2. | Komitee tuletab meelde, et vaesusriski vähendamiseks on vaja ühiseid, stabiilseid ja usaldusväärseid näitajaid, et jälgida tehtud edusamme. Kuigi on toimunud positiivseid arenguid, rõhutab komitee vajadust luua uued näitajad, mis võimaldaksid hinnata eelkõige tulude ja ostujõu vahelist seost igas liikmesriigis. |
| --- | --- |

5.4.2.

Komitee tuletab meelde, et vaesusriski vähendamiseks on vaja ühiseid, stabiilseid ja usaldusväärseid näitajaid, et jälgida tehtud edusamme. Kuigi on toimunud positiivseid arenguid, rõhutab komitee vajadust luua uued näitajad, mis võimaldaksid hinnata eelkõige tulude ja ostujõu vahelist seost igas liikmesriigis.

| 5.4.3. | Komitee rõhutab, et vaja on kindlustada tagatud miinimumsissetulek (24) ja leida meetmed madala töötasuga seotud olukorra süvenemise vastu, millega saaks võidelda palgavaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu. Kuigi jätkuvalt kehtestatakse seaduslikke lepingutingimusi, on selleks vaja maksimaalselt piirata ebakindlaid töölepinguid ja soodustada kestvaid sotsiaalkaitsega lepinguid, investeerida haridusse ja töökohtade loomisse, võidelda noorte töötuse vastu ja edendada tõrjutud inimeste integreerimist ning samuti tagada sotsiaalkaitse hariduselt tööle ülemineku perioodil. |
| --- | --- |

5.4.3.

Komitee rõhutab, et vaja on kindlustada tagatud miinimumsissetulek (24) ja leida meetmed madala töötasuga seotud olukorra süvenemise vastu, millega saaks võidelda palgavaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu. Kuigi jätkuvalt kehtestatakse seaduslikke lepingutingimusi, on selleks vaja maksimaalselt piirata ebakindlaid töölepinguid ja soodustada kestvaid sotsiaalkaitsega lepinguid, investeerida haridusse ja töökohtade loomisse, võidelda noorte töötuse vastu ja edendada tõrjutud inimeste integreerimist ning samuti tagada sotsiaalkaitse hariduselt tööle ülemineku perioodil.

| 5.4.4. | Komitee nõuab tungivalt, et EL ja liikmesriigid tugevdaksid vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise meetmeid, tegutsedes kõige enam ohustatud elanikerühmade heaks ja kehtestades konkreetsed sihttasemed inimeste ühiskonda ja tööturule integreerimiseks. |
| --- | --- |

5.4.4.

Komitee nõuab tungivalt, et EL ja liikmesriigid tugevdaksid vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise meetmeid, tegutsedes kõige enam ohustatud elanikerühmade heaks ja kehtestades konkreetsed sihttasemed inimeste ühiskonda ja tööturule integreerimiseks.

| 5.4.5. | Komitee meenutab, et parim viis tagada vaesuse vähendamine on anda inimestele töökohti ja hoogustada nende osalemist tööturul ja nende sotsiaalset integratsiooni, samuti suurendada nende tööalast konkurentsi- ja kohandumisvõimet. |
| --- | --- |

5.4.5.

Komitee meenutab, et parim viis tagada vaesuse vähendamine on anda inimestele töökohti ja hoogustada nende osalemist tööturul ja nende sotsiaalset integratsiooni, samuti suurendada nende tööalast konkurentsi- ja kohandumisvõimet.

| 5.4.6. | Ka oma varasemates arvamustes (25) on Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee sügavalt kahelnud selles, et seadusliku pensioniea tõstmine annab panuse demograafiliste probleemidega toimetulekusse. Eesmärk peab olema pigem tegeliku pensionile jäämise kooskõlastamine kehtiva seadusjärgse pensioniikka jõudmisega (milleks tuleb kõigepealt kohandada töötingimused töötajate eale) (26). Järelikult tuleb suunise 8 teksti pensionireformi kohta vastavalt muuta. |
| --- | --- |

5.4.6.

Ka oma varasemates arvamustes (25) on Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee sügavalt kahelnud selles, et seadusliku pensioniea tõstmine annab panuse demograafiliste probleemidega toimetulekusse. Eesmärk peab olema pigem tegeliku pensionile jäämise kooskõlastamine kehtiva seadusjärgse pensioniikka jõudmisega (milleks tuleb kõigepealt kohandada töötingimused töötajate eale) (26). Järelikult tuleb suunise 8 teksti pensionireformi kohta vastavalt muuta.

Brüssel, 27. mai 2015

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Henri MALOSSE

---

(1)  ELT C 226, 16.7.2014, lk 21.

1

(2)  SOC/522, 18.3.2015 – EMSKi arvamus teemal „Noorte tööhõive algatus – eelmaksed” (Euroopa Liidu Teatajas veel avaldamata).

