# Jurnalul Oficial L 244/2015

| | ISSN 1977-0782 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 244 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 5819 septembrie 2015 |

ISSN 1977-0782

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 244

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 5819 septembrie 2015

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul delegat (UE) 2015/1555 al Comisiei din 28 mai 2015 de completare a Regulamentului (UE) nr. 575/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare pentru publicarea de informații în legătură cu respectarea de către instituții a cerinței privind amortizorul anticiclic de capital în conformitate cu articolul 440 (
  1
  ) | 1 |
| | * | Regulamentul delegat (UE) 2015/1556 al Comisiei din 11 iunie 2015 de completare a Regulamentului (UE) nr. 575/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare pentru tratamentul tranzitoriu al expunerilor din titluri de capital conform abordării IRB (
  1
  ) | 9 |
| | * | Regulamentul delegat (UE) 2015/1557 al Comisiei din 13 iulie 2015 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 543/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind statisticile referitoare la producția vegetală (
  1
  ) | 11 |
| | * | Regulamentul delegat (UE) 2015/1558 al Comisiei din 22 iulie 2015 de completare a Regulamentului (UE) 2015/1017 al Parlamentului European și al Consiliului, prin stabilirea unui tablou de bord al indicatorilor pentru aplicarea garanției UE | 20 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/1559 al Comisiei din 18 septembrie 2015 de instituire a unei taxe antidumping provizorii asupra importurilor de tuburi și țevi din fontă ductilă (cunoscută și sub denumirea de fontă cu grafit sferoidal) originare din India | 25 |
| | | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/1560 al Comisiei din 18 septembrie 2015 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume | 45 |
| | | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/1561 al Comisiei din 18 septembrie 2015 de stabilire a cantităților care urmează să fie adăugate la cantitatea fixată pentru subperioada 1 ianuarie-31 martie 2016 în cadrul contingentului tarifar deschis prin Regulamentul (CE) nr. 536/2007 pentru carnea de pasăre originară din Statele Unite ale Americii | 47 |
| | | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/1562 al Comisiei din 18 septembrie 2015 de stabilire a cantităților care urmează să fie adăugate la cantitatea fixată pentru subperioada 1 ianuarie-31 martie 2016 în cadrul contingentelor tarifare deschise prin Regulamentul (CE) nr. 539/2007 în sectorul ouălor și al ovalbuminelor | 49 |
| | | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/1563 al Comisiei din 18 septembrie 2015 de stabilire a coeficientului de alocare care urmează să fie aplicat cantităților care fac obiectul cererilor de licențe de import depuse în perioada 1-7 septembrie 2015 în cadrul contingentelor tarifare deschise prin Regulamentul de punere în aplicare (CE) nr. 413/2014 pentru carnea de pasăre originară din Ucraina | 51 |
| | | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/1564 al Comisiei din 18 septembrie 2015 de stabilire a cantităților care urmează să fie adăugate la cantitatea fixată pentru subperioada 1 ianuarie-31 martie 2016 în cadrul contingentelor tarifare deschise prin Regulamentul (CE) nr. 442/2009 în sectorul cărnii de porc | 53 |
| | | DECIZII |
| | * | Decizia (UE) 2015/1565 a Consiliului din 14 septembrie 2015 privind aprobarea, în numele Uniunii Europene, a Declarației privind acordarea de posibilități de pescuit în apele UE navelor de pescuit aflate sub pavilionul Republicii Bolivariene a Venezuelei, în zona economică exclusivă din largul coastei Guyanei Franceze | 55 |
| | * | Decizia (UE, Euratom) 2015/1566 a reprezentanților guvernelor statelor membre din 16 septembrie 2015 de numire a patru judecători și a unui avocat general în cadrul Curții de Justiție | 58 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

REGULAMENTE

*

Regulamentul delegat (UE) 2015/1555 al Comisiei din 28 mai 2015 de completare a Regulamentului (UE) nr. 575/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare pentru publicarea de informații în legătură cu respectarea de către instituții a cerinței privind amortizorul anticiclic de capital în conformitate cu articolul 440 (
  1
  )

1

1

*

Regulamentul delegat (UE) 2015/1556 al Comisiei din 11 iunie 2015 de completare a Regulamentului (UE) nr. 575/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare pentru tratamentul tranzitoriu al expunerilor din titluri de capital conform abordării IRB (
  1
  )

1

9

*

Regulamentul delegat (UE) 2015/1557 al Comisiei din 13 iulie 2015 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 543/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind statisticile referitoare la producția vegetală (
  1
  )

1

11

*

Regulamentul delegat (UE) 2015/1558 al Comisiei din 22 iulie 2015 de completare a Regulamentului (UE) 2015/1017 al Parlamentului European și al Consiliului, prin stabilirea unui tablou de bord al indicatorilor pentru aplicarea garanției UE

20

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/1559 al Comisiei din 18 septembrie 2015 de instituire a unei taxe antidumping provizorii asupra importurilor de tuburi și țevi din fontă ductilă (cunoscută și sub denumirea de fontă cu grafit sferoidal) originare din India

25

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/1560 al Comisiei din 18 septembrie 2015 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

45

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/1561 al Comisiei din 18 septembrie 2015 de stabilire a cantităților care urmează să fie adăugate la cantitatea fixată pentru subperioada 1 ianuarie-31 martie 2016 în cadrul contingentului tarifar deschis prin Regulamentul (CE) nr. 536/2007 pentru carnea de pasăre originară din Statele Unite ale Americii

47

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/1562 al Comisiei din 18 septembrie 2015 de stabilire a cantităților care urmează să fie adăugate la cantitatea fixată pentru subperioada 1 ianuarie-31 martie 2016 în cadrul contingentelor tarifare deschise prin Regulamentul (CE) nr. 539/2007 în sectorul ouălor și al ovalbuminelor

49

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/1563 al Comisiei din 18 septembrie 2015 de stabilire a coeficientului de alocare care urmează să fie aplicat cantităților care fac obiectul cererilor de licențe de import depuse în perioada 1-7 septembrie 2015 în cadrul contingentelor tarifare deschise prin Regulamentul de punere în aplicare (CE) nr. 413/2014 pentru carnea de pasăre originară din Ucraina

51

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/1564 al Comisiei din 18 septembrie 2015 de stabilire a cantităților care urmează să fie adăugate la cantitatea fixată pentru subperioada 1 ianuarie-31 martie 2016 în cadrul contingentelor tarifare deschise prin Regulamentul (CE) nr. 442/2009 în sectorul cărnii de porc

53

DECIZII

*

Decizia (UE) 2015/1565 a Consiliului din 14 septembrie 2015 privind aprobarea, în numele Uniunii Europene, a Declarației privind acordarea de posibilități de pescuit în apele UE navelor de pescuit aflate sub pavilionul Republicii Bolivariene a Venezuelei, în zona economică exclusivă din largul coastei Guyanei Franceze

55

*

Decizia (UE, Euratom) 2015/1566 a reprezentanților guvernelor statelor membre din 16 septembrie 2015 de numire a patru judecători și a unui avocat general în cadrul Curții de Justiție

58

| | | Rectificări |
| --- | --- | --- |
| | * | Rectificare la Regulamentul delegat (UE) nr. 518/2014 al Comisiei din 5 martie 2014 de modificare a Regulamentelor delegate (UE) nr. 1059/2010, (UE) nr. 1060/2010, (UE) nr. 1061/2010, (UE) nr. 1062/2010, (UE) nr. 626/2011, (UE) nr. 392/2012, (UE) nr. 874/2012, (UE) nr. 665/2013, (UE) nr. 811/2013 și (UE) nr. 812/2013 ale Comisiei în ceea ce privește etichetarea produselor cu impact energetic pe internet ( JO L 147, 17.5.2014 ) | 60 |
| | * | Rectificare la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/880 al Comisiei din 4 iunie 2015 privind prelungirea perioadelor de tranziție referitoare la cerințele de fonduri proprii pentru expunerile față de o contraparte centrală prevăzute în Regulamentele (UE) nr. 575/2013 și (UE) nr. 648/2012 ale Parlamentului European și ale Consiliului ( JO L 143, 9.6.2015 ) | 60 |

Rectificări

*

Rectificare la Regulamentul delegat (UE) nr. 518/2014 al Comisiei din 5 martie 2014 de modificare a Regulamentelor delegate (UE) nr. 1059/2010, (UE) nr. 1060/2010, (UE) nr. 1061/2010, (UE) nr. 1062/2010, (UE) nr. 626/2011, (UE) nr. 392/2012, (UE) nr. 874/2012, (UE) nr. 665/2013, (UE) nr. 811/2013 și (UE) nr. 812/2013 ale Comisiei în ceea ce privește etichetarea produselor cu impact energetic pe internet ( JO L 147, 17.5.2014 )

( JO L 147, 17.5.2014 )

60

*

Rectificare la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/880 al Comisiei din 4 iunie 2015 privind prelungirea perioadelor de tranziție referitoare la cerințele de fonduri proprii pentru expunerile față de o contraparte centrală prevăzute în Regulamentele (UE) nr. 575/2013 și (UE) nr. 648/2012 ale Parlamentului European și ale Consiliului ( JO L 143, 9.6.2015 )

( JO L 143, 9.6.2015 )

60

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

REGULAMENTE

| 19.9.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 244/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 244/1

---

REGULAMENTUL DELEGAT (UE) 2015/1555 AL COMISIEI

din 28 mai 2015

de completare a Regulamentului (UE) nr. 575/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare pentru publicarea de informații în legătură cu respectarea de către instituții a cerinței privind amortizorul anticiclic de capital în conformitate cu articolul 440

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 575/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 26 iunie 2013 privind cerințele prudențiale pentru instituțiile de credit și firmele de investiții și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 (1), în special articolul 440 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | Astfel cum se prevede la articolul 130 alineatul (1) din Directiva 2013/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului (2), statele membre sunt obligate să ceară instituțiilor să mențină un amortizor anticiclic de capital specific instituției. |
| --- | --- |

(1)

Astfel cum se prevede la articolul 130 alineatul (1) din Directiva 2013/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului (2), statele membre sunt obligate să ceară instituțiilor să mențină un amortizor anticiclic de capital specific instituției.

| (2) | În vederea asigurării transparenței și comparabilității între instituții, Regulamentul (UE) nr. 575/2013 impune instituțiilor să facă publice principalele elemente ale calculului amortizorului lor anticiclic de capital, care să cuprindă repartiția geografică a expunerilor din credite relevante ale instituțiilor și valoarea finală a amortizorului anticiclic de capital specific instituției. |
| --- | --- |

(2)

În vederea asigurării transparenței și comparabilității între instituții, Regulamentul (UE) nr. 575/2013 impune instituțiilor să facă publice principalele elemente ale calculului amortizorului lor anticiclic de capital, care să cuprindă repartiția geografică a expunerilor din credite relevante ale instituțiilor și valoarea finală a amortizorului anticiclic de capital specific instituției.

| (3) | Astfel cum este prevăzut la articolul 130 alineatul (1) din Directiva 2013/36/UE, un amortizor anticiclic specific instituției se calculează ca produsul dintre valoarea totală a expunerii la risc a instituției în cauză, în conformitate cu articolul 92 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013, și rata amortizorului anticiclic specific instituției. |
| --- | --- |

(3)

Astfel cum este prevăzut la articolul 130 alineatul (1) din Directiva 2013/36/UE, un amortizor anticiclic specific instituției se calculează ca produsul dintre valoarea totală a expunerii la risc a instituției în cauză, în conformitate cu articolul 92 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013, și rata amortizorului anticiclic specific instituției.

| (4) | Astfel cum se prevede la articolul 140 alineatul (1) din Directiva 2013/36/UE, o rată a amortizorului anticiclic de capital specific instituției este egală cu media ponderată a ratelor amortizorului anticiclic care se aplică în țările în care sunt situate expunerile din credite relevante ale instituției. Repartiția pe țări a expunerilor din credite relevante ar trebui să fie comunicată într-un format standard, în conformitate cu dispozițiile stabilite în Regulamentul delegat (UE) nr. 1152/2014 al Comisiei (3). În vederea îndeplinirii cerințelor de la articolul 440 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013, care nu stabilește un nivel minim al ratei amortizorului, repartiția geografică a expunerilor din credite relevante ar trebui să fie prezentată chiar și în cazul în care nivelul amortizorului anticiclic de capital aplicabil pentru o țară este zero. |
| --- | --- |

(4)

Astfel cum se prevede la articolul 140 alineatul (1) din Directiva 2013/36/UE, o rată a amortizorului anticiclic de capital specific instituției este egală cu media ponderată a ratelor amortizorului anticiclic care se aplică în țările în care sunt situate expunerile din credite relevante ale instituției. Repartiția pe țări a expunerilor din credite relevante ar trebui să fie comunicată într-un format standard, în conformitate cu dispozițiile stabilite în Regulamentul delegat (UE) nr. 1152/2014 al Comisiei (3). În vederea îndeplinirii cerințelor de la articolul 440 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013, care nu stabilește un nivel minim al ratei amortizorului, repartiția geografică a expunerilor din credite relevante ar trebui să fie prezentată chiar și în cazul în care nivelul amortizorului anticiclic de capital aplicabil pentru o țară este zero.

| (5) | În scopul calculării amortizorului anticiclic specific instituției, ponderile aplicate ratelor amortizoarelor anticiclice ar trebui să fie proporționale cu cerințele de fonduri proprii totale pentru riscul de credit legat de expunerile din credite relevante din fiecare stat membru și țară terță în care instituția deține expuneri. Prin urmare, instituțiile ar trebui să facă publice cerințele de fonduri proprii pentru toate expunerile din credite relevante. |
| --- | --- |

(5)

În scopul calculării amortizorului anticiclic specific instituției, ponderile aplicate ratelor amortizoarelor anticiclice ar trebui să fie proporționale cu cerințele de fonduri proprii totale pentru riscul de credit legat de expunerile din credite relevante din fiecare stat membru și țară terță în care instituția deține expuneri. Prin urmare, instituțiile ar trebui să facă publice cerințele de fonduri proprii pentru toate expunerile din credite relevante.

| (6) | Astfel cum se prevede la articolul 433 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013, instituțiile publică informațiile legate de cerințele privind amortizorul anticiclic de capital cel puțin anual, la o dată care coincide cu data publicării situațiilor financiare. Întrucât, în conformitate cu articolul 136 alineatul (7) din Directiva 2013/36/UE, rata amortizorului anticiclic de capital este stabilită trimestrial de către autoritățile desemnate, publicarea informațiilor privind respectarea de către instituții a cerinței privind amortizorul anticiclic de capital specific instituției ar trebui să se refere la informațiile privind rata amortizorului anticiclic de capital începând cu ultimul trimestru disponibil. Publicarea informațiilor în legătură cu amortizorul anticiclic de capital ar trebui să se bazeze pe ratele amortizorului anticiclic de capital care sunt aplicabile la momentul calculării amortizorului anticiclic de capital specific instituției la care se referă publicarea. |
| --- | --- |

(6)

Astfel cum se prevede la articolul 433 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013, instituțiile publică informațiile legate de cerințele privind amortizorul anticiclic de capital cel puțin anual, la o dată care coincide cu data publicării situațiilor financiare. Întrucât, în conformitate cu articolul 136 alineatul (7) din Directiva 2013/36/UE, rata amortizorului anticiclic de capital este stabilită trimestrial de către autoritățile desemnate, publicarea informațiilor privind respectarea de către instituții a cerinței privind amortizorul anticiclic de capital specific instituției ar trebui să se refere la informațiile privind rata amortizorului anticiclic de capital începând cu ultimul trimestru disponibil. Publicarea informațiilor în legătură cu amortizorul anticiclic de capital ar trebui să se bazeze pe ratele amortizorului anticiclic de capital care sunt aplicabile la momentul calculării amortizorului anticiclic de capital specific instituției la care se referă publicarea.

| (7) | În conformitate cu articolul 6 alineatul (1) coroborat cu articolul 440 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013, instituțiile ar trebui să facă publice informațiile referitoare la amortizorul anticiclic de capital pe bază individuală. Cu toate acestea, instituțiilor care sunt fie întreprinderi-mamă, fie filiale și instituțiilor incluse în consolidare în conformitate cu articolul 18 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013 nu ar trebui să li se impună respectarea cerințelor de publicare prevăzute în partea a opta din respectivul regulament pe bază individuală, astfel cum se prevede la articolul 6 alineatul (3) din regulamentul în cauză. Instituțiile-mamă din UE și instituțiile controlate de o societate financiară holding-mamă din UE sau de o societate financiară holding mixtă-mamă din UE ar trebui să publice aceste informații pe bază consolidată, în timp ce filialele semnificative ale instituțiilor-mamă din UE, ale societăților financiare holding-mamă din UE sau ale societăților financiare holding mixte-mamă din UE, precum și filialele care prezintă o importanță semnificativă pentru piața lor locală ar trebui să publice aceste informații pe bază individuală sau subconsolidată, astfel cum se prevede la articolul 13 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013. |
| --- | --- |

(7)

În conformitate cu articolul 6 alineatul (1) coroborat cu articolul 440 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013, instituțiile ar trebui să facă publice informațiile referitoare la amortizorul anticiclic de capital pe bază individuală. Cu toate acestea, instituțiilor care sunt fie întreprinderi-mamă, fie filiale și instituțiilor incluse în consolidare în conformitate cu articolul 18 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013 nu ar trebui să li se impună respectarea cerințelor de publicare prevăzute în partea a opta din respectivul regulament pe bază individuală, astfel cum se prevede la articolul 6 alineatul (3) din regulamentul în cauză. Instituțiile-mamă din UE și instituțiile controlate de o societate financiară holding-mamă din UE sau de o societate financiară holding mixtă-mamă din UE ar trebui să publice aceste informații pe bază consolidată, în timp ce filialele semnificative ale instituțiilor-mamă din UE, ale societăților financiare holding-mamă din UE sau ale societăților financiare holding mixte-mamă din UE, precum și filialele care prezintă o importanță semnificativă pentru piața lor locală ar trebui să publice aceste informații pe bază individuală sau subconsolidată, astfel cum se prevede la articolul 13 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013.

| (8) | Cerința de menținere a unui amortizor anticiclic de capital specific instituției, prevăzută la articolul 130 din Directiva 2013/36/UE, se va aplica și va fi introdusă treptat începând cu 1 ianuarie 2016, cu excepția cazului în care statele membre impun o perioadă de tranziție mai scurtă în conformitate cu articolul 160 alineatul (6) din directiva respectivă. Pentru a se asigura că instituțiile dispun de timp suficient pentru a se pregăti pentru publicarea informațiilor, prezentul regulament ar trebui să se aplice de la 1 ianuarie 2016. |
| --- | --- |

(8)

Cerința de menținere a unui amortizor anticiclic de capital specific instituției, prevăzută la articolul 130 din Directiva 2013/36/UE, se va aplica și va fi introdusă treptat începând cu 1 ianuarie 2016, cu excepția cazului în care statele membre impun o perioadă de tranziție mai scurtă în conformitate cu articolul 160 alineatul (6) din directiva respectivă. Pentru a se asigura că instituțiile dispun de timp suficient pentru a se pregăti pentru publicarea informațiilor, prezentul regulament ar trebui să se aplice de la 1 ianuarie 2016.

| (9) | Prezentul regulament se bazează pe proiectele de standarde tehnice de reglementare prezentate Comisiei Europene de Autoritatea europeană de supraveghere (Autoritatea Bancară Europeană). |
| --- | --- |

(9)

Prezentul regulament se bazează pe proiectele de standarde tehnice de reglementare prezentate Comisiei Europene de Autoritatea europeană de supraveghere (Autoritatea Bancară Europeană).

| (10) | Autoritatea Bancară Europeană a efectuat consultări publice deschise cu privire la proiectele de standarde tehnice de reglementare pe care se bazează prezentul regulament, a analizat costurile și beneficiile potențiale aferente și a solicitat avizul Grupului părților interesate din domeniul bancar, instituit în conformitate cu articolul 37 din Regulamentul (UE) nr. 1093/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (4), |
| --- | --- |

(10)

Autoritatea Bancară Europeană a efectuat consultări publice deschise cu privire la proiectele de standarde tehnice de reglementare pe care se bazează prezentul regulament, a analizat costurile și beneficiile potențiale aferente și a solicitat avizul Grupului părților interesate din domeniul bancar, instituit în conformitate cu articolul 37 din Regulamentul (UE) nr. 1093/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (4),

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Obiect

În conformitate cu articolul 440 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013, prezentul regulament stabilește cerințele de publicare pentru instituții în legătură cu respectarea cerinței privind amortizorul anticiclic de capital menționate la titlul VII capitolul 4 din Directiva 2013/36/UE.