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  COM(2014) 902 final.

3

(4)  COM(2014) 906 final.

4

(5)  COM(2014) 903 final.

5

(6)  ECO/374, 19.3.2015 – „Investeerimiskava Euroopa jaoks” (Euroopa Liidu Teatajas veel avaldamata).

6

Euroopa Liidu Teatajas

(7)  ELT C 133, 9.5.2013, lk 77; ELT C 11, 15.1.2013, lk 65; ELT C 143, 22.5.2012, lk 94; ELT C 21, 21.1.2011, lk 66.

7

(8)  COM(2014) 906 final.

8

(9)  Kuigi tööpuuduse määr on 0,3 protsendipunkti võrra väiksem kui 2013. aasta detsembris, oli see 2014. aasta detsembris 28-liikmelises ELis 9,9 % (11,4 % 18 euroala riigis).

9

(10)  COM(2014) 906 final.

10

(11)  Samas.

11

(12)  Kuigi tööpuuduse määr on 1,7 protsendipunkti võrra väiksem kui 2013. aasta detsembris, oli see 2014. aasta detsembris 28-liikmelises ELis 21,4 % (23 % 18 euroala riigis).

12

(13)  2013. aastal oli tööhõivemäär ELis 68,4 %, samas kui 2008. aastal oli see 70,3 % (1,9 protsendipunkti võrra vähem).

13

(14)  Aastatel 2008–2013 vähenes tööhõivemäär 20–64aastaste hulgas euroala 18 riigis 2,5 protsendipunkti võrra 70,2 %-lt 2008. aastal 67,7 %-le 2013. aastal.

14

(15)  COM(2014) 906 final.

15

(16)  2012. aastal olid need näitajad 28-liikmelises ELis vastavalt 47,8 % ja 24,4 %.

16

(17)  COM(2014) 906 final.

17

(18)  COM(2015) 100 final.

18

(19)  ELT C 242, 23.7.2015, lk 9; ELT C 12, 15.1.2015, lk 16; ELT C 354, 28.12.2010, lk 8; ELT C 318, 23.12.2009, lk 52; ELT C 318, 23.12.2009, lk 15; ELT C 318, 23.12.2009, lk 113.

19

(20)  ELT C 226, 16.7.2014, punktid 1.5 ja 5.3.3.

20

(21)  Nagu on kirjeldatud arvamuses ECO/377 – „Euroopa maks ELi omavahendina” (Euroopa Liidu Teatajas veel avaldamata).

21

Euroopa Liidu Teatajas

(22)  COM(2014) 906 final.

22

(23)  ELT C 21, 21.1.2011, lk 66.

23

(24)  ELT C 170, 5.6.2014, lk 23.

24

(25)  ELT C 318, 29.10.2011, lk 1, punkt 2.2.

25

(26)  ELT C 318, 29.10.2011, lk 1, peatükid 2 ja 6.

26

---

LISA

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamusele

Arvamuse käsitlemisel lükati tagasi järgmised muudatusettepanekud, kuigi nende poolt anti vähemalt veerand häältest.

Punkt 1.6

Muuta teksti järgmiselt:

„Komitee on sügavalt mures ELis
  mõnes ELi liikmesriigis kestva kokkuhoiupoliitika pärast, mis takistab tööhõive suurendamise ja vaesuse vähendamise eesmärkide elluviimist. Sellega seoses on komitee üllatunud, et komisjon on nii oma ühises tööhõivearuandes kui ka tööhõivesuunistes täiesti ignoreerinud ohtu, et langev inflatsioon võib muutuda deflatsiooniks. See on eriti kahjustanud teatud elanikerühmi, nagu noored, madala kvalifikatsiooniga inimesed, pikaajalised töötud, naised, puudega inimesed, sisserändajad, lapsed, romad ja üksikvanemaga perekonnad. Komitee on seisukohal, et tööhõivesuunised ei kajasta piisavalt vajadust muuta tööpuuduse ja vaesuse vastu võitlemine ning tööturu nõudluse ja pakkumise parem ühitamine ELi ja liikmesriikide poliitika keskseteks eesmärkideks.”

Hääletustulemused

| Poolt: | 32 |
| --- | --- |
| Vastu: | 66 |
| Erapooletuid: | 9 |

Poolt:

32

Vastu:

66

Erapooletuid:

9

Punkt 1.6.9

Muuta järgmiselt:

„Suunis 8:


  jätta välja ettepanek siduda automaatselt seaduslik pensioniiga liikmesriikides oodatava elueaga,



  lisades vastupidi vajaduse



  Selle asemel, et viidata tegeliku penisoniea tõstmisele, tuleks selgemini mainida vajadust võtta meetmeid, mis lähendaksid tegelikku eluiga seaduslikule pensionieale.
  ”

Hääletustulemused

| Poolt: | 36 |
| --- | --- |
| Vastu: | 73 |
| Erapooletuid: | 11 |

Poolt:

36

Vastu:

73

Erapooletuid:

11

Lisada punkti 5.3 järele uus punkt:

„Liikmesriigid peaksid vähendama ja ennetama tööturu killustatust, toetades samal ajal töökohtade loomist. Töökaitse-eeskirjad ja -asutused peaksid tagama sobiva värbamiskeskkonna, mh tehes tööturul kättesaadavaks mitmesugused lepingulised kokkulepped.”

Hääletustulemused

| Poolt: | 36 |
| --- | --- |
| Vastu: | 63 |
| Erapooletuid: | 10 |

Poolt:

36

Vastu:

63

Erapooletuid:

10

---

| 8.10.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 332/77 |
| --- | --- | --- | --- |

8.10.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 332/77

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1007/2009 hülgetoodetega kauplemise kohta”

[COM(2015) 45 final – 2015/0028 (COD)]

(2015/C 332/09)

| Raportöör: | Thomas McDONOGH |
| --- | --- |

Raportöör:

Thomas McDONOGH

12. veebruaril 2015 otsustas Euroopa Parlament ja 20. veebruaril 2015 otsustas nõukogu vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 114 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1007/2009 hülgetoodetega kauplemise kohta”

COM(2015) 45 final – 2015/0028 (COD).

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsioon võttis arvamuse vastu 5. mail 2015.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 508. istungjärgul 27.–28. mail 2015 (27. mai istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 161, erapooletuks jäi 9.

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1 | ELi õigusakte tuleb muuta, et viia algmäärus vastavusse soovituste ja otsustega, mille kiitis 18. juunil 2014 heaks WTO vaidluste lahendamise organ, kui ta võttis vastu vaekogu ja apellatsioonikogu aruanded. |
| --- | --- |

1.1

ELi õigusakte tuleb muuta, et viia algmäärus vastavusse soovituste ja otsustega, mille kiitis 18. juunil 2014 heaks WTO vaidluste lahendamise organ, kui ta võttis vastu vaekogu ja apellatsioonikogu aruanded.

| 1.2 | Eri ametiasutused, sh EL, peaksid nõudlikult kehtestama humaanset tapmist käsitlevaid reegleid ja eeskirju. Tuleb võtta kõik võimalikud meetmed selleks, et likvideerida hülgepopulatsiooni asjatud kannatused. Näiteks võib Kanadas levinud kevadist hülgepoegade nottimist kirjeldada vaid sõnaga „barbaarne”; selle vastu võitlevad pidevalt kogu maailma loomaõiguslaste organisatsioonid. Komitee taunib seda tapmismeetodit. |
| --- | --- |

1.2

Eri ametiasutused, sh EL, peaksid nõudlikult kehtestama humaanset tapmist käsitlevaid reegleid ja eeskirju. Tuleb võtta kõik võimalikud meetmed selleks, et likvideerida hülgepopulatsiooni asjatud kannatused. Näiteks võib Kanadas levinud kevadist hülgepoegade nottimist kirjeldada vaid sõnaga „barbaarne”; selle vastu võitlevad pidevalt kogu maailma loomaõiguslaste organisatsioonid. Komitee taunib seda tapmismeetodit.

| 1.3 | Inuittide kogukondade traditsioonilist jahipidamist elatise saamiseks tuleb reguleerida realistlike kontrollitavate kvootidega, hõlmates ka lubatud surmamismeetodeid. Samas tuleb võtta arvesse loomade heaolu. |
| --- | --- |

1.3

Inuittide kogukondade traditsioonilist jahipidamist elatise saamiseks tuleb reguleerida realistlike kontrollitavate kvootidega, hõlmates ka lubatud surmamismeetodeid. Samas tuleb võtta arvesse loomade heaolu.

| 1.4 | Nõuetekohaselt tuleb jälgida ja valvata kvootide, küttimispiiri, teiste vastavusega seotud küsimuste jne järgimist. |
| --- | --- |

1.4

Nõuetekohaselt tuleb jälgida ja valvata kvootide, küttimispiiri, teiste vastavusega seotud küsimuste jne järgimist.

| 1.5 | Jälgitavussüsteemile esitatavad miinimumnõuded tuleks sõnastada nõuete kogumina, mida ELi importida soovivad ettevõtjad peavad täitma, ja need peaksid sisaldama kolme põhimõtet (1):






  1. | Identifitseerimisnõuded |
| --- | --- | --- |

1.5

Jälgitavussüsteemile esitatavad miinimumnõuded tuleks sõnastada nõuete kogumina, mida ELi importida soovivad ettevõtjad peavad täitma, ja need peaksid sisaldama kolme põhimõtet (1):

1.