Articolul 2

Publicarea repartiției geografice a expunerilor din credite

Repartiția geografică a expunerilor din credite ale unei instituții care sunt relevante pentru calculul amortizorului anticiclic de capital, menționată la articolul 440 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013, se publică în format standard, astfel cum este prevăzut în tabelul 1 din anexa I, în conformitate cu instrucțiunile prevăzute în părțile I și II din anexa II și cu dispozițiile prevăzute în Regulamentul delegat (UE) nr. 1152/2014.

Articolul 3

Publicarea valorii amortizorului anticiclic de capital specific instituției

Valoarea amortizorului anticiclic de capital specific unei instituții, menționată la articolul 440 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013, se publică în format standard, astfel cum este prevăzut în tabelul 2 din anexa I, în conformitate cu instrucțiunile prevăzute în părțile I și III din anexa II.

Articolul 4

Intrare în vigoare și aplicare

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Se aplică de la 1 ianuarie 2016.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 28 mai 2015.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  JO L 176, 27.6.2013, p. 1.

1

(2)  Directiva 2013/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 iunie 2013 cu privire la accesul la activitatea instituțiilor de credit și supravegherea prudențială a instituțiilor de credit și a firmelor de investiții, de modificare a Directivei 2002/87/CE și de abrogare a Directivelor 2006/48/CE și 2006/49/CE (JO L 176, 27.6.2013, p. 338).

2

(3)  Regulamentul delegat (UE) nr. 1152/2014 al Comisiei din 4 iunie 2014 de completare a Directivei 2013/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare referitoare la identificarea situării geografice a expunerilor din credite relevante în scopul calculării ratelor amortizorului anticiclic de capital specific instituției (JO L 309, 30.10.2014, p. 5).

3

(4)  Regulamentul (UE) nr. 1093/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 de instituire a Autorității europene de supraveghere (Autoritatea bancară europeană), de modificare a Deciziei nr. 716/2009/CE și de abrogare a Deciziei 2009/78/CE a Comisiei (JO L 331, 15.12.2010, p. 12).

4

---

ANEXA I

FORMAT STANDARD PENTRU PUBLICAREA DE INFORMAȚII ÎN LEGĂTURĂ CU RESPECTAREA DE CĂTRE INSTITUȚII A CERINȚEI PRIVIND AMORTIZORUL ANTICICLIC DE CAPITAL

Tabelul 1

Repartiția geografică a expunerilor din credite relevante pentru calculul amortizorului anticiclic de capital

| Rând | | Expuneri generale din credite | Expuneri incluse în portofoliul de tranzacționare | Expuneri din securitizare | Cerințe de fonduri proprii | Ponderi aplicate cerințelor de fonduri proprii | Rata amortizorului anticiclic de capital |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Valoarea expunerii pentru abordarea standard (SA) | Valoarea expunerii pentru abordarea IRB | Suma pozițiilor lungi și scurte din portofoliul de tranzacționare | Valoarea expunerilor incluse în portofoliul de tranzacționare pentru modelele interne | Valoarea expunerii pentru abordarea standard (SA) | Valoarea expunerii pentru abordarea IRB | Din care: expuneri generale din credite | Din care: expuneri incluse în portofoliul de tranzacționare | Din care: expuneri din securitizare | Total |
| | | 010 | 020 | 030 | 040 | 050 | 060 | 070 | 080 | 090 | 100 | 110 | 120 |
| 010 | Defalcare pe țări | | | | | | | | | | | | |
| | Țara: 001 | | | | | | | | | | | | |
| | 002 | | | | | | | | | | | | |
| | ... | | | | | | | | | | | | |
| | NNN | | | | | | | | | | | | |
| 020 | | | | | | | | | | | | | |

Rând

Expuneri generale din credite

Expuneri incluse în portofoliul de tranzacționare

Expuneri din securitizare

Cerințe de fonduri proprii

Ponderi aplicate cerințelor de fonduri proprii

Rata amortizorului anticiclic de capital

Valoarea expunerii pentru abordarea standard (SA)

Valoarea expunerii pentru abordarea IRB

Suma pozițiilor lungi și scurte din portofoliul de tranzacționare

Valoarea expunerilor incluse în portofoliul de tranzacționare pentru modelele interne

Valoarea expunerii pentru abordarea standard (SA)

Valoarea expunerii pentru abordarea IRB

Din care: expuneri generale din credite

Din care: expuneri incluse în portofoliul de tranzacționare

Din care: expuneri din securitizare

Total

010

020

030

040

050

060

070

080

090

100

110

120

010

Defalcare pe țări

Țara: 001

002

...

NNN

020

Tabelul 2

Valoarea amortizorului anticiclic de capital specific instituției

| Rând | | Coloană |
| --- | --- | --- |
| | | 010 |
| 010 | Valoarea totală a expunerii la risc | |
| 020 | Rata amortizorului anticiclic de capital specific instituției | |
| 030 | Cerința privind amortizorul anticiclic de capital specific instituției | |

Rând

Coloană

010

010

Valoarea totală a expunerii la risc

020

Rata amortizorului anticiclic de capital specific instituției

030

Cerința privind amortizorul anticiclic de capital specific instituției

---

ANEXA II

INSTRUCȚIUNI PENTRU FORMATELE STANDARD DE PUBLICARE

PARTEA I

INSTRUCȚIUNI GENERALE

Date de referință

| 1. | La rubrica „Nivelul de aplicare” instituțiile indică nivelul de aplicare care stă la baza datelor furnizate în tabelele 1 și 2. La completarea acestei rubrici, instituțiile aleg una dintre următoarele variante, în conformitate cu articolele 6 și 13 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013:






  (a) | consolidat; |
| --- | --- | --- |

1.

La rubrica „Nivelul de aplicare” instituțiile indică nivelul de aplicare care stă la baza datelor furnizate în tabelele 1 și 2. La completarea acestei rubrici, instituțiile aleg una dintre următoarele variante, în conformitate cu articolele 6 și 13 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013:

(a)

consolidat;

| (b) | individual; |
| --- | --- |

(b)

individual;

| (c) | subconsolidat. |
| --- | --- |

(c)

subconsolidat.

| 2. | În cazul publicării pe bază individuală, în conformitate cu partea întâi titlul II din Regulamentul (UE) nr. 575/2013, instituțiile completează tabelele 1 și 2 din prezentele instrucțiuni pe bază individuală, în conformitate cu partea întâi titlul II capitolul 1 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013. |
| --- | --- |

2.

În cazul publicării pe bază individuală, în conformitate cu partea întâi titlul II din Regulamentul (UE) nr. 575/2013, instituțiile completează tabelele 1 și 2 din prezentele instrucțiuni pe bază individuală, în conformitate cu partea întâi titlul II capitolul 1 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013.

| 3. | În cazul publicării pe bază consolidată sau subconsolidată, în conformitate cu partea întâi titlul II din Regulamentul (UE) nr. 575/2013, instituțiile completează tabelele 1 și 2 din prezentele instrucțiuni pe bază consolidată, în conformitate cu partea întâi titlul II capitolul 2 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013. |
| --- | --- |

3.

În cazul publicării pe bază consolidată sau subconsolidată, în conformitate cu partea întâi titlul II din Regulamentul (UE) nr. 575/2013, instituțiile completează tabelele 1 și 2 din prezentele instrucțiuni pe bază consolidată, în conformitate cu partea întâi titlul II capitolul 2 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013.

PARTEA II

INSTRUCȚIUNI PENTRU FORMATUL STANDARD 1

Tabelul 1

Repartiția geografică a expunerilor din credite relevante pentru calculul amortizorului anticiclic de capital

Sfera de cuprindere a tabelului 1 se limitează la expunerile din credite relevante pentru calculul amortizorului anticiclic de capital, în conformitate cu articolul 140 alineatul (4) din Directiva 2013/36/UE.

| Referințe juridice și instrucțiuni |
| --- |
| Rândul nr. | Explicație |
| 010-01X | Defalcarea expunerilor din credite relevante, pe țări

  Lista țărilor în care instituția deține expuneri din credite relevante pentru calculul amortizorului anticiclic specific instituției în conformitate cu Regulamentul delegat (UE) nr. 1152/2014.
  Numărul de rânduri poate varia în funcție de numărul de țări în care instituția deține expuneri din credite relevante pentru calculul amortizorului anticiclic.
  În conformitate cu Regulamentul delegat (UE) nr. 1152/2014, în cazul în care expunerile incluse în portofoliul de tranzacționare sau expunerile din credite externe ale unei instituții reprezintă mai puțin de 2 % din valoarea agregată a expunerilor sale ponderate la risc, instituția poate alege să aloce aceste expuneri locului în care se află instituția. În cazul în care expunerile prezentate pentru locul în care se află instituția includ și expuneri din alte țări, acestea ar trebui identificate în mod clar într-o notă sau într-o notă de subsol la tabelul de prezentare a informațiilor. |
| 020 | Total

  Valoarea obținută în conformitate cu explicația pentru coloanele 010-120 din prezentul tabel. |

Referințe juridice și instrucțiuni

Rândul nr.

Explicație

010-01X

Defalcarea expunerilor din credite relevante, pe țări

Lista țărilor în care instituția deține expuneri din credite relevante pentru calculul amortizorului anticiclic specific instituției în conformitate cu Regulamentul delegat (UE) nr. 1152/2014.

Numărul de rânduri poate varia în funcție de numărul de țări în care instituția deține expuneri din credite relevante pentru calculul amortizorului anticiclic.

În conformitate cu Regulamentul delegat (UE) nr. 1152/2014, în cazul în care expunerile incluse în portofoliul de tranzacționare sau expunerile din credite externe ale unei instituții reprezintă mai puțin de 2 % din valoarea agregată a expunerilor sale ponderate la risc, instituția poate alege să aloce aceste expuneri locului în care se află instituția. În cazul în care expunerile prezentate pentru locul în care se află instituția includ și expuneri din alte țări, acestea ar trebui identificate în mod clar într-o notă sau într-o notă de subsol la tabelul de prezentare a informațiilor.

020

Total

Valoarea obținută în conformitate cu explicația pentru coloanele 010-120 din prezentul tabel.

| Referințe juridice și instrucțiuni |
| --- |
| Coloana nr. | Explicație |
| 010 | Valoarea expunerii aferentă expunerilor generale din credite pentru abordarea standard (SA)

  Valoarea expunerii aferentă expunerilor din credite relevante definite în conformitate cu articolul 140 alineatul (4) litera (a) din Directiva 2013/36/UE, determinată în conformitate cu articolul 111 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013.
  Defalcarea geografică se realizează în conformitate cu Regulamentul delegat (UE) nr. 1152/2014.
  Rândul 020 (Total): suma tuturor expunerilor din credite relevante definite în conformitate cu articolul 140 alineatul (4) litera (a) din Directiva 2013/36/UE, determinată în conformitate cu articolul 111 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013. |
| 020 | Valoarea expunerii aferentă expunerilor generale din credite pentru abordarea IRB

  Valoarea expunerii aferentă expunerilor din credite relevante definite în conformitate cu articolul 140 alineatul (4) litera (a) din Directiva 2013/36/UE, determinată în conformitate cu articolul 166 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013.
  Defalcarea geografică se realizează în conformitate cu EBA/RTS/2013/15.
  Rândul 020 (Total): suma tuturor expunerilor din credite relevante definite în conformitate cu articolul 140 alineatul (4) litera (a) din Directiva 2013/36/UE, determinată în conformitate cu articolul 166 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013. |
| 030 | Suma pozițiilor lungi și scurte ale expunerilor incluse în portofoliul de tranzacționare

  Suma pozițiilor lungi și scurte ale expunerilor din credite relevante definite în conformitate cu articolul 140 alineatul (4) litera (b) din Directiva 2013/36/UE, calculată ca sumă a pozițiilor lungi și scurte determinate în conformitate cu articolul 327 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013.
  Defalcarea geografică se realizează în conformitate cu Regulamentul delegat (UE) nr. 1152/2014.
  Rândul 020 (Total): suma tuturor pozițiilor lungi și scurte ale expunerilor din credite relevante definite în conformitate cu articolul 140 alineatul (4) litera (b) din Directiva 2013/36/UE, calculată ca sumă a pozițiilor lungi și scurte determinate în conformitate cu articolul 327 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013. |
| 040 | Valoarea expunerilor incluse în portofoliul de tranzacționare pentru modelele interne

  Suma următoarelor elemente:






  — | valoarea justă a pozițiilor cash, care reprezintă expuneri din credite relevante definite în conformitate cu articolul 140 alineatul (4) litera (b) din Directiva 2013/36/UE, determinată în conformitate cu articolul 104 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013; |

Referințe juridice și instrucțiuni

Coloana nr.

Explicație

010

Valoarea expunerii aferentă expunerilor generale din credite pentru abordarea standard (SA)

Valoarea expunerii aferentă expunerilor din credite relevante definite în conformitate cu articolul 140 alineatul (4) litera (a) din Directiva 2013/36/UE, determinată în conformitate cu articolul 111 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013.

Defalcarea geografică se realizează în conformitate cu Regulamentul delegat (UE) nr. 1152/2014.

Rândul 020 (Total): suma tuturor expunerilor din credite relevante definite în conformitate cu articolul 140 alineatul (4) litera (a) din Directiva 2013/36/UE, determinată în conformitate cu articolul 111 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013.

020

Valoarea expunerii aferentă expunerilor generale din credite pentru abordarea IRB

Valoarea expunerii aferentă expunerilor din credite relevante definite în conformitate cu articolul 140 alineatul (4) litera (a) din Directiva 2013/36/UE, determinată în conformitate cu articolul 166 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013.

Defalcarea geografică se realizează în conformitate cu EBA/RTS/2013/15.

Rândul 020 (Total): suma tuturor expunerilor din credite relevante definite în conformitate cu articolul 140 alineatul (4) litera (a) din Directiva 2013/36/UE, determinată în conformitate cu articolul 166 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013.

030

Suma pozițiilor lungi și scurte ale expunerilor incluse în portofoliul de tranzacționare

Suma pozițiilor lungi și scurte ale expunerilor din credite relevante definite în conformitate cu articolul 140 alineatul (4) litera (b) din Directiva 2013/36/UE, calculată ca sumă a pozițiilor lungi și scurte determinate în conformitate cu articolul 327 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013.

Defalcarea geografică se realizează în conformitate cu Regulamentul delegat (UE) nr. 1152/2014.

Rândul 020 (Total): suma tuturor pozițiilor lungi și scurte ale expunerilor din credite relevante definite în conformitate cu articolul 140 alineatul (4) litera (b) din Directiva 2013/36/UE, calculată ca sumă a pozițiilor lungi și scurte determinate în conformitate cu articolul 327 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013.

040

Valoarea expunerilor incluse în portofoliul de tranzacționare pentru modelele interne

Suma următoarelor elemente:

—

valoarea justă a pozițiilor cash, care reprezintă expuneri din credite relevante definite în conformitate cu articolul 140 alineatul (4) litera (b) din Directiva 2013/36/UE, determinată în conformitate cu articolul 104 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013;

| — | valoarea noțională a instrumentelor financiare derivate, care reprezintă expuneri din credite relevante, astfel cum sunt definite în conformitate cu articolul 140 alineatul (4) litera (b) din Directiva 2013/36/UE. |
| --- | --- |

—

valoarea noțională a instrumentelor financiare derivate, care reprezintă expuneri din credite relevante, astfel cum sunt definite în conformitate cu articolul 140 alineatul (4) litera (b) din Directiva 2013/36/UE.

Defalcarea geografică se realizează în conformitate cu Regulamentul delegat (UE) nr. 1152/2014.