Identifitseerimisnõuded

| 2. | Registreerimise ja andmete säilitamise nõuded |
| --- | --- |

2.

Registreerimise ja andmete säilitamise nõuded

| 3. | Jälgitavusaruannete koostamise suutlikkus (kontroll). |
| --- | --- |

3.

Jälgitavusaruannete koostamise suutlikkus (kontroll).

2.   Sissejuhatus

| 2.1 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 1007/2009 hülgetoodetega kauplemise kohta (edaspidi „algmäärus”) nähakse ette üldine keeld kõnealuste toodete turule laskmisele liidus. |
| --- | --- |

2.1

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 1007/2009 hülgetoodetega kauplemise kohta (edaspidi „algmäärus”) nähakse ette üldine keeld kõnealuste toodete turule laskmisele liidus.

| 2.2 | Algmääruses on sätestatud üldisest keelust erand sellistele hülgetoodetele, mis on saadud inuittide ja muude põlisrahvaste kogukondade traditsioonilisel hülgejahil elatise saamiseks kütitud hüljestest (edaspidi „põlisrahvaste erand”). |
| --- | --- |

2.2

Algmääruses on sätestatud üldisest keelust erand sellistele hülgetoodetele, mis on saadud inuittide ja muude põlisrahvaste kogukondade traditsioonilisel hülgejahil elatise saamiseks kütitud hüljestest (edaspidi „põlisrahvaste erand”).

| 2.3 | Selles on erandid ka selliste hülgetoodete impordi suhtes, mis on saadud üksnes mere elusressursside säästva majandamise eesmärgil peetud jahil mittetulunduslikul eesmärgil kütitud hüljestest (edaspidi „mereressursse säästev erand”), ning impordi suhtes, mis on juhuslikku laadi ja hõlmab eranditult tooteid, mis on ette nähtud reisijate või nende perekonnaliikmete isiklikuks kasutuseks. |
| --- | --- |

2.3

Selles on erandid ka selliste hülgetoodete impordi suhtes, mis on saadud üksnes mere elusressursside säästva majandamise eesmärgil peetud jahil mittetulunduslikul eesmärgil kütitud hüljestest (edaspidi „mereressursse säästev erand”), ning impordi suhtes, mis on juhuslikku laadi ja hõlmab eranditult tooteid, mis on ette nähtud reisijate või nende perekonnaliikmete isiklikuks kasutuseks.

| 2.4 | Komisjoni 10. augusti 2010. aasta rakendusmääruses (EL) nr 737/2010 on sätestatud algmääruse üksikasjalikud rakenduseeskirjad. |
| --- | --- |

2.4

Komisjoni 10. augusti 2010. aasta rakendusmääruses (EL) nr 737/2010 on sätestatud algmääruse üksikasjalikud rakenduseeskirjad.

| 2.5 | Kanada ja Norra vaidlustasid mõlemad õigusaktid („ELi hülgetoodetega kauplemise kord”) Maailma Kaubandusorganisatsioonis (WTO) vaidluses „Euroopa ühendused – hülgetoodete importi ja turustamist keelustavad meetmed” (DS400 ja DS401). |
| --- | --- |

2.5

Kanada ja Norra vaidlustasid mõlemad õigusaktid („ELi hülgetoodetega kauplemise kord”) Maailma Kaubandusorganisatsioonis (WTO) vaidluses „Euroopa ühendused – hülgetoodete importi ja turustamist keelustavad meetmed” (DS400 ja DS401).

| 2.6 | Kuigi WTO aruannetes nenditi, et hülgetoodete keelustamist võib põhimõtteliselt õigustada murega loomade heaolu pärast, vaidlustati kaks erandit, põlisrahvaste erand ja mereressursse säästev erand. |
| --- | --- |

2.6

Kuigi WTO aruannetes nenditi, et hülgetoodete keelustamist võib põhimõtteliselt õigustada murega loomade heaolu pärast, vaidlustati kaks erandit, põlisrahvaste erand ja mereressursse säästev erand.

| 2.7 | Leiti, et mereressursse säästev erand ei ole põhjendatud, sest kaubandusliku hülgejahi ja mereressursse säästva erandi kohase hülgejahi (väikese ulatusega, mittetulunduslik) kaubandusliku mõõtme võimalik erinevus ei olnud erandi põhjendamiseks piisav. |
| --- | --- |

2.7

Leiti, et mereressursse säästev erand ei ole põhjendatud, sest kaubandusliku hülgejahi ja mereressursse säästva erandi kohase hülgejahi (väikese ulatusega, mittetulunduslik) kaubandusliku mõõtme võimalik erinevus ei olnud erandi põhjendamiseks piisav.

| 2.8 | Põlisrahvaste erandi suhtes otsustas apellatsioonikogu, et kuigi erand on põhimõtteliselt õiguspärane, kujutab mõni element selle ülesehituses ja kohaldamises endast „meelevaldset ja õigustamatut diskrimineerimist”. |
| --- | --- |

2.8

Põlisrahvaste erandi suhtes otsustas apellatsioonikogu, et kuigi erand on põhimõtteliselt õiguspärane, kujutab mõni element selle ülesehituses ja kohaldamises endast „meelevaldset ja õigustamatut diskrimineerimist”.

| 2.9 | 10. juulil 2014 teavitas Euroopa Liit vaidluste lahendamise organit oma kavatsusest rakendada kõnealuse vaidluse puhul kõnealuse organi soovitusi ja otsuseid viisil, mille puhul võetakse arvesse WTO raames võetud kohustusi. |
| --- | --- |

2.9

10. juulil 2014 teavitas Euroopa Liit vaidluste lahendamise organit oma kavatsusest rakendada kõnealuse vaidluse puhul kõnealuse organi soovitusi ja otsuseid viisil, mille puhul võetakse arvesse WTO raames võetud kohustusi.

| 2.10 | 5. septembril 2014 leppisid Euroopa Liit, Kanada ja Norra kokku, et mõistlik ajavahemik vaidluste lahendamise organi soovituste ja otsuste rakendamiseks oleks 16 kuud. Seega lõpeb asjaomane mõistlik ajavahemik 18. oktoobril 2015. |
| --- | --- |

2.10

5. septembril 2014 leppisid Euroopa Liit, Kanada ja Norra kokku, et mõistlik ajavahemik vaidluste lahendamise organi soovituste ja otsuste rakendamiseks oleks 16 kuud. Seega lõpeb asjaomane mõistlik ajavahemik 18. oktoobril 2015.

| 2.11 | Käesoleva seadusandliku ettepaneku eesmärk on rakendada vaidluste lahendamise organi soovitusi ja otsuseid, võttes arvesse algmäärust. Samuti luuakse sellega õiguslik alus määruse (EL) nr 737/2010 kooskõlla viimiseks nimetatud otsustega. |
| --- | --- |

2.11

Käesoleva seadusandliku ettepaneku eesmärk on rakendada vaidluste lahendamise organi soovitusi ja otsuseid, võttes arvesse algmäärust. Samuti luuakse sellega õiguslik alus määruse (EL) nr 737/2010 kooskõlla viimiseks nimetatud otsustega.

| 2.12 | Mereressursse säästva erandi suhtes väljendatud mure lahendamiseks jäeti nimetatud erand määrusest välja. Põlisrahvaste erandi ülesehituse ja rakendamisega seotud probleemide lahendamiseks muudeti erandit, eelkõige sidudes selle kasutamise loomade heaolu nõuete järgimisega ja kehtestades hülgetoodete turulelaskmise piirmäära, kui jahi ulatus või muud asjaolud annavad alust arvata, et jaht on läbi viidud peamiselt kaubanduslikel eesmärkidel. |
| --- | --- |

2.12

Mereressursse säästva erandi suhtes väljendatud mure lahendamiseks jäeti nimetatud erand määrusest välja. Põlisrahvaste erandi ülesehituse ja rakendamisega seotud probleemide lahendamiseks muudeti erandit, eelkõige sidudes selle kasutamise loomade heaolu nõuete järgimisega ja kehtestades hülgetoodete turulelaskmise piirmäära, kui jahi ulatus või muud asjaolud annavad alust arvata, et jaht on läbi viidud peamiselt kaubanduslikel eesmärkidel.

| 2.13 | Lisaks teevad komisjoni eksperdid koostööd Kanada ekspertidega, et luua vajalik atesteerimissüsteem, et võimaldada Kanada inuittidel kasutada põlisrahvaste erandit ELi hülgetoodetega kauplemise korra raames. |
| --- | --- |

2.13

Lisaks teevad komisjoni eksperdid koostööd Kanada ekspertidega, et luua vajalik atesteerimissüsteem, et võimaldada Kanada inuittidel kasutada põlisrahvaste erandit ELi hülgetoodetega kauplemise korra raames.

| 2.14 | Inuiti toodete turustamise struktuur tuleks luua asjaomaste valitsuste juures. |
| --- | --- |

2.14

Inuiti toodete turustamise struktuur tuleks luua asjaomaste valitsuste juures.