Rândul 020 (Total): suma valorii juste a tuturor pozițiilor cash, care reprezintă expuneri din credite relevante, astfel cum sunt definite la articolul 140 alineatul (4) litera (b) din Directiva 2013/36/UE, determinate în conformitate cu articolul 104 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013, și valoarea noțională a tuturor instrumentelor financiare derivate, care reprezintă expuneri din credite relevante, astfel cum sunt definite în conformitate cu articolul 140 alineatul (4) litera (b) din Directiva 2013/36/UE.

050

Valoarea expunerii aferentă expunerilor din securitizare pentru abordarea standard (SA)

Valoarea expunerii aferentă expunerilor din credite relevante definite în conformitate cu articolul 140 alineatul (4) litera (c) din Directiva 2013/36/UE, determinată în conformitate cu articolul 246 alineatul (1) literele (a) și (c) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013.

Defalcarea geografică se realizează în conformitate cu Regulamentul delegat (UE) nr. 1152/2014 al Comisiei.

Rândul 020 (Total): suma tuturor expunerilor din credite relevante definite în conformitate cu articolul 140 alineatul (4) litera (c) din Directiva 2013/36/UE, determinată în conformitate cu articolul 246 alineatul (1) literele (a) și (c) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013.

060

Valoarea expunerii aferentă expunerilor din securitizare pentru abordarea IRB

Valoarea expunerii aferentă expunerilor din credite relevante definite în conformitate cu articolul 140 alineatul (4) litera (c) din Directiva 2013/36/UE, determinată în conformitate cu articolul 246 alineatul (1) literele (b) și (d) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013.

Defalcarea geografică se realizează în conformitate cu Regulamentul delegat (UE) nr. 1152/2014.

Rândul 020 (Total): suma tuturor expunerilor din credite relevante definite în conformitate cu articolul 140 alineatul (4) litera (c) din Directiva 2013/36/UE, determinată în conformitate cu articolul 246 alineatul (1) literele (b) și (d) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013.

070

Cerințe de fonduri proprii: expuneri generale din credite

Cerințele de fonduri proprii pentru expunerile din credite relevante din țara în cauză, definite în conformitate cu articolul 140 alineatul (4) litera (a) din Directiva 2013/36/UE, determinate în conformitate cu partea a treia titlul II din Regulamentul (UE) nr. 575/2013.

Rândul 020 (Total): suma tuturor cerințelor de fonduri proprii pentru expunerile din credite relevante, definite în conformitate cu articolul 140 alineatul (4) litera (a) din Directiva 2013/36/UE, determinată în conformitate cu partea a treia titlul II din Regulamentul (UE) nr. 575/2013.

080

Cerințe de fonduri proprii: expuneri incluse în portofoliul de tranzacționare

Cerințele de fonduri proprii pentru expunerile din credite relevante în țara în cauză, definite în conformitate cu articolul 140 alineatul (4) litera (b) din Directiva 2013/36/UE, determinate în conformitate cu partea a treia titlul IV capitolul 2 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013 pentru riscul specific sau în conformitate cu partea a treia titlul IV capitolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013 pentru riscurile de nerambursare și de migrație adiționale.

Rândul 020 (Total): suma tuturor cerințelor de fonduri proprii pentru expunerile din credite relevante, definite în conformitate cu articolul 140 alineatul (4) litera (b) din Directiva 2013/36/UE, determinată în conformitate cu partea a treia titlul IV capitolul 2 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013 pentru riscul specific sau în conformitate cu partea a treia titlul IV capitolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013 pentru riscurile de nerambursare și de migrație adiționale.

090

Cerințe de fonduri proprii: expuneri din securitizare

Cerințele de fonduri proprii pentru expunerile din credite relevante din țara în cauză, definite în conformitate cu articolul 140 alineatul (4) litera (c) din Directiva 2013/36/UE, determinate în conformitate cu partea a treia titlul II capitolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013.

Rândul 020 (Total): suma tuturor cerințelor de fonduri proprii pentru expunerile din credite relevante, definite în conformitate cu articolul 140 alineatul (4) litera (c) din Directiva 2013/36/UE, determinată în conformitate cu partea a treia titlul II capitolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013.

100

Cerințe de fonduri proprii – Total

Suma coloanelor 070, 080 și 090.

Rândul 020 (Total): suma tuturor cerințelor de fonduri proprii pentru expunerile din credite relevante, definite în conformitate cu articolul 140 alineatul (4) din Directiva 2013/36/UE.

110

Ponderile aplicate cerințelor de fonduri proprii

Ponderea aplicată în fiecare țară ratei amortizorului anticiclic, calculată ca fiind rezultatul împărțirii totalului cerințelor de fonduri proprii care se referă la expunerile din credite relevante din țara în cauză (rândul 01X, coloana 100) la totalul cerințelor de fonduri proprii care se referă la toate expunerile din credite relevante pentru calculul amortizorului anticiclic în conformitate cu articolul 140 alineatul (4) din Directiva 2013/36/UE (rândul 020, coloana 100).

Această valoare este prezentată ca număr absolut, cu 2 zecimale.

120

Rata amortizorului anticiclic de capital

Rata amortizorului anticiclic de capital aplicabil în țara în cauză, stabilit în conformitate cu articolele 136, 137, 138 și 139 din Directiva 2013/36/UE. Această coloană nu cuprinde ratele amortizorului anticiclic de capital care au fost stabilite, dar nu sunt încă aplicabile la momentul calculării amortizorului anticiclic de capital specific instituției la care se referă publicarea.

Această valoare este prezentată ca procentaj cu același număr de zecimale stabilit în conformitate cu articolele 136, 137, 138 și 139 din Directiva 2013/36/UE.

PARTEA III

INSTRUCȚIUNI PENTRU FORMATUL STANDARD 2

Tabelul 2

Valoarea amortizorului anticiclic de capital specific instituției

Instituțiile aplică instrucțiunile prevăzute în prezenta secțiune pentru a completa tabelul 2 – Valoarea amortizorului anticiclic de capital specific instituției.

| Referințe juridice și instrucțiuni |
| --- |
| Rândul nr. | Explicație |
| 010 | Valoarea totală a expunerii la risc

  Valoarea totală a expunerii la risc, calculată în conformitate cu articolul 92 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013. |
| 020 | Rata amortizorului anticiclic de capital specific instituției

  Rata amortizorului anticiclic de capital specific instituției, determinată în conformitate cu articolul 140 alineatul (1) din Directiva 2013/36/UE.
  Rata amortizorului anticiclic de capital specific instituției este calculată ca medie ponderată a ratelor amortizorului anticiclic care se aplică în țările în care sunt situate expunerile din credite relevante ale instituției și se raportează pe rândurile 010-01X, în coloana 120 din tabelul 1.
  Ponderea aplicată ratei amortizorului anticiclic în fiecare țară este ponderea cerințelor de fonduri proprii în cerințele de fonduri proprii totale legate de expunerile din credite relevante din cadrul teritoriului în cauză și este prezentată în tabelul 1 coloana 110.
  Această valoare este prezentată ca număr absolut, cu 2 zecimale. |
| 030 | Cerința privind amortizorul anticiclic de capital specific instituției

  Cerința privind amortizorul anticiclic de capital specific instituției, calculată ca rata amortizorului anticiclic specific instituției, astfel cum este raportată în rândul 020 din prezentul tabel, aplicată la valoarea totală a expunerii la risc, astfel cum este raportată în rândul 010 din tabel. |

Referințe juridice și instrucțiuni

Rândul nr.

Explicație

010

Valoarea totală a expunerii la risc

Valoarea totală a expunerii la risc, calculată în conformitate cu articolul 92 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013.

020

Rata amortizorului anticiclic de capital specific instituției

Rata amortizorului anticiclic de capital specific instituției, determinată în conformitate cu articolul 140 alineatul (1) din Directiva 2013/36/UE.

Rata amortizorului anticiclic de capital specific instituției este calculată ca medie ponderată a ratelor amortizorului anticiclic care se aplică în țările în care sunt situate expunerile din credite relevante ale instituției și se raportează pe rândurile 010-01X, în coloana 120 din tabelul 1.

Ponderea aplicată ratei amortizorului anticiclic în fiecare țară este ponderea cerințelor de fonduri proprii în cerințele de fonduri proprii totale legate de expunerile din credite relevante din cadrul teritoriului în cauză și este prezentată în tabelul 1 coloana 110.

Această valoare este prezentată ca număr absolut, cu 2 zecimale.

030

Cerința privind amortizorul anticiclic de capital specific instituției

Cerința privind amortizorul anticiclic de capital specific instituției, calculată ca rata amortizorului anticiclic specific instituției, astfel cum este raportată în rândul 020 din prezentul tabel, aplicată la valoarea totală a expunerii la risc, astfel cum este raportată în rândul 010 din tabel.

| Referințe juridice și instrucțiuni |
| --- |
| Coloana nr. | Explicație |
| 010 | Valoarea astfel cum este descrisă în conformitate cu explicația pentru rândurile 010-030 din prezentul tabel. |

Referințe juridice și instrucțiuni

Coloana nr.

Explicație

010

Valoarea astfel cum este descrisă în conformitate cu explicația pentru rândurile 010-030 din prezentul tabel.

---

| 19.9.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 244/9 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 244/9

---

REGULAMENTUL DELEGAT (UE) 2015/1556 AL COMISIEI

din 11 iunie 2015

de completare a Regulamentului (UE) nr. 575/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare pentru tratamentul tranzitoriu al expunerilor din titluri de capital conform abordării IRB

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 575/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 26 iunie 2013 privind cerințele prudențiale pentru instituțiile de credit și firmele de investiții și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 (1), în special articolul 495 alineatul (3) al treilea paragraf,

întrucât:

| (1) | Este necesar să se specifice condițiile în care autoritățile competente pot excepta de la tratamentul bazat pe modele interne de rating anumite categorii de expuneri din titluri de capital deținute la 31 decembrie 2007 de instituții și de filiale din UE ale instituțiilor din statul lor membru respectiv. |
| --- | --- |

(1)

Este necesar să se specifice condițiile în care autoritățile competente pot excepta de la tratamentul bazat pe modele interne de rating anumite categorii de expuneri din titluri de capital deținute la 31 decembrie 2007 de instituții și de filiale din UE ale instituțiilor din statul lor membru respectiv.

| (2) | Aceste condiții ar trebui să fie stabilite într-un mod armonizat, astfel încât să nu aibă un efect negativ disproporționat asupra tranziției line a sistemelor juridice naționale de la regimul instituit prin transpunerea Directivei 2006/48/CE a Parlamentului European și a Consiliului (2), în special a articolului 154 alineatul (6) al acesteia, către regimul instituit prin Regulamentul (UE) nr. 575/2013. |
| --- | --- |

(2)

Aceste condiții ar trebui să fie stabilite într-un mod armonizat, astfel încât să nu aibă un efect negativ disproporționat asupra tranziției line a sistemelor juridice naționale de la regimul instituit prin transpunerea Directivei 2006/48/CE a Parlamentului European și a Consiliului (2), în special a articolului 154 alineatul (6) al acesteia, către regimul instituit prin Regulamentul (UE) nr. 575/2013.

| (3) | În stabilirea acestor condiții, trebuie să se țină seama, în măsura posibilului, de așteptările legitime ale instituțiilor cărora li s-a acordat o exceptare în temeiul fostului regim, care s-a aplicat până la 31 decembrie 2013. Prin urmare, autoritățile competente ar trebui să aibă posibilitatea de a acorda exceptarea acestor instituții. Exceptarea nu ar trebui să fie acordată altor instituții. |
| --- | --- |

(3)

În stabilirea acestor condiții, trebuie să se țină seama, în măsura posibilului, de așteptările legitime ale instituțiilor cărora li s-a acordat o exceptare în temeiul fostului regim, care s-a aplicat până la 31 decembrie 2013. Prin urmare, autoritățile competente ar trebui să aibă posibilitatea de a acorda exceptarea acestor instituții. Exceptarea nu ar trebui să fie acordată altor instituții.

| (4) | Prezentul regulament se bazează pe proiectele de standarde tehnice de reglementare prezentate Comisiei de către Autoritatea Bancară Europeană. |
| --- | --- |

(4)

Prezentul regulament se bazează pe proiectele de standarde tehnice de reglementare prezentate Comisiei de către Autoritatea Bancară Europeană.

| (5) | Autoritatea Bancară Europeană a efectuat consultări publice deschise cu privire la proiectele de standarde tehnice de reglementare pe care se bazează prezentul regulament, a analizat costurile și beneficiile potențiale aferente și a solicitat avizul Grupului părților interesate din domeniul bancar, instituit în conformitate cu articolul 37 din Regulamentul (UE) nr. 1093/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (3), |
| --- | --- |

(5)

Autoritatea Bancară Europeană a efectuat consultări publice deschise cu privire la proiectele de standarde tehnice de reglementare pe care se bazează prezentul regulament, a analizat costurile și beneficiile potențiale aferente și a solicitat avizul Grupului părților interesate din domeniul bancar, instituit în conformitate cu articolul 37 din Regulamentul (UE) nr. 1093/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (3),

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Autoritățile competente pot acorda instituțiilor și filialelor din UE ale instituțiilor exceptarea de la tratamentul bazat pe modele interne de rating menționată la articolul 495 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013 numai pentru acele categorii de expuneri din titluri de capital care beneficiau deja, la 31 decembrie 2013, de o exceptare de la tratamentul bazat pe modele interne de rating.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 11 iunie 2015.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  JO L 176, 27.6.2013, p. 1.

1

(2)  Directiva 2006/48/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 14 iunie 2006 privind inițierea și exercitarea activității instituțiilor de credit (JO L 177, 30.6.2006, p. 1).

2

(3)  Regulamentul (UE) nr. 1093/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 de instituire a Autorității europene de supraveghere (Autoritatea Bancară Europeană), de modificare a Deciziei nr. 716/2009/CE și de abrogare a Deciziei 2009/78/CE a Comisiei (JO L 331, 15.12.2010, p. 12).

3

---

| 19.9.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 244/11 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 244/11

---

REGULAMENTUL DELEGAT (UE) 2015/1557 AL COMISIEI

din 13 iulie 2015

de modificare a Regulamentului (CE) nr. 543/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind statisticile referitoare la producția vegetală

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 543/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iunie 2009 privind statisticile referitoare la producția vegetală și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 837/90 și (CEE) nr. 959/93 ale Consiliului (1), în special articolul 6 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 543/2009 stabilește cadrul pentru producerea de statistici comparabile la nivelul Uniunii privind producția vegetală anuală. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 543/2009 stabilește cadrul pentru producerea de statistici comparabile la nivelul Uniunii privind producția vegetală anuală.

| (2) | În urma unei revizuiri periodice a punerii în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 543/2009, din motive de comparabilitate, se consideră necesar să se actualizeze unele dintre denumirile și definițiile variabilelor, astfel încât să fie aplicate și interpretate în mod uniform. |
| --- | --- |

(2)

În urma unei revizuiri periodice a punerii în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 543/2009, din motive de comparabilitate, se consideră necesar să se actualizeze unele dintre denumirile și definițiile variabilelor, astfel încât să fie aplicate și interpretate în mod uniform.

| (3) | Variabilele enumerate care au devenit caduce ar trebui eliminate. |
| --- | --- |

(3)

Variabilele enumerate care au devenit caduce ar trebui eliminate.

| (4) | Având în vedere că datele naționale privind producția ar trebui să poată fi comparabile, ar trebui adăugat gradul de umiditate la producția anumitor categorii de plante care sunt recoltate verzi. |
| --- | --- |

(4)

Având în vedere că datele naționale privind producția ar trebui să poată fi comparabile, ar trebui adăugat gradul de umiditate la producția anumitor categorii de plante care sunt recoltate verzi.

| (5) | Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 543/2009 ar trebui modificat în consecință, |
| --- | --- |

(5)

Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 543/2009 ar trebui modificat în consecință,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Anexa la Regulamentul (CE) nr. 543/2009 se înlocuiește cu anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 13 iulie 2015.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  JO L 167, 29.6.2009, p. 1.

1

---

ANEXĂ

Tabelul 1

Culturi de pe terenuri arabile

n.c.a.= neclasificate altundeva

PARTEA A

| | Suprafața cultivată
  (1 000 de hectare) | Producția recoltată
  (1 000 de tone) | Producţia medie
  (100 kg/ha) |
| --- | --- | --- | --- |
| Termene de transmitere
  Variabile | 31 ianuarie | 30 iunie | 31 august | 30 septembrie | 31 ianuarie | 30 septembrie | 30 septembrie | 31 octombrie | 31 ianuarie | 30 septembrie | 31 august |
| anul n | anul n | anul n | anul n | anul n + 1 | anul n + 1 | anul n | anul n | anul n + 1 | anul n + 1 | anul n |
| Numărul termenului de transmitere | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 |
| | SM peste prag | SM peste prag | SM peste prag | Toate SM | Toate SM | Toate SM | Toate SM | Toate SM | Toate SM | Toate SM | SM peste prag |
| Cereale pentru boabe (inclusiv sămânța)
   (1) | — | — | — | — | x | R | — | — | x | R | — |
| Cereale (exclusiv orez) pentru producția de boabe (inclusiv sămânța) (1) | — | — | — | — | x | x | — | — | x | x | — |
| Grâu comun și spelt (1) | — | x | x | x | x | R | x | x | x | R | x |
| Grâu comun de iarnă și spelt (1) | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| Grâu dur (1) | x | x | x | x | x | R | x | x | x | R | x |
| Secară și amestecuri de cereale de iarnă (secară cu grâu) (1) | x | x | x | x | x | R | x | x | x | R | x |
| Orz (1) | — | x | x | x | x | R | x | x | x | R | x |
| Orz de iarnă (1) | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| Ovăz (1) | — | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| Amestecuri de cereale de primăvară (amestecuri de boabe, altele decât de secară cu grâu) (1) | — | — | — | — | x | x | — | — | x | x | — |
| Porumb boabe și amestec de porumb boabe (1) | — | x | x | x | x | R | x | x | x | R | x |
| Triticale (1) | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| Sorg (1) | — | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| Alte cereale n.c.a. (hrișcă, mei, semințe pentru canari, etc.) (1) | — | — | — | — | x | x | — | — | x | x | — |
| Orez (1) | — | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| Orez Indica | — | — | — | — | x | x | — | — | x | x | — |
| Orez Japonica | — | — | — | — | x | x | — | — | x | x | — |

Suprafața cultivată

(1 000 de hectare)

Producția recoltată

(1 000 de tone)

Producţia medie

(100 kg/ha)

Termene de transmitere

Variabile

31 ianuarie

30 iunie

31 august

30 septembrie

31 ianuarie

30 septembrie

30 septembrie

31 octombrie

31 ianuarie

30 septembrie

31 august

anul n

anul n

anul n

anul n

anul n + 1

anul n + 1

anul n

anul n

anul n + 1

anul n + 1

anul n

Numărul termenului de transmitere

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10

11

SM peste prag

SM peste prag

SM peste prag

Toate SM

Toate SM

Toate SM

Toate SM

Toate SM

Toate SM

Toate SM

SM peste prag

Cereale pentru boabe (inclusiv sămânța)
   (1)

—

—

—

—

x

R

—

—

x

R

—

Cereale (exclusiv orez) pentru producția de boabe (inclusiv sămânța) (1)

—

—

—

—

x

x

—

—

x

x

—

Grâu comun și spelt (1)

—

x

x

x

x

R

x

x

x

R

x

Grâu comun de iarnă și spelt (1)

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

Grâu dur (1)

x

x

x

x

x

R

x

x

x

R

x

Secară și amestecuri de cereale de iarnă (secară cu grâu) (1)

x

x

x

x

x

R

x

x

x

R

x

Orz (1)

—

x

x

x

x

R

x

x

x

R

x

Orz de iarnă (1)

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

Ovăz (1)

—

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

Amestecuri de cereale de primăvară (amestecuri de boabe, altele decât de secară cu grâu) (1)

—

—

—

—

x

x

—

—

x

x

—

Porumb boabe și amestec de porumb boabe (1)

—

x

x

x

x

R

x

x

x

R

x

Triticale (1)

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

Sorg (1)

—

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

Alte cereale n.c.a. (hrișcă, mei, semințe pentru canari, etc.) (1)

—

—

—

—

x

x

—

—

x

x

—

Orez (1)

—

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

Orez Indica

—

—

—

—

x

x

—

—

x

x

—

Orez Japonica

—

—

—

—

x

x

—

—

x

x

—

PARTEA B

| | Suprafața cultivată
  (1 000 de hectare) | Producția recoltată
  (1 000 de tone) | Producția medie
  (100 kg/ha) |
| --- | --- | --- | --- |
| Termene de transmitere
  Variabile | 31 ianuarie | 30 iunie | 31 august | 30 septembrie | 31 martie | 30 septembrie | 30 septembrie | 31 octombrie | 31 martie | 30 septembrie | 31 august |
| anul n | anul n | anul n | anul n | anul n + 1 | anul n + 1 | anul n | anul n | anul n + 1 | anul n + 1 | anul n |
| Numărul termenului de transmitere | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 |
| | SM peste prag | SM peste prag | SM peste prag | Toate SM | Toate SM | Toate SM | Toate SM | Toate SM | Toate SM | Toate SM | SM peste prag |
| Leguminoase uscate și plante proteaginoase pentru boabe (inclusiv sămânța și amestecuri de cereale și leguminoase)
   (1) | — | — | — | — | x | R | — | — | x | x | — |
| Mazăre boabe (1) | — | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| Fasole boabe (1) | — | x | x | x | x | x | — | x | x | x | — |
| Lupin dulce (1) | — | — | — | — | x | x | — | — | x | x | — |
| Alte leguminoase pentru boabe și plante proteaginoase n.c.a. | — | — | — | — | x | x | — | — | — | — | — |
| Rădăcinoase | — | — | — | — | x | x | — | — | — | — | — |
| Cartofi (inclusiv cartofii de sămânță) | — | x | x | x | x | x | — | x | x | x | — |
| Sfeclă de zahăr (exclusiv sămânța) | — | x | x | x | x | R | — | x | x | R | — |
| Alte rădăcinoase n.c.a. | — | — | — | — | x | x | — | — | — | — | — |
| Plante industriale | — | — | — | — | x | x | — | — | — | — | — |
| Rapiță și rapiță navetă (1) | — | x | x | x | x | R | x | x | x | R | x |
| Rapiță și rapiță navetă de iarnă | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| Floarea soarelui (1) | — | x | x | x | x | R | x | x | x | R | x |
| Soia (1) | — | x | x | x | x | R | x | x | x | R | x |
| In pentru ulei (1) | — | — | — | — | x | R | — | — | x | x | — |
| Semințe de bumbac (1) | — | — | — | — | — | — | — | — | x | x | — |
| Alte plante oleaginoase n.c.a. (1) | — | — | — | — | x | x | — | — | — | — | — |
| In pentru fibre | — | — | — | — | x | R | — | — | x | x | — |
| Cânepă pentru fibre | — | — | — | — | x | x | — | — | x | x | — |
| Bumbac pentru fibre | — | — | — | — | x | R | — | — | x | x | — |
| Tutun | — | — | — | — | x | R | — | — | x | R | — |
| Hamei | — | — | — | — | x | x | — | — | x | x | — |
| Plante aromatice, medicinale și condimente | — | — | — | — | x | x | — | — | — | — | — |
| Culturi energetice n.c.a. | — | — | — | — | x | x | — | — | x | x | — |
| Plante de nutreț recoltate verzi de pe terenuri arabile | — | — | — | — | x | x | — | — | — | — | — |
| Anuale pentru fân și masă verde | — | — | — | — | x | x | — | — | — | — | — |
| Leguminoase pentru nutreț recoltate verzi | — | — | — | — | x | x | — | — | — | — | — |
| Porumb verde furajer (1) | — | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| Alte cereale recoltate verzi (exclusiv porumbul verde furajer) (1) | — | — | — | — | x | x | — | — | x | x | — |

Suprafața cultivată

(1 000 de hectare)

Producția recoltată

(1 000 de tone)

Producția medie

(100 kg/ha)

Termene de transmitere

Variabile

31 ianuarie

30 iunie

31 august

30 septembrie

31 martie

30 septembrie

30 septembrie

31 octombrie

31 martie

30 septembrie

31 august

anul n

anul n

anul n

anul n

anul n + 1

anul n + 1

anul n

anul n

anul n + 1

anul n + 1

anul n

Numărul termenului de transmitere

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10

11

SM peste prag

SM peste prag

SM peste prag

Toate SM

Toate SM

Toate SM

Toate SM

Toate SM

Toate SM

Toate SM

SM peste prag

Leguminoase uscate și plante proteaginoase pentru boabe (inclusiv sămânța și amestecuri de cereale și leguminoase)
   (1)

—

—

—

—

x

R

—

—

x

x

—

Mazăre boabe (1)

—

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

Fasole boabe (1)

—

x

x

x

x

x

—

x

x

x

—

Lupin dulce (1)

—

—

—

—

x

x

—

—

x

x

—

Alte leguminoase pentru boabe și plante proteaginoase n.c.a.

—

—

—

—

x

x

—

—

—

—

—

Rădăcinoase

—

—

—

—

x

x

—

—

—

—

—

Cartofi (inclusiv cartofii de sămânță)

—

x

x

x

x

x

—

x

x

x

—

Sfeclă de zahăr (exclusiv sămânța)

—

x

x

x

x

R

—

x

x

R

—

Alte rădăcinoase n.c.a.

—

—

—

—

x

x

—

—

—

—

—

Plante industriale

—

—

—

—

x

x

—

—

—

—

—

Rapiță și rapiță navetă (1)

—

x

x

x

x

R

x

x

x

R

x

Rapiță și rapiță navetă de iarnă

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

Floarea soarelui (1)

—

x

x

x

x

R

x

x

x

R

x

Soia (1)

—

x

x

x

x

R

x

x

x

R

x

In pentru ulei (1)

—

—

—

—

x

R

—

—

x

x

—

Semințe de bumbac (1)

—

—

—

—

—

—

—

—

x

x

—

Alte plante oleaginoase n.c.a. (1)

—

—

—

—

x

x

—

—

—

—

—

In pentru fibre

—

—

—

—

x

R

—

—

x

x

—

Cânepă pentru fibre

—

—

—

—

x

x

—

—

x

x

—

Bumbac pentru fibre

—

—

—

—

x

R

—

—

x

x

—

Tutun

—

—

—

—

x

R

—

—

x

R

—

Hamei

—

—

—

—

x

x

—

—

x

x

—

Plante aromatice, medicinale și condimente

—

—

—

—

x

x

—

—

—

—

—

Culturi energetice n.c.a.

—

—

—

—

x

x

—

—

x

x

—

Plante de nutreț recoltate verzi de pe terenuri arabile

—

—

—

—

x

x

—

—

—

—

—

Anuale pentru fân și masă verde

—

—

—

—

x

x

—

—

—

—

—

Leguminoase pentru nutreț recoltate verzi

—

—

—

—

x

x

—

—

—

—

—

Porumb verde furajer (1)

—

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

Alte cereale recoltate verzi (exclusiv porumbul verde furajer) (1)

—

—

—

—

x

x

—

—

x

x

—

NB: Estimările pentru coloanele 1, 2, 3 și 11 sunt obligatorii pentru statele membre cu o producție națională medie anuală, în ultimii 3 ani, de peste:

| | 3 000 000 de tone pentru grâu comun și spelt, |
| --- | --- |

3 000 000 de tone pentru grâu comun și spelt,

| | 1 000 000 de tone pentru grâu dur, |
| --- | --- |

1 000 000 de tone pentru grâu dur,

| | 900 000 de tone pentru orz, |
| --- | --- |

900 000 de tone pentru orz,

| | 100 000 de tone pentru secară și amestecuri de cereale de iarnă (secară cu grâu), |
| --- | --- |

100 000 de tone pentru secară și amestecuri de cereale de iarnă (secară cu grâu),

| | 1 500 000 de tone pentru porumb boabe și amestec de porumb boabe, |
| --- | --- |

1 500 000 de tone pentru porumb boabe și amestec de porumb boabe,

| | 200 000 de tone pentru triticale, |
| --- | --- |

200 000 de tone pentru triticale,

| | 150 000 de tone pentru ovăz, |
| --- | --- |

150 000 de tone pentru ovăz,

| | 150 000 de tone pentru sorg, |
| --- | --- |

150 000 de tone pentru sorg,

| | 150 000 de tone pentru orez, |
| --- | --- |

150 000 de tone pentru orez,

| | 70 000 de tone pentru mazăre boabe, |
| --- | --- |

70 000 de tone pentru mazăre boabe,

| | 50 000 de tone pentru fasole boabe, |
| --- | --- |

50 000 de tone pentru fasole boabe,

| | 300 000 de tone pentru rapiță și rapiță navetă, |
| --- | --- |

300 000 de tone pentru rapiță și rapiță navetă,

| | 200 000 de tone pentru floarea soarelui, |
| --- | --- |

200 000 de tone pentru floarea soarelui,

| | 60 000 de tone pentru soia, |
| --- | --- |

60 000 de tone pentru soia,

| | 700 000 de tone pentru cartofi (inclusiv cartofii de sămânță), |
| --- | --- |

700 000 de tone pentru cartofi (inclusiv cartofii de sămânță),

| | 2 500 000 de tone pentru sfleclă de zahăr (exclusiv semințe), |
| --- | --- |

2 500 000 de tone pentru sfleclă de zahăr (exclusiv semințe),

| | și 4 500 000 de tone pentru porumb verde furajer. |
| --- | --- |

și 4 500 000 de tone pentru porumb verde furajer.

Tabelul 2

Legume proaspete (inclusiv pepeni), căpșuni și ciuperci de cultură

| | Suprafața recoltată
  (1 000 de hectare) | Producția recoltată
  (1 000 de tone) |
| --- | --- | --- |
| Termene de transmitere
  Variabile | 31 martie
  anul n + 1 | 31 martie
  anul n + 1 |
| Numărul termenului de transmitere | 1 | 2 |
| Legume proaspete (inclusiv pepeni) și căpșuni | x | — |
| Legume vărzoase | — | — |
| Conopidă și broccoli | x | x |
| Varză | x | x |
| Legume pentru frunze sau tulpină (cu excepția vărzoaselor) | — | — |
| Praz | x | x |
| Țelină | x | x |
| Salată verde | x | x |
| Salată verde în sere sau sub acoperișuri înalte (accesibile) (2) | x | — |
| Andive | x | x |
| Spanac | x | x |
| Sparanghel | x | x |
| Cicoare pentru consum în stare proaspătă | x | x |
| Anghinare | x | x |
| Legume cultivate pentru fruct (inclusiv pepeni) | — | — |
| Tomate | x | x |
| Tomate pentru consum în stare proaspătă | x | x |
| Tomate în sere sau sub acoperișuri înalte (accesibile) (2) | x | — |
| Castraveți | x | x |
| Castraveți în sere sau sub acoperișuri înalte (accesibile) (2) | x | — |
| Cornișoni | x | x |
| Vinete | x | x |
| Dovlecei | x | x |
| Pepeni galbeni | x | x |
| Pepeni verzi | x | x |
| Ardei | x | x |
| Ardei în sere sau sub acoperișuri înalte, accesibile (2) | x | — |
| Legume rădăcinoase, bulbi și tuberculi | — | — |
| Morcovi | x | x |
| Ceapă | x | x |
| Ceapă eșalotă | x | x |
| Țelină pentru rădăcină | x | x |
| Ridichi | x | x |
| Usturoi | x | x |
| Legume păstăi | x | — |
| Mazăre verde | x | x |
| Fasole verde | x | x |
| Căpșuni | x | x |
| Căpșuni în sere sau sub acoperișuri înalte (accesibile) (2) | x | — |
| Ciuperci de cultură | x | x |

Suprafața recoltată

(1 000 de hectare)

Producția recoltată

(1 000 de tone)

Termene de transmitere

Variabile

31 martie

anul n + 1

31 martie

anul n + 1

Numărul termenului de transmitere

1

2

Legume proaspete (inclusiv pepeni) și căpșuni

x

—

Legume vărzoase

—

—

Conopidă și broccoli

x

x

Varză

x

x

Legume pentru frunze sau tulpină (cu excepția vărzoaselor)

—

—

Praz

x

x

Țelină

x

x

Salată verde

x

x

Salată verde în sere sau sub acoperișuri înalte (accesibile) (2)

x

—

Andive

x

x

Spanac

x

x

Sparanghel

x

x

Cicoare pentru consum în stare proaspătă

x

x

Anghinare

x

x

Legume cultivate pentru fruct (inclusiv pepeni)

—

—

Tomate

x

x

Tomate pentru consum în stare proaspătă

x

x

Tomate în sere sau sub acoperișuri înalte (accesibile) (2)

x

—

Castraveți

x

x

Castraveți în sere sau sub acoperișuri înalte (accesibile) (2)

x

—

Cornișoni

x

x

Vinete

x

x

Dovlecei

x

x

Pepeni galbeni

x

x

Pepeni verzi

x

x

Ardei

x

x

Ardei în sere sau sub acoperișuri înalte, accesibile (2)

x

—

Legume rădăcinoase, bulbi și tuberculi

—

—

Morcovi

x

x

Ceapă

x

x

Ceapă eșalotă

x

x

Țelină pentru rădăcină

x

x

Ridichi

x

x

Usturoi

x

x

Legume păstăi

x

—

Mazăre verde

x

x

Fasole verde

x

x

Căpșuni

x

x

Căpșuni în sere sau sub acoperișuri înalte (accesibile) (2)

x

—

Ciuperci de cultură

x

x

Tabelul 3

Culturi permanente destinate consumului uman

| | Suprafața în producție
  (1 000 de hectare) | Producția recoltată
  (1 000 de tone) |
| --- | --- | --- |
| Termene de transmitere
  Variabile | 31 martie
  anul n + 1 | 31 martie
  anul n + 1 | 30 septembrie
  anul n + 1 |
| Numărul termenului de transmitere | 1 | 2 | 3 |
| Culturi permanente destinate consumului uman | x | — | — |
| Fructe din zone cu climă temperată | — | — | — |
| Mere | x | x | — |
| Mere pentru consum în stare proaspătă | — | x | — |
| Pere | x | x | — |
| Piersici | x | x | — |
| Nectarine | x | x | — |
| Caise | x | x | — |
| Cireșe și vișine | x | x | — |
| Vișine | x | x | — |
| Prune | x | x | — |
| Fructe din zone cu climă subtropicală și tropicală | — | — | — |
| Smochine | x | x | — |
| Kiwi | x | x | — |
| Avocado | x | x | — |
| Banane | x | x | — |
| Fructe de la arbuști fructiferi (cu excepția căpșunilor) | — | — | — |
| Coacăze negre | x | x | — |
| Zmeură | x | x | — |
| Fructe cu coajă
   (3) | — | — | — |
| Nuci | x | x | — |
| Alune | x | x | — |
| Migdale | x | x | — |
| Castane | x | x | — |
| Citrice
   (3) | x | — | — |
| Portocale | x | — | x |
| Citrice mici | x | — | x |
| Satsumas | x | — | x |
| Clementine | x | — | x |
| Lămâi, lămâi verzi | x | — | x |
| Pomelo și grepfrut | x | — | x |
| Struguri
   (3) | x | x | — |
| Struguri pentru vin | x | x | — |
| Struguri pentru vinuri cu denumire de origine protejată (DOP) | x | x | — |
| Struguri pentru vinuri cu indicație geografică protejată (IGP) | x | x | — |
| Struguri pentru alte vinuri n.c.a. (fără DOP/IGP) | x | x | — |
| Struguri pentru masă | x | x | — |
| Struguri pentru stafide | x | x | — |
| Măsline
   (3) | — | — | — |
| Măsline pentru masă | x | x | — |
| Măsline pentru ulei | x | x | — |
| n.c.a.= neclasificate altundeva |

Suprafața în producție

(1 000 de hectare)

Producția recoltată

(1 000 de tone)