3.   Üldised märkused

| 3.1 | Hülgejaht on inuittide ja muude põlisrahvaste kogukondade kultuuri ja identiteedi lahutamatu osa ning annab olulise panuse nende elatise teenimisse. Mitu aastat tagasi avalikkuse survel väljakuulutatud hülgejahi täielik keeld põhjustas inuittide kogukonnas tõsise kriisi, mida iseloomustas vaesus ja suutmatus tagada kogukonna püsimajäämine. Praegu on 90 % inuittidest töötud ja paljud nende hulgast sõltuvad täielikult sotsiaalhoolekandest. Neil põhjustel lubati hiljuti inuittidel ja teistel põlisrahvastel hakata taas traditsioonilist hülgejahti pidama, kui see toimub elatise saamiseks. |
| --- | --- |

3.1

Hülgejaht on inuittide ja muude põlisrahvaste kogukondade kultuuri ja identiteedi lahutamatu osa ning annab olulise panuse nende elatise teenimisse. Mitu aastat tagasi avalikkuse survel väljakuulutatud hülgejahi täielik keeld põhjustas inuittide kogukonnas tõsise kriisi, mida iseloomustas vaesus ja suutmatus tagada kogukonna püsimajäämine. Praegu on 90 % inuittidest töötud ja paljud nende hulgast sõltuvad täielikult sotsiaalhoolekandest. Neil põhjustel lubati hiljuti inuittidel ja teistel põlisrahvastel hakata taas traditsioonilist hülgejahti pidama, kui see toimub elatise saamiseks.

| 3.2 | Komitee teeb ettepaneku kaasata inuittide kogukond Euroopa Komisjoni ja Kanada valitsuse koostööprotsessi, et leida ühiselt parim viis, kuidas edaspidigi tagada inuittidele elatise saamise õigus ning samas kaitsta hülgeid rahvusvahelise kaubitsemise ja väljasuremise eest. |
| --- | --- |

3.2

Komitee teeb ettepaneku kaasata inuittide kogukond Euroopa Komisjoni ja Kanada valitsuse koostööprotsessi, et leida ühiselt parim viis, kuidas edaspidigi tagada inuittidele elatise saamise õigus ning samas kaitsta hülgeid rahvusvahelise kaubitsemise ja väljasuremise eest.

| 3.3 | Tõeliselt humaanse surmamise meetodit ei ole võimalik inuittide ja muude põlisrahvaste kogukondade peetaval jahil tõhusalt ja järjekindlalt kasutada, nagu ei ole see võimalik ka muul hülgejahil. Siiski on määruse (EÜ) nr 1007/2009 eesmärki arvestades asjakohane muuta tingimuslikuks selliste hülgetoodete liidu turule laskmine, mis on saadud inuittide ja muude põlisrahvaste kogukondade traditsioonilisel hülgejahil kütitud hüljestest, seades tingimuseks, et jahti peetakse viisil, mis vähendab kütitavate loomade valu, stressi, hirmu või muid kannatusi võimalikult suures ulatuses. |
| --- | --- |

3.3

Tõeliselt humaanse surmamise meetodit ei ole võimalik inuittide ja muude põlisrahvaste kogukondade peetaval jahil tõhusalt ja järjekindlalt kasutada, nagu ei ole see võimalik ka muul hülgejahil. Siiski on määruse (EÜ) nr 1007/2009 eesmärki arvestades asjakohane muuta tingimuslikuks selliste hülgetoodete liidu turule laskmine, mis on saadud inuittide ja muude põlisrahvaste kogukondade traditsioonilisel hülgejahil kütitud hüljestest, seades tingimuseks, et jahti peetakse viisil, mis vähendab kütitavate loomade valu, stressi, hirmu või muid kannatusi võimalikult suures ulatuses.

| 3.4 | Määruse (EÜ) nr 1007/2009 alusel lubatakse turule lasta ka selliseid hülgetooteid, mis on saadud jahil, mille ainus eesmärk on mereressursside säästev majandamine. |
| --- | --- |

3.4

Määruse (EÜ) nr 1007/2009 alusel lubatakse turule lasta ka selliseid hülgetooteid, mis on saadud jahil, mille ainus eesmärk on mereressursside säästev majandamine.

| 3.5 | Tunnustades mereressursside säästva majandamise eesmärgil peetava jahi tähtsust, võib praktikas siiski olla raske eristada sellist jahti suuremahulisest, peamiselt kaubanduslikel eesmärkidel peetavast hülgejahist. See võib kaasa tuua põhjendamatut diskrimineerimist asjaomaste hülgetoodete vahel. Seetõttu ei tuleks seda erandit enam ette näha. |
| --- | --- |

3.5

Tunnustades mereressursside säästva majandamise eesmärgil peetava jahi tähtsust, võib praktikas siiski olla raske eristada sellist jahti suuremahulisest, peamiselt kaubanduslikel eesmärkidel peetavast hülgejahist. See võib kaasa tuua põhjendamatut diskrimineerimist asjaomaste hülgetoodete vahel. Seetõttu ei tuleks seda erandit enam ette näha.