Termene de transmitere

Variabile

31 martie

anul n + 1

31 martie

anul n + 1

30 septembrie

anul n + 1

Numărul termenului de transmitere

1

2

3

Culturi permanente destinate consumului uman

x

—

—

Fructe din zone cu climă temperată

—

—

—

Mere

x

x

—

Mere pentru consum în stare proaspătă

—

x

—

Pere

x

x

—

Piersici

x

x

—

Nectarine

x

x

—

Caise

x

x

—

Cireșe și vișine

x

x

—

Vișine

x

x

—

Prune

x

x

—

Fructe din zone cu climă subtropicală și tropicală

—

—

—

Smochine

x

x

—

Kiwi

x

x

—

Avocado

x

x

—

Banane

x

x

—

Fructe de la arbuști fructiferi (cu excepția căpșunilor)

—

—

—

Coacăze negre

x

x

—

Zmeură

x

x

—

Fructe cu coajă
   (3)

—

—

—

Nuci

x

x

—

Alune

x

x

—

Migdale

x

x

—

Castane

x

x

—

Citrice
   (3)

x

—

—

Portocale

x

—

x

Citrice mici

x

—

x

Satsumas

x

—

x

Clementine

x

—

x

Lămâi, lămâi verzi

x

—

x

Pomelo și grepfrut

x

—

x

Struguri
   (3)

x

x

—

Struguri pentru vin

x

x

—

Struguri pentru vinuri cu denumire de origine protejată (DOP)

x

x

—

Struguri pentru vinuri cu indicație geografică protejată (IGP)

x

x

—

Struguri pentru alte vinuri n.c.a. (fără DOP/IGP)

x

x

—

Struguri pentru masă

x

x

—

Struguri pentru stafide

x

x

—

Măsline
   (3)

—

—

—

Măsline pentru masă

x

x

—

Măsline pentru ulei

x

x

—

n.c.a.= neclasificate altundeva

Tabelul 4

Utilizarea terenului agricol

| | Suprafața principală
  (1 000 de hectare) |
| --- | --- |
| Termen pentru transmitere
  Variabile | 30 septembrie
  anul n + 1 |
| Suprafața agricolă utilizată | R |
| Teren arabil | R |
| Cereale pentru boabe (inclusiv sămânța) | x |
| Leguminoase uscate și plante proteaginoase pentru boabe (inclusiv sămânța și amestecuri de cereale și leguminoase) | x |
| Cartofi (inclusiv cartofii de sămânță) | x |
| Sfeclă de zahăr (exclusiv sămânța) | x |
| Plante industriale | x |
| Plante de nutreț recoltate verzi de pe terenuri arabile | x |
| Legume proaspete (inclusiv pepeni) și căpșuni | x |
| Flori și plante ornamentale (exclusiv pepiniere) | x |
| Alte culturi din teren arabil n.c.a. | x |
| Terenuri arabile în repaus | R |
| Pășuni și fânețe permanente | R |
| Culturi permanente | x |
| Fructe, arbuști fructiferi și fructe cu coajă (cu excepția citricelor, strugurilor și căpșunilor) | R |
| Struguri | R |
| Măsline | R |
| Pepiniere | x |
| n.c.a.= neclasificate altundeva |

Suprafața principală

(1 000 de hectare)

Termen pentru transmitere

Variabile

30 septembrie

anul n + 1

Suprafața agricolă utilizată

R

Teren arabil

R

Cereale pentru boabe (inclusiv sămânța)

x

Leguminoase uscate și plante proteaginoase pentru boabe (inclusiv sămânța și amestecuri de cereale și leguminoase)

x

Cartofi (inclusiv cartofii de sămânță)

x

Sfeclă de zahăr (exclusiv sămânța)

x

Plante industriale

x

Plante de nutreț recoltate verzi de pe terenuri arabile

x

Legume proaspete (inclusiv pepeni) și căpșuni

x

Flori și plante ornamentale (exclusiv pepiniere)

x

Alte culturi din teren arabil n.c.a.

x

Terenuri arabile în repaus

R

Pășuni și fânețe permanente

R

Culturi permanente

x

Fructe, arbuști fructiferi și fructe cu coajă (cu excepția citricelor, strugurilor și căpșunilor)

R

Struguri

R

Măsline

R

Pepiniere

x

n.c.a.= neclasificate altundeva

---

(1)  La furnizarea datelor privind producția acestor produse se precizează conținutul mediu de umiditate, care se comunică de către toate statele membre Comisiei în ianuarie/martie a anului n + 1 (coloana 9).

(2)  Estimările sunt obligatorii pentru statele membre care au o suprafață recoltată națională de cel puțin 500 ha.

(3)  Estimările sunt obligatorii pentru statele membre care au o suprafață de producție națională de cel puțin 500 ha.

---

| 19.9.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 244/20 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 244/20

---

REGULAMENTUL DELEGAT (UE) 2015/1558 AL COMISIEI

din 22 iulie 2015

de completare a Regulamentului (UE) 2015/1017 al Parlamentului European și al Consiliului, prin stabilirea unui tablou de bord al indicatorilor pentru aplicarea garanției UE

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

Regulamentul (UE) 2015/1017 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 iunie 2015 privind Fondul european pentru investiții strategice, Platforma europeană de consiliere în materie de investiții și Portalul european de proiecte de investiții și de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1291/2013 și (UE) nr. 1316/2013 – Fondul european pentru investiții strategice (1), în special articolul 7 alineatul (14),

întrucât:

| (1) | Proiectele Băncii Europene de Investiții (denumită în continuare „BEI”), sprijinite prin garanția UE în cadrul Fondului european pentru investiții strategice (denumit în continuare „FEIS”), ar trebui să fie evaluate în conformitate cu procedurile de evaluare și de precauție ale BEI, inclusiv cu metoda de evaluare a valorii adăugate bazată pe trei piloni („metoda 3PVA”). |
| --- | --- |

(1)

Proiectele Băncii Europene de Investiții (denumită în continuare „BEI”), sprijinite prin garanția UE în cadrul Fondului european pentru investiții strategice (denumit în continuare „FEIS”), ar trebui să fie evaluate în conformitate cu procedurile de evaluare și de precauție ale BEI, inclusiv cu metoda de evaluare a valorii adăugate bazată pe trei piloni („metoda 3PVA”).

| (2) | Evaluarea acestor proiecte ar trebui efectuată prin raportarea la un tablou de bord al indicatorilor, care să se bazeze pe metoda 3PVA a BEI. Utilizarea unui astfel de tablou de bord ar trebui să permită implementarea eficientă a FEIS, asigurând totodată standarde de înaltă calitate a evaluării. |
| --- | --- |

(2)

Evaluarea acestor proiecte ar trebui efectuată prin raportarea la un tablou de bord al indicatorilor, care să se bazeze pe metoda 3PVA a BEI. Utilizarea unui astfel de tablou de bord ar trebui să permită implementarea eficientă a FEIS, asigurând totodată standarde de înaltă calitate a evaluării.

| (3) | Tabloul de bord al indicatorilor ar trebui să fie utilizat pentru a asigura direcționarea garanției UE către proiectele cu o valoare adăugată mai ridicată. |
| --- | --- |

(3)

Tabloul de bord al indicatorilor ar trebui să fie utilizat pentru a asigura direcționarea garanției UE către proiectele cu o valoare adăugată mai ridicată.

| (4) | Dacă organismele de conducere ale BEI decid să revizuiască metoda 3PVA a BEI, Comisia și BEI ar trebui să examineze cu promptitudine necesitatea revizuirii și, după caz, a modificării tabloului de bord al indicatorilor, în conformitate cu versiunea revizuită a metodei 3PVA, |
| --- | --- |

(4)

Dacă organismele de conducere ale BEI decid să revizuiască metoda 3PVA a BEI, Comisia și BEI ar trebui să examineze cu promptitudine necesitatea revizuirii și, după caz, a modificării tabloului de bord al indicatorilor, în conformitate cu versiunea revizuită a metodei 3PVA,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

În anexa la prezentul regulament este prevăzut tabloul de bord al indicatorilor menționat la articolul 7 din Regulamentul (UE) 2015/1017. Acest tablou de bord trebuie să fie utilizat de Comitetul pentru investiții al FEIS, pentru a asigura o evaluare independentă și transparentă a utilizării potențiale și efective a garanției UE.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 22 iulie 2015.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  JO L 169, 1.7.2015, p. 1.

1

---

ANEXĂ

Tabloul de bord al indicatorilor

1.   Principii generale

Comitetul pentru investiții, instituit în conformitate cu articolul 7 alineatele (7)-(12) din Regulamentul (UE) 2015/1017, utilizează un tablou de bord al indicatorilor (denumit în continuare „tabloul de bord”), pentru a evalua valoarea adăugată a unei operațiuni care ar putea fi sprijinită de BEI, în temeiul garanției UE (1). Acesta instrument va permite Comitetului pentru investiții să prioritizeze utilizarea garanției UE pentru operațiunile care prezintă punctaje și valoare adăugată mai ridicate. BEI calculează punctajele și indicatorii ex ante și monitorizează rezultatele la finalizarea proiectului. Comitetul pentru investiții primește atât punctajele obținute în cadrul pilonilor relevanți, cât și valoarea fiecărui indicator.

Tabloul de bord este alcătuit din patru piloni:

| — | pilonul 1: Contribuția la îndeplinirea obiectivelor de politică ale FEIS |
| --- | --- |

—

pilonul 1: Contribuția la îndeplinirea obiectivelor de politică ale FEIS

| — | pilonul 2: Calitatea și viabilitatea proiectului |
| --- | --- |

—

pilonul 2: Calitatea și viabilitatea proiectului

| — | pilonul 3: Contribuția tehnică și financiară |
| --- | --- |

—

pilonul 3: Contribuția tehnică și financiară

| — | pilonul 4: Indicatori complementari |
| --- | --- |

—

pilonul 4: Indicatori complementari

Datorită domeniilor de aplicare distincte, fiecare pilon trebuie evaluat individual, fără a se proceda la o agregare într-un rating unic. Comitetul pentru investiții acordă o importanță egală fiecărui pilon, la prioritizarea proiectelor, indiferent dacă pilonul prezintă un punctaj numeric sau dacă este compus din indicatori calitativi și cantitativi fără punctaj. În conformitate cu articolul 7 alineatul (14) din Regulamentul FEIS, Comitetul pentru investiții folosește acest tablou de bord pentru a garanta o evaluare independentă și transparentă a utilizării potențiale și efective a garanției UE. Această prevedere nu aduce atingere și este complementară examinării proiectelor potențiale de către Comitetul pentru investiții în temeiul articolului 7 alineatul (7) din Regulamentul FEIS.

2.   Tabloul de bord

Fiecare operațiune FEIS este evaluată în cadrul fiecăruia dintre cei 4 piloni. Ratingul se calculează pe baza punctelor obținute pentru o serie de indicatori din cadrul fiecărui pilon, utilizând următorul barem:

| Puncte | Rating pilonul 2 | Rating pilonii 1 și 3 |
| --- | --- | --- |
| 0-49 | Marginal | Scăzut |
| 50-99 | Acceptabil | Moderat |
| 100-149 | Bun | Semnificativ |
| ≥ 150 | Excelent | Înalt |

Puncte

Rating pilonul 2

Rating pilonii 1 și 3

0-49

Marginal

Scăzut

50-99

Acceptabil

Moderat

100-149

Bun

Semnificativ

≥ 150

Excelent

Înalt

Pilonul 4 va include indicatori complementari de natură calitativă sau cantitativă și nu va fi consolidat într-un rating individual.

Pilonul 1: Contribuția la obiectivele de politică ale FEIS

Pilonul 1 evaluează coerența operațiunii cu obiectivele generale ale FEIS și contribuția ei la îndeplinirea respectivelor obiective, conform prevederilor articolului 9 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2015/1017. Metodologia de evaluare a ratingului global din cadrul pilonului 1 se bazează pe contribuția operațiunii, iar ratingul poate fi clasificat ca „scăzut”, „moderat”, „semnificativ” sau „înalt”.

Evaluarea se bazează pe următoarele dimensiuni:

—   „contribuția la îndeplinirea obiectivelor FEIS”: toate proiectele trebuie să contribuie la atingerea a cel puțin unuia dintre obiectivele generale din cadrul FEIS. Proiectele cu prioritate scăzută în materie de politică, cum ar fi un drum „neprioritar” din rețeaua TEN, primesc un rating scăzut.

—   „obiective-cheie”: articolul 9 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2015/1017 identifică, pentru fiecare dintre obiectivele de politică generale, o serie de domenii de politică-cheie, care sunt considerate a avea o importanță deosebită. Proiectele din aceste domenii de politică-cheie vor avansa cu o treaptă în baremul de rating. Ratingul trebuie să țină cont și de caracteristicile specifice ale proiectului, care conduc la o contribuție deosebit de ridicată, cum ar fi proiectele demonstrative sau proiectele care aduc o contribuție majoră la atingerea obiectivelor strategiei Europa 2020. Proiecte care îndeplinesc obiective multiple, inclusiv de tip orizontal, precum coeziunea și schimbările climatice, vor avansa cu o treaptă în baremul de rating.

Se utilizează un indicator unic, cu patru niveluri de rating. Pentru calcularea ratingului total, pentru fiecare treaptă de rating sunt alocate până la 50 de puncte. După însumarea (fără ponderare) a punctelor, ratingul proiectului este clasificat ca „scăzut” (sub 50 puncte), „moderat” (între 50 și 99 de puncte), „semnificativ” (între 100 și 149 de puncte) sau „înalt” (de la 150 de puncte în sus).

Pilonul 2: Calitatea și viabilitatea proiectului

Pilonul 2 este alcătuit dintr-o serie de indicatori, destinați a evalua calitatea și viabilitatea operațiunii. Sunt prezentate abordări diferite pentru investițiile în proiecte individuale și cele efectuate prin împrumuturi intermediate cu beneficiari multipli.

Sunt prevăzute următoarele dimensiuni și indicatori aferenți, care trebuie aplicați în evaluarea proiectelor individuale:

—   „creșterea economică” (indicatorul 1 – valori cuprinse între 0 și 100 de puncte): Contribuția unui proiect la o creștere economică sustenabilă provine din impactul socioeconomic al proiectului din punct de vedere al costurilor și al beneficiilor. În măsura posibilului, rata de rentabilitate economică („RRE”) este cuantificată pe baza bunelor practici din domeniul economic. Aceasta ia în considerare costurile și beneficiile socioeconomice ale proiectului, inclusiv efectele sale colaterale (de exemplu, efectele pozitive asupra cercetării, dezvoltării și inovării, beneficiile climatice pe termen lung sau, dimpotrivă, impactul asupra pieței muncii sau efectele negative asupra mediului). Cu toate acestea, există și proiecte a căror RRE este dificil de estimat. De exemplu, o serie de sectoare sunt condiționate de respectarea standardelor UE, principala lor problemă fiind posibilitatea de a garanta adoptarea soluției celei mai puțin costisitoare, mai degrabă decât evaluarea rentabilității economice globale (un exemplu în acest sens este tratarea apei și a deșeurilor). Pentru aceste sectoare, evaluarea calității se bazează pe valori de referință sectoriale. Pentru operațiunile care grupează împrumuturi-cadru, evaluarea se bazează în principal pe strategia de investiții și pe criteriile aplicate de promotorul proiectului.

În general, rata minimă de rentabilitate pentru finanțări din partea BEI este de 5 %. Pentru un proiect standard, o RRE de 5-7 % este considerată „acceptabilă”, o RRE de 7-10 % este „bună”, în timp ce un proiect cu o RRE de peste 10 % este considerat „excelent”. Cu toate acestea, clasificarea rezultatelor se bazează și pe unele considerații sectoriale. Acele sectoare privite în prezent ca fiind mai puțin sustenabile din punct de vedere ecologic (cum ar fi anumite moduri de transport) vor fi finanțate numai dacă sunt considerate „bune” din punct de vedere al interesului economic, și anume dacă au o RRE de minimum 7 %. Pe de altă parte, în cazul anumitor proiecte cu beneficii climatice pe termen lung, acestea sunt avute în vedere pentru finanțare dacă produc o RRE situată în intervalul 3,5-5 % – cu introducerea categoriei „marginal”. Din cauza profilului lor de risc și de randament, ratingul atribuit proiectelor din sectorul privat este considerat „marginal” pentru o RRE de 5-7 %, „acceptabil” pentru 7-10 %, „bun” pentru 10-15 % și „excelent” pentru o RRE de peste 15 %. RRE se calculează ținând pe deplin seama de externalitățile pozitive și negative, inclusiv în ceea ce privește aspectele legate de mediu și de schimbările climatice. Rata minimă de rentabilitate poate fi ajustată de Comitetul director, dacă există dovezi conform cărora ea nu se situează la un nivel justificabil din punct de vedere economic, luând în considerare situația economică pe termen lung.

—   „capacitățile promotorului” (indicatorul 2 – valori cuprinse între 0 și 30 de puncte): Aceste capacități sunt evaluate printr-o apreciere calitativă a capacității promotorului de a furniza proiectul la timp și în mod eficient, ținând-se totodată cont de contextul instituțional relevant și de orice asistență tehnică ce trebuie furnizată. Acest lucru este deosebit de important pentru împrumuturile-cadru, în cazul cărora se evaluează criteriile de prioritizare, implementarea proiectului, capacitatea/abilitățile de control, sistemele de monitorizare și control, precum și gestionarea cerințelor în materie de mediu, concurență și achiziții publice.

—   „sustenabilitatea” (indicatorul 3 – valori cuprinse între 0 și 30 de puncte): Conform standardelor BEI, proiectele trebuie să fie nu doar viabile din punct de vedere economic, contribuind astfel la creșterea economică, ci și sustenabile din punct de vedere social și al mediului. Menținerea unor înalte standarde sociale și de mediu are o importanță critică. Aceste standarde sunt evaluate cu ajutorul orientărilor detaliate prevăzute în Ghidul practicilor sociale și de mediu (2).

—   „ocuparea forței” de muncă (indicatorul 4 – valori cuprinse între 0 și 40 de puncte): Indicatorul de ocupare a forței de muncă acoperă ocuparea forței de muncă atât în faza de construcție, cât și în faza de exploatare. Necesarul de ocupare a forței de muncă în faza de construcție este estimat cu ajutorul unor coeficienți sectoriali specifici. Evaluarea ocupării forței de muncă în faza de exploatare trebuie realizată printr-o hotărâre a analistului de proiect, care compară proiectul cu experiența sectorială. Tabelul următor prezintă un rezumat al ratingului, defalcat pe ocuparea forței de muncă în faza de construcție și ocuparea forței de muncă în faza de exploatare. De exemplu, proiectele cu o componentă ridicată a utilizării forței de muncă în faza de construcție includ unele lucrări civile (în special, lucrările de reabilitare dispersate), eficiența energetică și silvicultura. O mai mare ocupare a forței de muncă în faza de exploatare este apanajul anumitor proiecte industriale.

Ratingul global al proiectelor individuale din cadrul pilonului 2 se calculează însumând punctele celor patru subcategorii prezentate mai sus, pentru a acorda proiectului un rating global care poate fi „marginal” (sub 50 de puncte), „acceptabil” (între 50 și 99 de puncte), „bun” (între 100 și 149 de puncte) sau „excelent” (de la 150 de puncte în sus).

În ceea ce privește „împrumuturile intermediate cu beneficiari multipli (MBIL)”, pilonul 2 trebuie să furnizeze o evaluare a capacității și eficacității entităților financiare și de altă natură (inclusiv a instituțiilor de promovare) de a acționa în calitate de intermediari. Evaluarea se bazează pe următorii 3 indicatori independenți:

| — | capacitatea și viabilitatea intermediarului și calitatea mediului operațional; |
| --- | --- |

—

capacitatea și viabilitatea intermediarului și calitatea mediului operațional;

| — | sporirea accesului la finanțare și îmbunătățirea condițiilor de finanțare, inclusiv pentru beneficiarii finali; |
| --- | --- |

—

sporirea accesului la finanțare și îmbunătățirea condițiilor de finanțare, inclusiv pentru beneficiarii finali;

| — | ocuparea forței de muncă la nivelul beneficiarilor finali. |
| --- | --- |

—

ocuparea forței de muncă la nivelul beneficiarilor finali.

Punctele acordate indicatorilor în fiecare categorie sunt însumate, fără ponderare, pentru a obține un rating global al proiectului, care poate fi „marginal” (sub 50 de puncte), „acceptabil” (între 50 și 99 puncte), „bun” (între 100 și 149 de puncte) sau „excelent” (de la 150 de puncte în sus).

Pilonul 3: Contribuția tehnică și financiară la proiect

Pilonul 3 se concentrează asupra valorii create de implicarea BEI și de sprijinul acordat de FEIS însuși, atât pe plan financiar, cât și nefinanciar. Această contribuție specifică este evaluată cu ajutorul a trei indicatori, fiecare măsurând dimensiuni complementare ale valorii adăugate:

| — | „contribuția financiară”, și anume îmbunătățirea condițiilor de finanțare ale contrapărții, în comparație cu alte surse de finanțare (reducerea ratei dobânzii și/sau o durată mai lungă de creditare); |
| --- | --- |

—

„contribuția financiară”, și anume îmbunătățirea condițiilor de finanțare ale contrapărții, în comparație cu alte surse de finanțare (reducerea ratei dobânzii și/sau o durată mai lungă de creditare);

| — | „facilitarea financiară”, cu alte cuvinte, creșterea eficienței sprijinului acordat de celelalte părți interesate; mobilizarea de resurse ale părților terțe, în special din sectorul privat; efectele de semnalizare pentru alți creditori; |
| --- | --- |

—

„facilitarea financiară”, cu alte cuvinte, creșterea eficienței sprijinului acordat de celelalte părți interesate; mobilizarea de resurse ale părților terțe, în special din sectorul privat; efectele de semnalizare pentru alți creditori;

| — | „contribuția și consilierea oferite de BEI”, și anume, pe de o parte, furnizarea de servicii nefinanciare, sub forma contribuțiilor/transferului de cunoștințe din partea experților, pentru a facilita implementarea proiectelor și a consolida capacitatea instituțională, iar pe de altă parte, consilierea în materie de structurare financiară. Aceste contribuții ar putea fi oferite în cadrul Platformei europene de consiliere în domeniul investițiilor și al oricărei alte facilități de consiliere deja existente, cum ar fi JASPERS, ELENA sau serviciile de consiliere Innovfin din cadrul Orizont 2020 sau prin alte mijloace adecvate, cum ar fi sprijinul în implementarea proiectelor. |
| --- | --- |

—

„contribuția și consilierea oferite de BEI”, și anume, pe de o parte, furnizarea de servicii nefinanciare, sub forma contribuțiilor/transferului de cunoștințe din partea experților, pentru a facilita implementarea proiectelor și a consolida capacitatea instituțională, iar pe de altă parte, consilierea în materie de structurare financiară. Aceste contribuții ar putea fi oferite în cadrul Platformei europene de consiliere în domeniul investițiilor și al oricărei alte facilități de consiliere deja existente, cum ar fi JASPERS, ELENA sau serviciile de consiliere Innovfin din cadrul Orizont 2020 sau prin alte mijloace adecvate, cum ar fi sprijinul în implementarea proiectelor.

Fiecare indicator este cotat în mod independent, utilizând metodologia existentă, coerentă și bine documentată a BEI, cu eventualele modificări care pot surveni pe parcursul timpului. La fel ca și în cazul pilonului 1, ratingul variază de la „scăzut” la „înalt”. Însumând, fără ponderare, punctele atribuite fiecărui indicator din cadrul acestui pilon, se obține ratingul global al proiectului, care poate fi „scăzut” (sub 50 de puncte), „moderat” (între 50 și 99 puncte), „semnificativ” (între 100 și 149 de puncte) sau „înalt” (de la 150 de puncte în sus).

Pilonul 4: Indicatori complementari

Tabloul de bord este completat de următorii indicatori, care se raportează pentru fiecare operațiune în parte, pentru a reflecta aspecte transversale-cheie ale operațiunilor BEI în cadrul FEIS:

| — | adiționalitatea: se specifică dacă operațiunea este o activitate specială sau o operațiune normală. În cazul operațiunilor normale, se furnizează detalii suplimentare care să justifice adiționalitatea, așa cum este ea definită la articolul 5 din Regulamentul (UE) 2015/1017; |
| --- | --- |

—

adiționalitatea: se specifică dacă operațiunea este o activitate specială sau o operațiune normală. În cazul operațiunilor normale, se furnizează detalii suplimentare care să justifice adiționalitatea, așa cum este ea definită la articolul 5 din Regulamentul (UE) 2015/1017;

| — | un set de indicatori privind mediul macroeconomic în care se desfășoară proiectul, permițând, printre altele, membrilor Comitetului pentru investiții să evalueze potențialul impact asupra disparităților economice în cadrul Uniunii și potențialul de creștere pe termen lung: i) indicatori specifici situației investițiilor; ii) deviația PIB, calculată pe baza metodei funcției de producție aprobate de Consiliul Ecofin iii) creșterea potențială a PIB-ului; iv) indicatori specifici șomajului: rata șomajului, variația anuală a ratei șomajului și o comparație cu media UE; v) indicatorul costului compus al creditului pentru societățile nefinanciare sau, dacă acesta nu este disponibil, ratele dobânzilor bancare pentru societățile nefinanciare. În lumina acestor indicații, Comitetul pentru investiții trebuie să acorde o deosebită atenție proiectelor care contribuie la abordarea disparităților economice în cadrul Uniunii; |
| --- | --- |

—

un set de indicatori privind mediul macroeconomic în care se desfășoară proiectul, permițând, printre altele, membrilor Comitetului pentru investiții să evalueze potențialul impact asupra disparităților economice în cadrul Uniunii și potențialul de creștere pe termen lung: i) indicatori specifici situației investițiilor; ii) deviația PIB, calculată pe baza metodei funcției de producție aprobate de Consiliul Ecofin iii) creșterea potențială a PIB-ului; iv) indicatori specifici șomajului: rata șomajului, variația anuală a ratei șomajului și o comparație cu media UE; v) indicatorul costului compus al creditului pentru societățile nefinanciare sau, dacă acesta nu este disponibil, ratele dobânzilor bancare pentru societățile nefinanciare. În lumina acestor indicații, Comitetul pentru investiții trebuie să acorde o deosebită atenție proiectelor care contribuie la abordarea disparităților economice în cadrul Uniunii;

| — | efectul multiplicator preconizat al intervenției FEIS; |
| --- | --- |

—

efectul multiplicator preconizat al intervenției FEIS;

| — | contravaloarea finanțărilor private mobilizate; |
| --- | --- |

—

contravaloarea finanțărilor private mobilizate;

| — | cooperarea cu băncile naționale de promovare și sprijinirea platformelor de investiții; |
| --- | --- |

—

cooperarea cu băncile naționale de promovare și sprijinirea platformelor de investiții;

| — | cofinanțarea prin fondurile structurale și de investiții europene; |
| --- | --- |

—

cofinanțarea prin fondurile structurale și de investiții europene;

| — | cofinanțarea prin alte instrumente ale UE (de exemplu, Orizont 2020, Mecanismul pentru interconectarea Europei etc.); |
| --- | --- |

—

cofinanțarea prin alte instrumente ale UE (de exemplu, Orizont 2020, Mecanismul pentru interconectarea Europei etc.);

| — | eficiența energetică realizată (pentru operațiunile relevante); |
| --- | --- |

—

eficiența energetică realizată (pentru operațiunile relevante);

| — | indicatorul „politici climatice” (pentru operațiunile relevante). |
| --- | --- |

—

indicatorul „politici climatice” (pentru operațiunile relevante).

---

(1)  Tabloul de bord nu acoperă operațiunile prevăzute la articolul 10 alineatul (2) litera (b) din Regulamentul (UE) 2015/1017.

(2)  http://www.eib.org/attachments/strategies/environmental_and_social_practices_handbook_en.pdf

---

| 19.9.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 244/25 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 244/25

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2015/1559 AL COMISIEI

din 18 septembrie 2015

de instituire a unei taxe antidumping provizorii asupra importurilor de tuburi și țevi din fontă ductilă (cunoscută și sub denumirea de fontă cu grafit sferoidal) originare din India

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1), în special articolul 7 alineatul (4),

după consultarea statelor membre,

întrucât:

1.   PROCEDURA

1.1.   Deschiderea procedurii

| (1) | La 20 decembrie 2014, Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) a deschis o anchetă antidumping cu privire la importurile în Uniune de tuburi și țevi din fontă ductilă (cunoscută și sub denumirea de fontă cu grafit sferoidal), originare din India (denumită în continuare „țara în cauză”), în temeiul articolului 5 din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului (denumit în continuare „regulamentul de bază”). Comisia a publicat un aviz de deschidere în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2) (denumit în continuare „avizul de deschidere”). |
| --- | --- |

(1)

La 20 decembrie 2014, Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) a deschis o anchetă antidumping cu privire la importurile în Uniune de tuburi și țevi din fontă ductilă (cunoscută și sub denumirea de fontă cu grafit sferoidal), originare din India (denumită în continuare „țara în cauză”), în temeiul articolului 5 din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului (denumit în continuare „regulamentul de bază”). Comisia a publicat un aviz de deschidere în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2) (denumit în continuare „avizul de deschidere”).

| (2) | Comisia a deschis ancheta în urma unei plângeri depuse la 10 noiembrie 2014 de către Saint-Gobain PAM Group (denumit în continuare „reclamantul”), în numele unor producători care reprezintă peste 25 % din producția totală a Uniunii de tuburi și țevi din fontă ductilă. Plângerea conținea dovezi privind dumpingul și prejudiciul important cauzat de acesta, care au fost suficiente pentru a justifica deschiderea anchetei. |
| --- | --- |

(2)

Comisia a deschis ancheta în urma unei plângeri depuse la 10 noiembrie 2014 de către Saint-Gobain PAM Group (denumit în continuare „reclamantul”), în numele unor producători care reprezintă peste 25 % din producția totală a Uniunii de tuburi și țevi din fontă ductilă. Plângerea conținea dovezi privind dumpingul și prejudiciul important cauzat de acesta, care au fost suficiente pentru a justifica deschiderea anchetei.

| (3) | La 11 martie 2015, Comisia a deschis o anchetă antisubvenție privind importurile în Uniune de tuburi și țevi din fontă ductilă originare din India și a demarat o anchetă separată. Comisia a publicat un aviz de deschidere în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (3). Ancheta respectivă este în curs de desfășurare. |
| --- | --- |

(3)

La 11 martie 2015, Comisia a deschis o anchetă antisubvenție privind importurile în Uniune de tuburi și țevi din fontă ductilă originare din India și a demarat o anchetă separată. Comisia a publicat un aviz de deschidere în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (3). Ancheta respectivă este în curs de desfășurare.

1.2.   Părțile interesate

| (4) | În avizul de deschidere, Comisia a invitat părțile interesate să o contacteze pentru a participa la anchetă. În special, Comisia a informat cu privire la deschiderea anchetei în mod specific reclamantul, alți producători cunoscuți din Uniune, producătorii-exportatori cunoscuți și autoritățile indiene, importatorii, furnizorii și utilizatorii cunoscuți, comercianții, precum și asociațiile despre care se cunoaște că sunt părți vizate și i-a invitat să participe la anchetă. |
| --- | --- |

(4)

În avizul de deschidere, Comisia a invitat părțile interesate să o contacteze pentru a participa la anchetă. În special, Comisia a informat cu privire la deschiderea anchetei în mod specific reclamantul, alți producători cunoscuți din Uniune, producătorii-exportatori cunoscuți și autoritățile indiene, importatorii, furnizorii și utilizatorii cunoscuți, comercianții, precum și asociațiile despre care se cunoaște că sunt părți vizate și i-a invitat să participe la anchetă.

| (5) | Părțile interesate au avut ocazia de a formula observații cu privire la deschiderea anchetei și de a solicita o audiere cu Comisia și/sau cu consilierul-auditor pentru proceduri comerciale. Nicio parte interesată nu a solicitat o audiere pentru a prezenta observații cu privire la deschiderea procedurii. |
| --- | --- |

(5)

Părțile interesate au avut ocazia de a formula observații cu privire la deschiderea anchetei și de a solicita o audiere cu Comisia și/sau cu consilierul-auditor pentru proceduri comerciale. Nicio parte interesată nu a solicitat o audiere pentru a prezenta observații cu privire la deschiderea procedurii.

1.2.1.   Eșantionarea

| (6) | În avizul de deschidere, Comisia a afirmat că ar putea constitui un eșantion dintre părțile interesate, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(6)

În avizul de deschidere, Comisia a afirmat că ar putea constitui un eșantion dintre părțile interesate, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază.

Eșantionarea producătorilor și importatorilor din Uniune

| (7) | Nu a fost necesară eșantionarea producătorilor din Uniune. Există doar trei societăți sau grupuri de societăți care fabrică produsul în cauză în Uniune, iar două dintre acestea, reprezentând aproximativ 96 % din totalul producției din Uniune, au cooperat la anchetă. |
| --- | --- |

(7)

Nu a fost necesară eșantionarea producătorilor din Uniune. Există doar trei societăți sau grupuri de societăți care fabrică produsul în cauză în Uniune, iar două dintre acestea, reprezentând aproximativ 96 % din totalul producției din Uniune, au cooperat la anchetă.

| (8) | În ceea ce privește importatorii, pentru a decide dacă eșantionarea era necesară și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion, Comisia a solicitat importatorilor neafiliați să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere. Niciun importator neafiliat nu s-a făcut cunoscut în termenele stabilite în avizul de deschidere. |
| --- | --- |

(8)

În ceea ce privește importatorii, pentru a decide dacă eșantionarea era necesară și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion, Comisia a solicitat importatorilor neafiliați să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere. Niciun importator neafiliat nu s-a făcut cunoscut în termenele stabilite în avizul de deschidere.

Eșantionarea producătorilor-exportatori din India

| (9) | Pentru a decide dacă este necesară eșantionarea și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion, Comisia a solicitat tuturor producătorilor-exportatori din India să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere. În plus, Comisia a solicitat Misiunii Republicii India pe lângă Uniunea Europeană să identifice și/sau să contacteze alți eventuali producători-exportatori care ar putea fi interesați să participe la anchetă. |
| --- | --- |

(9)

Pentru a decide dacă este necesară eșantionarea și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion, Comisia a solicitat tuturor producătorilor-exportatori din India să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere. În plus, Comisia a solicitat Misiunii Republicii India pe lângă Uniunea Europeană să identifice și/sau să contacteze alți eventuali producători-exportatori care ar putea fi interesați să participe la anchetă.

| (10) | Doi producători-exportatori din țara în cauză au furnizat informațiile solicitate și au fost de acord să fie incluși în eșantion. Aceștia reprezentau 100 % din exporturile din India în cursul perioadei de anchetă. Prin urmare, Comisia a decis că eșantionarea nu este necesară. |
| --- | --- |

(10)

Doi producători-exportatori din țara în cauză au furnizat informațiile solicitate și au fost de acord să fie incluși în eșantion. Aceștia reprezentau 100 % din exporturile din India în cursul perioadei de anchetă. Prin urmare, Comisia a decis că eșantionarea nu este necesară.

1.2.2.   Răspunsurile la chestionar

| (11) | Comisia a trimis chestionare celor doi producători-exportatori din India care au cooperat, celor trei producători din Uniune, precum și utilizatorilor care s-au făcut cunoscuți în termenele stabilite în avizul de redeschidere. |
| --- | --- |

(11)

Comisia a trimis chestionare celor doi producători-exportatori din India care au cooperat, celor trei producători din Uniune, precum și utilizatorilor care s-au făcut cunoscuți în termenele stabilite în avizul de redeschidere.

| (12) | S-au primit răspunsuri la chestionare din partea a doi producători-exportatori din India, din partea a doi producători din Uniune și din partea a câtorva zeci de utilizatori. |
| --- | --- |

(12)

S-au primit răspunsuri la chestionare din partea a doi producători-exportatori din India, din partea a doi producători din Uniune și din partea a câtorva zeci de utilizatori.