| 3.6 | Hülgetoodete turulelaskmine on lubatud üksnes juhul, kui need tooted on saadud inuittide ja muude põlisrahvaste kogukondade jahil kütitud hüljestest, eeldusel et täidetud on kõik järgmised tingimused:






  a) | jahti peab traditsiooniliselt kogukond; |
| --- | --- | --- |

3.6

Hülgetoodete turulelaskmine on lubatud üksnes juhul, kui need tooted on saadud inuittide ja muude põlisrahvaste kogukondade jahil kütitud hüljestest, eeldusel et täidetud on kõik järgmised tingimused:

a)

jahti peab traditsiooniliselt kogukond;

| b) | jaht aitab kogukondadel saada elatist ning seda ei peeta peamiselt kaubanduslikul eesmärgil; |
| --- | --- |

b)

jaht aitab kogukondadel saada elatist ning seda ei peeta peamiselt kaubanduslikul eesmärgil;

| c) | jaht on korraldatud viisil, mis vähendab kütitavate loomade valu, stressi, hirmu või muid kannatusi võimalikult suures ulatuses, võttes arvesse kogukondade traditsioonilist eluviisi ja elatise teenimise vajadust. |
| --- | --- |

c)

jaht on korraldatud viisil, mis vähendab kütitavate loomade valu, stressi, hirmu või muid kannatusi võimalikult suures ulatuses, võttes arvesse kogukondade traditsioonilist eluviisi ja elatise teenimise vajadust.

| 3.7 | Komitee jagab hülgetoodete turule lubamise tingimuste osas väljendatud seisukohti, kuid soovitab Euroopa Komisjonil leida õige tasakaal ühelt poolt hüljeste kaitsmise ja teiselt poolt inuittide vajaduse vahel neid küttida, sest see on nende püsimajäämiseks ülimalt tähtis. Kui neid tingimusi ei tõlgendata sihipäraselt, võib see praktikas takistada inuittidel hülgeid küttida. |
| --- | --- |

3.7

Komitee jagab hülgetoodete turule lubamise tingimuste osas väljendatud seisukohti, kuid soovitab Euroopa Komisjonil leida õige tasakaal ühelt poolt hüljeste kaitsmise ja teiselt poolt inuittide vajaduse vahel neid küttida, sest see on nende püsimajäämiseks ülimalt tähtis. Kui neid tingimusi ei tõlgendata sihipäraselt, võib see praktikas takistada inuittidel hülgeid küttida.

| 3.8 | Komitee arvates on mõttekas






  a) | anda inuittide traditsioonilisel viisil kütitud hüljestest valmistatud toodetele eristaatus, näiteks „Püütud inuiti traditsioonide kohaselt”. Sellisel juhul oleks uute rahvusvaheliste vaidluste vältimiseks kasulik määratleda kõnealune kontseptsioon selgelt kui „väikesemahuline püük”; |
| --- | --- | --- |

3.8

Komitee arvates on mõttekas

a)

anda inuittide traditsioonilisel viisil kütitud hüljestest valmistatud toodetele eristaatus, näiteks „Püütud inuiti traditsioonide kohaselt”. Sellisel juhul oleks uute rahvusvaheliste vaidluste vältimiseks kasulik määratleda kõnealune kontseptsioon selgelt kui „väikesemahuline püük”;

| b) | luua jälgitavus- ja märgistamissüsteem ning erilogo inuittide tegevuse seireks ning tarbijate kaitsmiseks ja teavitamiseks; |
| --- | --- |

b)

luua jälgitavus- ja märgistamissüsteem ning erilogo inuittide tegevuse seireks ning tarbijate kaitsmiseks ja teavitamiseks;

| c) | kaaluda impordikvoote, kui on näha, et kehtestatud korda kuritarvitatakse. |
| --- | --- |

c)

kaaluda impordikvoote, kui on näha, et kehtestatud korda kuritarvitatakse.

| 3.9 | Hülgetoodete importi lubatakse ka siis, kui see on juhuslikku laadi ja hõlmab eranditult kaupu, mis on ette nähtud reisijate või nende perekonnaliikmete isiklikuks kasutamiseks. Selliste kaupade laad ega kogus ei tohi olla selline, mis osutab impordi kaubanduslikule otstarbele. |
| --- | --- |

3.9

Hülgetoodete importi lubatakse ka siis, kui see on juhuslikku laadi ja hõlmab eranditult kaupu, mis on ette nähtud reisijate või nende perekonnaliikmete isiklikuks kasutamiseks. Selliste kaupade laad ega kogus ei tohi olla selline, mis osutab impordi kaubanduslikule otstarbele.

| 3.10 | Jälgitavuse edasine korraldus sõltub kehtestatud süsteemi olemusest ja mitmetele asjaomastele osalistele määratud vastutusest. Hülgetoodetega kauplemist käsitlevas määruses tuleks neid miinimumnõudeid tõlgendada järgmisel viisil. |
| --- | --- |

3.10

Jälgitavuse edasine korraldus sõltub kehtestatud süsteemi olemusest ja mitmetele asjaomastele osalistele määratud vastutusest. Hülgetoodetega kauplemist käsitlevas määruses tuleks neid miinimumnõudeid tõlgendada järgmisel viisil.