1.2.3.   Vizitele de verificare

| (13) | Comisia a căutat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru determinarea provizorie a dumpingului, a prejudiciului generat de acesta și a interesului Uniunii. În temeiul articolului 16 din regulamentul de bază, au fost efectuate vizite de verificare la sediile următoarelor societăți:

  Producători din Uniune







  — | SAINT-GOBAIN PAM, Pont-à-Mousson, Franța; SAINT-GOBAIN PAM ESPANA S.A., Madrid, Spania; SAINT-GOBAIN PAM Deutschland GmbH, Saarbrücken, Germania |
| --- | --- | --- |

(13)

Comisia a căutat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru determinarea provizorie a dumpingului, a prejudiciului generat de acesta și a interesului Uniunii. În temeiul articolului 16 din regulamentul de bază, au fost efectuate vizite de verificare la sediile următoarelor societăți:

Producători din Uniune

—

SAINT-GOBAIN PAM, Pont-à-Mousson, Franța; SAINT-GOBAIN PAM ESPANA S.A., Madrid, Spania; SAINT-GOBAIN PAM Deutschland GmbH, Saarbrücken, Germania

| — | Duktus Rohrsysteme Wetzlar GmbH, Wetzlar, Germania |
| --- | --- |

—

Duktus Rohrsysteme Wetzlar GmbH, Wetzlar, Germania

Societăți de vânzări afiliate

| — | SAINT-GOBAIN PAM PORTUGAL S.A., Lisabona, Portugalia |
| --- | --- |

—

SAINT-GOBAIN PAM PORTUGAL S.A., Lisabona, Portugalia

| — | SAINT-GOBAIN PAM ITALIA S.p.A., Milano, Italia |
| --- | --- |

—

SAINT-GOBAIN PAM ITALIA S.p.A., Milano, Italia

| — | SAINT-GOBAIN PAM UK, Stanton-by-Dale, Regatul Unit |
| --- | --- |

—

SAINT-GOBAIN PAM UK, Stanton-by-Dale, Regatul Unit

| — | SGPS BELGIUM S.A., Landen, Belgia |
| --- | --- |

—

SGPS BELGIUM S.A., Landen, Belgia

Producători-exportatori din India

| — | Electrosteel Castings Ltd, Kolkata, India și societatea sa afiliată Lanco Industries Limited (cunoscută în prezent sub numele de Srikalahasthi Pipes Limited), Andhra Pradesh, India. |
| --- | --- |

—

Electrosteel Castings Ltd, Kolkata, India și societatea sa afiliată Lanco Industries Limited (cunoscută în prezent sub numele de Srikalahasthi Pipes Limited), Andhra Pradesh, India.

| — | Jindal Saw Limited, New Delhi, India |
| --- | --- |

—

Jindal Saw Limited, New Delhi, India

Importatori/comercianți afiliați

| — | Electrosteel Europe S.A., Franța, care are următoarele sucursale:






  — | Electrosteel Europe S.A. Sucursal En Espana, Spania |
| --- | --- | --- |

—

Electrosteel Europe S.A., Franța, care are următoarele sucursale:

—

Electrosteel Europe S.A. Sucursal En Espana, Spania

| — | Electrosteel Europe S.A. Succursale Italia, Italia |
| --- | --- |

—

Electrosteel Europe S.A. Succursale Italia, Italia

| — | Electrosteel Europe S.A. Niederlassung Deutschland, Germania |
| --- | --- |

—

Electrosteel Europe S.A. Niederlassung Deutschland, Germania

| — | Electrosteel Castings (UK) Ltd, Regatul Unit |
| --- | --- |

—

Electrosteel Castings (UK) Ltd, Regatul Unit

| — | Electrosteel Trading S.A. (Spania) |
| --- | --- |

—

Electrosteel Trading S.A. (Spania)

| — | Jindal Saw Italia SPA, Italia |
| --- | --- |

—

Jindal Saw Italia SPA, Italia

| — | Jindal Saw Pipeline Solutions Limited, Regatul Unit |
| --- | --- |

—

Jindal Saw Pipeline Solutions Limited, Regatul Unit

1.3.   Perioada de anchetă și perioada examinată

| (14) | Ancheta privind dumpingul și prejudiciul a acoperit perioada cuprinsă între 1 octombrie 2013 și 30 septembrie 2014 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a acoperit perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2011 și sfârșitul perioadei de anchetă (denumită în continuare „perioada examinată”). |
| --- | --- |

(14)

Ancheta privind dumpingul și prejudiciul a acoperit perioada cuprinsă între 1 octombrie 2013 și 30 septembrie 2014 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a acoperit perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2011 și sfârșitul perioadei de anchetă (denumită în continuare „perioada examinată”).

2.   PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR

2.1.   Produsul în cauză

| (15) | Produsul în cauză este reprezentat de tuburi și țevi din fontă ductilă (cunoscută și sub denumirea de fontă cu grafit sferoidal) („țevi din fontă ductilă”) originare din India, încadrate în prezent la codurile NC ex 7303 00 10 și ex 7303 00 90. Aceste coduri NC sunt menționate doar cu titlu informativ. |
| --- | --- |

(15)

Produsul în cauză este reprezentat de tuburi și țevi din fontă ductilă (cunoscută și sub denumirea de fontă cu grafit sferoidal) („țevi din fontă ductilă”) originare din India, încadrate în prezent la codurile NC ex 7303 00 10 și ex 7303 00 90. Aceste coduri NC sunt menționate doar cu titlu informativ.

| (16) | Țevile din fontă ductilă sunt utilizate pentru alimentarea cu apă potabilă, eliminarea apelor uzate și irigarea terenurilor agricole. Transportul de apă prin țevi din fontă ductilă se efectuează prin presiune sau doar prin acțiunea forțelor gravitaționale. Țevile au un diametru cuprins între 60 mm și 2 000 mm și au o lungime de 5,5, 6,7 sau 8 metri. Acestea sunt, în mod normal,căptușite cu ciment sau cu alte materiale și acoperite cu zinc, vopsite sau înfășurate în bandă adezivă. Principalii utilizatori finali sunt societățile de utilități publice. |
| --- | --- |

(16)

Țevile din fontă ductilă sunt utilizate pentru alimentarea cu apă potabilă, eliminarea apelor uzate și irigarea terenurilor agricole. Transportul de apă prin țevi din fontă ductilă se efectuează prin presiune sau doar prin acțiunea forțelor gravitaționale. Țevile au un diametru cuprins între 60 mm și 2 000 mm și au o lungime de 5,5, 6,7 sau 8 metri. Acestea sunt, în mod normal,căptușite cu ciment sau cu alte materiale și acoperite cu zinc, vopsite sau înfășurate în bandă adezivă. Principalii utilizatori finali sunt societățile de utilități publice.

2.2.   Produsul similar

| (17) | Ancheta a indicat faptul că produsele fabricate și vândute în India, precum și produsul fabricat și vândut pe piața Uniunii prezintă aceleași caracteristici fizice, chimice și tehnice. |
| --- | --- |

(17)

Ancheta a indicat faptul că produsele fabricate și vândute în India, precum și produsul fabricat și vândut pe piața Uniunii prezintă aceleași caracteristici fizice, chimice și tehnice.

| (18) | Prin urmare, Comisia a stabilit în acest stadiu al anchetei că cele două produse sunt „produse similare” în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(18)

Prin urmare, Comisia a stabilit în acest stadiu al anchetei că cele două produse sunt „produse similare” în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.

3.   DUMPINGUL

3.1.   Valoarea normală

| (19) | Comisia a verificat mai întâi dacă volumul total al vânzărilor pe piața internă pentru fiecare producător-exportator cooperant a fost reprezentativ, în conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază. Vânzările pe piața internă sunt reprezentative dacă volumul total al vânzărilor pe piața internă de produs similar către clienți independenți de pe piața internă pentru fiecare producător-exportator reprezintă cel puțin 5 % din volumul total al vânzărilor sale la export de produs în cauză în Uniune în cursul perioadei de anchetă. Pe această bază, s-a constatat că vânzările totale de produs similar ale fiecărui producător-exportator pe piața internă au fost reprezentative. |
| --- | --- |

(19)

Comisia a verificat mai întâi dacă volumul total al vânzărilor pe piața internă pentru fiecare producător-exportator cooperant a fost reprezentativ, în conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază. Vânzările pe piața internă sunt reprezentative dacă volumul total al vânzărilor pe piața internă de produs similar către clienți independenți de pe piața internă pentru fiecare producător-exportator reprezintă cel puțin 5 % din volumul total al vânzărilor sale la export de produs în cauză în Uniune în cursul perioadei de anchetă. Pe această bază, s-a constatat că vânzările totale de produs similar ale fiecărui producător-exportator pe piața internă au fost reprezentative.

| (20) | Comisia a identificat ulterior tipurile de produs vândute pe piața internă care erau identice sau comparabile cu tipurile de produs vândute la export către Uniune pentru producătorii-exportatori cu vânzări interne reprezentative. |
| --- | --- |

(20)

Comisia a identificat ulterior tipurile de produs vândute pe piața internă care erau identice sau comparabile cu tipurile de produs vândute la export către Uniune pentru producătorii-exportatori cu vânzări interne reprezentative.

| (21) | Ulterior, Comisia a verificat dacă vânzările pe piața internă ale fiecărui producător-exportator cooperant, pentru fiecare tip de produs care este identic sau comparabil cu tipul de produs vândut la export către Uniune au fost reprezentative, în conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază. Vânzările interne ale unui tip de produs sunt reprezentative dacă volumul total al vânzărilor interne pentru respectivul tip de produs către clienți independenți în cursul perioadei de anchetă reprezintă cel puțin 5 % din volumul total al vânzărilor la export către Uniune ale tipului de produs identic sau comparabil. Pe această bază, Comisia a stabilit că vânzările interne pentru anumite tipuri de produse nu sunt reprezentative, deoarece acestea reprezentau mai puțin de 5 % din volumul total al vânzărilor la export către Uniune ale tipului de produs identic sau comparabil. |
| --- | --- |

(21)

Ulterior, Comisia a verificat dacă vânzările pe piața internă ale fiecărui producător-exportator cooperant, pentru fiecare tip de produs care este identic sau comparabil cu tipul de produs vândut la export către Uniune au fost reprezentative, în conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază. Vânzările interne ale unui tip de produs sunt reprezentative dacă volumul total al vânzărilor interne pentru respectivul tip de produs către clienți independenți în cursul perioadei de anchetă reprezintă cel puțin 5 % din volumul total al vânzărilor la export către Uniune ale tipului de produs identic sau comparabil. Pe această bază, Comisia a stabilit că vânzările interne pentru anumite tipuri de produse nu sunt reprezentative, deoarece acestea reprezentau mai puțin de 5 % din volumul total al vânzărilor la export către Uniune ale tipului de produs identic sau comparabil.

| (22) | În etapa următoare, Comisia a definit proporția de vânzări rentabile către clienți independenți de pe piața internă pentru fiecare tip de produs, în cursul perioadei de anchetă, pentru a decide dacă este oportun să utilizeze vânzările interne efective pentru calcularea valorii normale, în conformitate cu articolul 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(22)

În etapa următoare, Comisia a definit proporția de vânzări rentabile către clienți independenți de pe piața internă pentru fiecare tip de produs, în cursul perioadei de anchetă, pentru a decide dacă este oportun să utilizeze vânzările interne efective pentru calcularea valorii normale, în conformitate cu articolul 2 alineatul (4) din regulamentul de bază.

| (23) | Valoarea normală se bazează pe prețul efectiv practicat pe piața internă pentru fiecare tip de produs, indiferent dacă vânzările respective sunt sau nu rentabile, dacă:






  (a) | volumul de vânzări ale tipului de produs, vândut la un preț de vânzare net mai mare sau egal cu costul de producție calculat, a reprezentat mai mult de 80 % din volumul total de vânzări ale tipului de produs respectiv; și |
| --- | --- | --- |

(23)

Valoarea normală se bazează pe prețul efectiv practicat pe piața internă pentru fiecare tip de produs, indiferent dacă vânzările respective sunt sau nu rentabile, dacă:

(a)

volumul de vânzări ale tipului de produs, vândut la un preț de vânzare net mai mare sau egal cu costul de producție calculat, a reprezentat mai mult de 80 % din volumul total de vânzări ale tipului de produs respectiv; și

| (b) | prețul de vânzare mediu ponderat al tipului de produs respectiv este mai mare sau egal cu costul de producție unitar. |
| --- | --- |

(b)

prețul de vânzare mediu ponderat al tipului de produs respectiv este mai mare sau egal cu costul de producție unitar.

| (24) | În cazul de față, valoarea normală este media ponderată a prețurilor tuturor vânzărilor interne ale tipului de produs respectiv în cursul PA. |
| --- | --- |

(24)

În cazul de față, valoarea normală este media ponderată a prețurilor tuturor vânzărilor interne ale tipului de produs respectiv în cursul PA.

| (25) | Valoarea normală este prețul intern real pe tip de produs numai pentru vânzările interne rentabile ale tipurilor de produse în cursul PA, în cazul în care:






  (a) | volumul vânzărilor rentabile ale tipului de produs reprezintă cel mult 80 % din volumul total al vânzărilor de acest tip; sau |
| --- | --- | --- |

(25)

Valoarea normală este prețul intern real pe tip de produs numai pentru vânzările interne rentabile ale tipurilor de produse în cursul PA, în cazul în care:

(a)

volumul vânzărilor rentabile ale tipului de produs reprezintă cel mult 80 % din volumul total al vânzărilor de acest tip; sau

| (b) | prețul mediu ponderat al tipului de produs respectiv este mai mic decât costul de producție unitar. |
| --- | --- |

(b)

prețul mediu ponderat al tipului de produs respectiv este mai mic decât costul de producție unitar.

| (26) | Vânzările interne utilizate pentru valoarea normală a celor doi producători-exportatori care au cooperat au fost efectuate direct către clienți independenți. Analiza vânzărilor interne a arătat că o parte din vânzările interne au fost rentabile și că prețul de vânzare mediu ponderat a fost mai ridicat decât costul de producție. În consecință, pentru tipurile de produse despre care s-a constatat că sunt identice sau comparabile cu tipurile de produse vândute la export către Uniune, valoarea normală a fost calculată ca medie ponderată a prețurilor tuturor vânzărilor interne sau, după caz, ca medie ponderată doar a vânzărilor rentabile. |
| --- | --- |

(26)

Vânzările interne utilizate pentru valoarea normală a celor doi producători-exportatori care au cooperat au fost efectuate direct către clienți independenți. Analiza vânzărilor interne a arătat că o parte din vânzările interne au fost rentabile și că prețul de vânzare mediu ponderat a fost mai ridicat decât costul de producție. În consecință, pentru tipurile de produse despre care s-a constatat că sunt identice sau comparabile cu tipurile de produse vândute la export către Uniune, valoarea normală a fost calculată ca medie ponderată a prețurilor tuturor vânzărilor interne sau, după caz, ca medie ponderată doar a vânzărilor rentabile.

| (27) | Pentru tipurile de produse pentru care în cadrul operațiunilor comerciale normale nu au existat vânzări ale unui tip de produs identic sau comparabil al produsului similar sau ele au fost insuficiente sau în cazul în care un tip de produs nu a fost vândut în cantități reprezentative pe piața internă, Comisia a calculat valoarea normală în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) și alineatul (6) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(27)

Pentru tipurile de produse pentru care în cadrul operațiunilor comerciale normale nu au existat vânzări ale unui tip de produs identic sau comparabil al produsului similar sau ele au fost insuficiente sau în cazul în care un tip de produs nu a fost vândut în cantități reprezentative pe piața internă, Comisia a calculat valoarea normală în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) și alineatul (6) din regulamentul de bază.

| (28) | Valoarea normală a fost construită prin adăugarea la costul mediu de producție al produsului similar al fiecărui producător-exportator cooperant, în timpul perioadei de anchetă, a următoarelor:






  (a) | media ponderată a costurilor de vânzare, a cheltuielilor generale și administrative suportate de producătorul-exportator cooperant cu privire la vânzările interne ale produsului similar, în cadrul operațiunilor comerciale normale, în cursul PA; și |
| --- | --- | --- |

(28)

Valoarea normală a fost construită prin adăugarea la costul mediu de producție al produsului similar al fiecărui producător-exportator cooperant, în timpul perioadei de anchetă, a următoarelor:

(a)

media ponderată a costurilor de vânzare, a cheltuielilor generale și administrative suportate de producătorul-exportator cooperant cu privire la vânzările interne ale produsului similar, în cadrul operațiunilor comerciale normale, în cursul PA; și

| (b) | profitul mediu ponderat realizat de producătorul-exportator cooperant pentru vânzările interne de produs similar, în cadrul unor operațiuni comerciale normale, în cursul PA. |
| --- | --- |

(b)

profitul mediu ponderat realizat de producătorul-exportator cooperant pentru vânzările interne de produs similar, în cadrul unor operațiuni comerciale normale, în cursul PA.

| (29) | Reclamantul a susținut că taxa de export impusă de India pentru minereul de fier, care se ridica la 30 % în cursul PA, a determinat scăderea prețurilor minereului de fier pe piața internă și reducerea costului principalei materii prime pentru producătorii-exportatori la 40 % din prețul de pe piața mondială, efectul presupus asupra prețurilor CIF de export ale țevilor din fontă ductilă către UE fiind de 40-100 EUR/tonă sau 8-17 % din prețul de export. În aceste condiții, reclamantul a solicitat ca valoarea normală să fie ajustată în consecință. |
| --- | --- |

(29)

Reclamantul a susținut că taxa de export impusă de India pentru minereul de fier, care se ridica la 30 % în cursul PA, a determinat scăderea prețurilor minereului de fier pe piața internă și reducerea costului principalei materii prime pentru producătorii-exportatori la 40 % din prețul de pe piața mondială, efectul presupus asupra prețurilor CIF de export ale țevilor din fontă ductilă către UE fiind de 40-100 EUR/tonă sau 8-17 % din prețul de export. În aceste condiții, reclamantul a solicitat ca valoarea normală să fie ajustată în consecință.

| (30) | Producătorii-exportatori au afirmat că prețurile la care cumpără minereul de fier din India sunt similare cu prețul la care este exportat minereul de fier din India. În plus, unul dintre producătorii-exportatori a afirmat, dar numai după încheierea vizitelor de verificare din India, că a început să cumpere minereu de fier din țări terțe după PA. |
| --- | --- |

(30)

Producătorii-exportatori au afirmat că prețurile la care cumpără minereul de fier din India sunt similare cu prețul la care este exportat minereul de fier din India. În plus, unul dintre producătorii-exportatori a afirmat, dar numai după încheierea vizitelor de verificare din India, că a început să cumpere minereu de fier din țări terțe după PA.

| (31) | Elementele de probă colectate până în prezent nu au permis Comisiei să stabilească în mod provizoriu dacă prețurile minereului de fier pe piața internă din India sunt blocate în comparație cu alte piețe. |
| --- | --- |

(31)

Elementele de probă colectate până în prezent nu au permis Comisiei să stabilească în mod provizoriu dacă prețurile minereului de fier pe piața internă din India sunt blocate în comparație cu alte piețe.

| (32) | În consecință, afirmațiile industriei din Uniune și ale producătorilor-exportatori nu au putut fi verificate în acest stadiu al anchetei și vor fi examinate mai amănunțit în etapa definitivă a anchetei, precum și în cadrul anchetei antisubvenție desfășurate în paralel. |
| --- | --- |

(32)

În consecință, afirmațiile industriei din Uniune și ale producătorilor-exportatori nu au putut fi verificate în acest stadiu al anchetei și vor fi examinate mai amănunțit în etapa definitivă a anchetei, precum și în cadrul anchetei antisubvenție desfășurate în paralel.