Identifitseerimisnõuded

Identifitseerimisnõuded hõlmavad põhimõtteliselt kolme elementi:

| — | kütt (kas inuitist/põlisrahvast kütt või ressursside haldamisega tegelev jahiloaga kütt), kellel on kordumatu identifitseerimisnumber; |
| --- | --- |

—

kütt (kas inuitist/põlisrahvast kütt või ressursside haldamisega tegelev jahiloaga kütt), kellel on kordumatu identifitseerimisnumber;

| — | kogumisjaam (määrab piirkonna/geograafilise asukoha); |
| --- | --- |

—

kogumisjaam (määrab piirkonna/geograafilise asukoha);

| — | toode (tagab eelkõige küti ja kogumisjaama vahelise toimingu jälgitavuse). |
| --- | --- |

—

toode (tagab eelkõige küti ja kogumisjaama vahelise toimingu jälgitavuse).

Eespool mainitutele lisaks või nende asemel võib osutuda vajalikuks identifitseerida „jaht”, kui puudub otsene seos kütiga, ei ole kogumisjaama või see ei hõlma riigi tasandit, vaid ainult konkreetseid piirkondi.

| 3.11 | Lõpliku ja siduva otsuse saavutamiseks peab WTO suutma viia kooskõlla rahvusvaheliste lepingute sätted, mis on vastukäivad ja peaaegu 70 aastat vanad. Muu hulgas keelab üks säte „meelevaldse ja õigustamatu diskrimineerimise” riikide vahel. Teine lubab riikidel käituda viisil, mis on „kõlbluse kaitsmiseks vajalik” (2). |
| --- | --- |

3.11

Lõpliku ja siduva otsuse saavutamiseks peab WTO suutma viia kooskõlla rahvusvaheliste lepingute sätted, mis on vastukäivad ja peaaegu 70 aastat vanad. Muu hulgas keelab üks säte „meelevaldse ja õigustamatu diskrimineerimise” riikide vahel. Teine lubab riikidel käituda viisil, mis on „kõlbluse kaitsmiseks vajalik” (2).

| 3.12 | Rahva suurust ja moraalset arengut saab hinnata selle järgi, kuidas see kohtleb oma loomi
   (3). |
| --- | --- |

3.12

Rahva suurust ja moraalset arengut saab hinnata selle järgi, kuidas see kohtleb oma loomi
   (3).

Brüssel, 27. mai 2015

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Henri MALOSSE

---

(1)  Komisjoni rahastatud uuring hülgetoodetega kauplemise rakendusmeetmete kohta, mille viis läbi nõustamisfirma COWI koostöös ECORYSiga.

1

(2)  A. Butterworth ja M. Richardson, Marine Policy 38, 457-469; 2013.

2

(3)  Tsitaat pärineb Mahatma Gandhilt.

3

---

| 8.10.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 332/81 |
| --- | --- | --- | --- |

8.10.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 332/81

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1236/2010, millega kehtestatakse Kirde-Atlandi tulevase mitmepoolse kalandusalase koostöö konventsiooniga hõlmatud piirkonnas kohaldatav kontrolli- ja rakendussüsteem”

[COM(2015) 121 final – 2015/0063 COD]

(2015/C 332/10)

25. märtsil 2015 otsustas Euroopa Parlament ja 23. märtsil 2015 otsustas nõukogu vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõikele 2 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1236/2010, millega kehtestatakse Kirde-Atlandi tulevase mitmepoolse kalandusalase koostöö konventsiooniga hõlmatud piirkonnas kohaldatav kontrolli- ja rakendussüsteem”

[COM(2015) 121 final – 2015/0063 COD].

Kuna komitee on kõnealuse ettepaneku sisuga seoses juba väljendanud oma seisukohta arvamuses „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse eritingimused süvamere kalavarude püügiks Kirde-Atlandil ja sätted kalapüügiks Kirde-Atlandi rahvusvahelistes vetes ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2347/2002”, mis võeti vastu 13. veebruaril 2013 (1), ja arvamuses „Atlandi ookeani piirkonna merestrateegia tegevuskava. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu tagamine”, mis võeti vastu 18. septembril 2013 (2), otsustas komitee täiskogu 508. istungjärgul 27.–28. mail 2015 (27. mai istungil) 173 poolt- ja 10 erapooletu häälega sel teemal uut arvamust mitte koostada, vaid viidata eespool nimetatud dokumentides võetud seisukohale.

Brüssel, 27. mai 2015

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Henri MALOSSE

---

(1)  ELT C 133, 9.5.2013, lk 41.

1

(2)  ELT C 341, 21.11.2013, lk 77.

2

---