3.2.   Prețul de export

| (33) | Producătorii-exportatori au exportat în Uniune în principal prin intermediul unor societăți afiliate care acționează ca importatori. Exporturile realizate direct către clienți independenți au reprezentat doar aproximativ 1 % din totalul exporturilor acestora către Uniune. |
| --- | --- |

(33)

Producătorii-exportatori au exportat în Uniune în principal prin intermediul unor societăți afiliate care acționează ca importatori. Exporturile realizate direct către clienți independenți au reprezentat doar aproximativ 1 % din totalul exporturilor acestora către Uniune.

| (34) | În cazul în care producătorii-exportatori au exportat produsul în cauză direct către clienți independenți din Uniune, prețul de export a fost prețul plătit efectiv sau de plătit pentru produsul în cauză în momentul vânzării la export către Uniune, în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(34)

În cazul în care producătorii-exportatori au exportat produsul în cauză direct către clienți independenți din Uniune, prețul de export a fost prețul plătit efectiv sau de plătit pentru produsul în cauză în momentul vânzării la export către Uniune, în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază.

| (35) | În cazul în care producătorii-exportatori au exportat produsul în cauză în Uniune prin intermediul unor societăți afiliate care acționează ca importatori, prețul de export a fost stabilit pe baza prețului la care produsul importat a fost revândut pentru prima oară unor clienți independenți din Uniune, în conformitate cu articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază. În astfel de cazuri, au fost efectuate ajustări ale prețului în funcție de toate costurile suportate între import și revânzare, incluzând costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte cheltuieli generale, precum și marja de profit. În lipsa cooperării din partea importatorilor neafiliați, a fost utilizat un profit mediu de 3,7 %, pe baza datelor din plângere. |
| --- | --- |

(35)

În cazul în care producătorii-exportatori au exportat produsul în cauză în Uniune prin intermediul unor societăți afiliate care acționează ca importatori, prețul de export a fost stabilit pe baza prețului la care produsul importat a fost revândut pentru prima oară unor clienți independenți din Uniune, în conformitate cu articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază. În astfel de cazuri, au fost efectuate ajustări ale prețului în funcție de toate costurile suportate între import și revânzare, incluzând costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte cheltuieli generale, precum și marja de profit. În lipsa cooperării din partea importatorilor neafiliați, a fost utilizat un profit mediu de 3,7 %, pe baza datelor din plângere.

| (36) | Unul dintre producătorii-exportatori a afirmat că, în locul aplicării articolului 2 alineatul (9) din regulamentul de bază, prețul de export ar trebui să se bazeze pe prețurile de transfer între producătorul-exportator și societățile sale afiliate din UE. El a susținut că aceste prețuri sunt fiabile, deoarece autoritățile vamale și fiscale (în scopuri de TVA și impozit pe venit) din unele state membre au considerat că tranzacțiile dintre comercianți și societatea-mamă s-au desfășurat pe baza principiului deplinei concurențe. |
| --- | --- |

(36)

Unul dintre producătorii-exportatori a afirmat că, în locul aplicării articolului 2 alineatul (9) din regulamentul de bază, prețul de export ar trebui să se bazeze pe prețurile de transfer între producătorul-exportator și societățile sale afiliate din UE. El a susținut că aceste prețuri sunt fiabile, deoarece autoritățile vamale și fiscale (în scopuri de TVA și impozit pe venit) din unele state membre au considerat că tranzacțiile dintre comercianți și societatea-mamă s-au desfășurat pe baza principiului deplinei concurențe.

| (37) | Comisia a respins în mod provizoriu această afirmație din următoarele motive. În primul rând, scopul verificărilor efectuate de autoritățile vamale diferă în mod substanțial de cel al verificărilor efectuate de Comisie în contextul unei anchete antidumping. În acest caz, având în vedere că taxele vamale sunt egale cu zero, autoritățile vamale nu aveau niciun interes să pună la îndoială prețurile de export declarate. În plus, Comisia nu a primit suficiente elemente de probă care să demonstreze că autoritățile fiscale au acceptat în mod explicit prețurile de export dintre producătorul-exportator și societățile sale afiliate din UE. |
| --- | --- |

(37)

Comisia a respins în mod provizoriu această afirmație din următoarele motive. În primul rând, scopul verificărilor efectuate de autoritățile vamale diferă în mod substanțial de cel al verificărilor efectuate de Comisie în contextul unei anchete antidumping. În acest caz, având în vedere că taxele vamale sunt egale cu zero, autoritățile vamale nu aveau niciun interes să pună la îndoială prețurile de export declarate. În plus, Comisia nu a primit suficiente elemente de probă care să demonstreze că autoritățile fiscale au acceptat în mod explicit prețurile de export dintre producătorul-exportator și societățile sale afiliate din UE.

| (38) | În al doilea rând, afirmația conform căreia autoritățile responsabile cu TVA-ul au considerat că prețurile de export erau stabilite în condiții de deplină concurență nu a putut fi nici ea acceptată, deoarece TVA percepută în momentul în care societatea își revinde produsele importate îi este oricum rambursată. |
| --- | --- |

(38)

În al doilea rând, afirmația conform căreia autoritățile responsabile cu TVA-ul au considerat că prețurile de export erau stabilite în condiții de deplină concurență nu a putut fi nici ea acceptată, deoarece TVA percepută în momentul în care societatea își revinde produsele importate îi este oricum rambursată.

| (39) | În cele din urmă, producătorul-exportator a făcut trimitere la două regulamente ale Consiliului în care prețurile de transfer au fost acceptate (4). Cu toate acestea, în cele două cazuri respective, Comisia a putut să compare vânzările efectuate prin intermediul unor importatori afiliați cu vânzările efectuate prin intermediul unor importatori neafiliați, ceea ce este imposibil în cazul de față, deoarece vânzările efectuate prin intermediul unor importatori neafiliați nu erau reprezentative (aproximativ 1 % din totalul vânzărilor către UE). |
| --- | --- |

(39)

În cele din urmă, producătorul-exportator a făcut trimitere la două regulamente ale Consiliului în care prețurile de transfer au fost acceptate (4). Cu toate acestea, în cele două cazuri respective, Comisia a putut să compare vânzările efectuate prin intermediul unor importatori afiliați cu vânzările efectuate prin intermediul unor importatori neafiliați, ceea ce este imposibil în cazul de față, deoarece vânzările efectuate prin intermediul unor importatori neafiliați nu erau reprezentative (aproximativ 1 % din totalul vânzărilor către UE).

| (40) | În ceea ce privește celălalt producător-exportator, o parte din totalul vânzărilor la export (aproximativ 10-17 %) nu au fost revândute în condițiile în care au fost importate, întrucât acestea au fost prelucrate de către o societate afiliată din Italia. Această societate afiliată a importat țevi semiprelucrate (necăptușite) care au fost supuse apoi unei prelucrări ulterioare prin adăugarea unui înveliș extern (zinc) și intern (ciment). Atât țevile necăptușite, cât și țevile finite importate constituie produsul în cauză. Căptușeala internă și externă a țevilor necesită investiții importante în mașini și echipamente, în materii prime, precum și angajați cu calificări specifice. |
| --- | --- |

(40)

În ceea ce privește celălalt producător-exportator, o parte din totalul vânzărilor la export (aproximativ 10-17 %) nu au fost revândute în condițiile în care au fost importate, întrucât acestea au fost prelucrate de către o societate afiliată din Italia. Această societate afiliată a importat țevi semiprelucrate (necăptușite) care au fost supuse apoi unei prelucrări ulterioare prin adăugarea unui înveliș extern (zinc) și intern (ciment). Atât țevile necăptușite, cât și țevile finite importate constituie produsul în cauză. Căptușeala internă și externă a țevilor necesită investiții importante în mașini și echipamente, în materii prime, precum și angajați cu calificări specifice.

| (41) | În cazul în care produsele nu sunt revândute în starea în care au fost importate, Comisia poate construi prețul de export „prin orice altă modalitate rezonabilă”, astfel cum se prevede la articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază. În acest caz, Comisia a decis, cu titlu provizoriu, să ajusteze prețul la care produsul prelucrat a fost revândut pentru prima oară clienților independenți din Uniune ținând cont de toate costurile suportate între import și revânzare (cu excepția costurilor de prelucrare), incluzând costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte cheltuieli generale, precum și profitul. În ceea ce privește costurile de prelucrare intervenite în UE, Comisia își va continua examinarea pentru a stabili dacă o ajustare este adecvată și la ce nivel. În absența oricărui alt reper rezonabil, a fost utilizat un profit mediu de 3,7 % ca nivel de profit al unui importator neafiliat, pe baza datelor din plângere. Motivele pentru construcția prețului de export pe această bază sunt următoarele:






  — | țevile necăptușite importate nu sunt vândute pe piața Uniunii, deoarece acestea nu pot fi utilizate pentru alimentarea cu apă sau canalizare fără prelucrare suplimentară. Din același motiv, țevile necăptușite nu sunt vândute nici pe piața internă din India; |
| --- | --- | --- |

(41)

În cazul în care produsele nu sunt revândute în starea în care au fost importate, Comisia poate construi prețul de export „prin orice altă modalitate rezonabilă”, astfel cum se prevede la articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază. În acest caz, Comisia a decis, cu titlu provizoriu, să ajusteze prețul la care produsul prelucrat a fost revândut pentru prima oară clienților independenți din Uniune ținând cont de toate costurile suportate între import și revânzare (cu excepția costurilor de prelucrare), incluzând costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte cheltuieli generale, precum și profitul. În ceea ce privește costurile de prelucrare intervenite în UE, Comisia își va continua examinarea pentru a stabili dacă o ajustare este adecvată și la ce nivel. În absența oricărui alt reper rezonabil, a fost utilizat un profit mediu de 3,7 % ca nivel de profit al unui importator neafiliat, pe baza datelor din plângere. Motivele pentru construcția prețului de export pe această bază sunt următoarele:

—

țevile necăptușite importate nu sunt vândute pe piața Uniunii, deoarece acestea nu pot fi utilizate pentru alimentarea cu apă sau canalizare fără prelucrare suplimentară. Din același motiv, țevile necăptușite nu sunt vândute nici pe piața internă din India;

| — | având în vedere amploarea costurilor de prelucrare, care sunt substanțiale din cauza echipamentului, a materiilor prime și a mâinii de lucru necesare pentru transformarea țevilor necăptușite importate într-un produs utilizabil, o deducere a acestor costuri, care sunt mult mai mari decât costurile de finisare a unui produs pentru a satisface cerințele clientului, ar duce la un rezultat nerezonabil și artificial. |
| --- | --- |

—

având în vedere amploarea costurilor de prelucrare, care sunt substanțiale din cauza echipamentului, a materiilor prime și a mâinii de lucru necesare pentru transformarea țevilor necăptușite importate într-un produs utilizabil, o deducere a acestor costuri, care sunt mult mai mari decât costurile de finisare a unui produs pentru a satisface cerințele clientului, ar duce la un rezultat nerezonabil și artificial.

| (42) | În ceea ce privește alte produse care au fost importate, ambii producători-exportatori au avut un importator afiliat în Regatul Unit, care a prelucrat ulterior produsele importate prin adăugarea de flanșe și prin tăierea țevilor în bucăți mai mici. |
| --- | --- |

(42)

În ceea ce privește alte produse care au fost importate, ambii producători-exportatori au avut un importator afiliat în Regatul Unit, care a prelucrat ulterior produsele importate prin adăugarea de flanșe și prin tăierea țevilor în bucăți mai mici.

| (43) | Comisia a construit în mod provizoriu prețul de export al acestor alte produse în conformitate cu articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază, prin ajustarea prețului la care a fost revândut prima dată produsul importat unor clienți independenți din Uniune în funcție de toate costurile suportate între import și revânzare, incluzând costurile de prelucrare în Uniune, costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte cheltuieli generale, precum și de profit, pentru a aduce prețul înapoi la prețul unui produs neprelucrat (netăiat și/sau fără flanșe). În absența oricărui alt reper rezonabil, a fost utilizat un profit mediu de 3,7 % ca nivel de profit al unui importator neafiliat, pe baza datelor din plângere. |
| --- | --- |

(43)

Comisia a construit în mod provizoriu prețul de export al acestor alte produse în conformitate cu articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază, prin ajustarea prețului la care a fost revândut prima dată produsul importat unor clienți independenți din Uniune în funcție de toate costurile suportate între import și revânzare, incluzând costurile de prelucrare în Uniune, costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte cheltuieli generale, precum și de profit, pentru a aduce prețul înapoi la prețul unui produs neprelucrat (netăiat și/sau fără flanșe). În absența oricărui alt reper rezonabil, a fost utilizat un profit mediu de 3,7 % ca nivel de profit al unui importator neafiliat, pe baza datelor din plângere.

| (44) | Unul dintre producătorii-exportatori a afirmat că, pentru tipurile de produse care nu au fost revândute în condițiile în care au fost importate, întrucât acestea au fost prelucrate de către o societate afiliată, Comisia nu ar trebui să construiască prețul de export pe baza prețurilor practicate față de primii clienți independenți, ci mai degrabă pe baza vânzărilor directe ale producătorului-exportator către UE, eventual completate cu prețurile de export ale societății către clienți independenți din țări terțe. |
| --- | --- |

(44)

Unul dintre producătorii-exportatori a afirmat că, pentru tipurile de produse care nu au fost revândute în condițiile în care au fost importate, întrucât acestea au fost prelucrate de către o societate afiliată, Comisia nu ar trebui să construiască prețul de export pe baza prețurilor practicate față de primii clienți independenți, ci mai degrabă pe baza vânzărilor directe ale producătorului-exportator către UE, eventual completate cu prețurile de export ale societății către clienți independenți din țări terțe.

| (45) | Comisia a concluzionat, în mod provizoriu, că abordarea propusă ar trebui să fie respinsă. În primul rând, vânzările directe către UE ale producătorului-exportator au fost foarte marginale pe durata perioadei de anchetă, atât ca volum, cât și ca valoare și, prin urmare, nu sunt reprezentative. În al doilea rând, vânzările către țări terțe nu sunt o bază rezonabilă, deoarece acestea nu reflectă suficient poziția economică și comportamentul producătorului-exportator pe piața Uniunii, în special având în vedere faptul că producătorul-exportator a vândut produse în cantități mari către Uniune prin intermediul unor comercianți afiliați în cursul aceleiași perioade. |
| --- | --- |

(45)

Comisia a concluzionat, în mod provizoriu, că abordarea propusă ar trebui să fie respinsă. În primul rând, vânzările directe către UE ale producătorului-exportator au fost foarte marginale pe durata perioadei de anchetă, atât ca volum, cât și ca valoare și, prin urmare, nu sunt reprezentative. În al doilea rând, vânzările către țări terțe nu sunt o bază rezonabilă, deoarece acestea nu reflectă suficient poziția economică și comportamentul producătorului-exportator pe piața Uniunii, în special având în vedere faptul că producătorul-exportator a vândut produse în cantități mari către Uniune prin intermediul unor comercianți afiliați în cursul aceleiași perioade.

| (46) | Producătorul-exportator a susținut, de asemenea, că ajustările ar trebui să fie limitate la „costurile suportate între import și revânzare” și că, prin urmare, ele ar trebui să se refere, în mod rezonabil, la procesul de revânzare. Astfel, aceste costuri pot, de exemplu, să nu includă costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte cheltuieli generale care sunt suportate în mod normal de către un producător, un operator din sectorul prelucrării sau un exportator. Costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte cheltuieli generale ale societăților afiliate din UE nu ar fi costuri rezonabile pentru un simplu importator. Se presupune că producătorul-exportator și societățile sale afiliate din UE reprezintă o entitate economică unică, care ar avea un impact asupra tipului de ajustări care pot fi realizate în vederea construirii prețului de export. |
| --- | --- |

(46)

Producătorul-exportator a susținut, de asemenea, că ajustările ar trebui să fie limitate la „costurile suportate între import și revânzare” și că, prin urmare, ele ar trebui să se refere, în mod rezonabil, la procesul de revânzare. Astfel, aceste costuri pot, de exemplu, să nu includă costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte cheltuieli generale care sunt suportate în mod normal de către un producător, un operator din sectorul prelucrării sau un exportator. Costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte cheltuieli generale ale societăților afiliate din UE nu ar fi costuri rezonabile pentru un simplu importator. Se presupune că producătorul-exportator și societățile sale afiliate din UE reprezintă o entitate economică unică, care ar avea un impact asupra tipului de ajustări care pot fi realizate în vederea construirii prețului de export.

| (47) | Societatea a susținut în continuare că ar trebui să fie recalculate costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte cheltuieli generale, precum și profitul, care vor fi utilizate pentru construirea prețului de export, astfel încât acestea să se refere numai la activitatea unui importator. |
| --- | --- |

(47)

Societatea a susținut în continuare că ar trebui să fie recalculate costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte cheltuieli generale, precum și profitul, care vor fi utilizate pentru construirea prețului de export, astfel încât acestea să se refere numai la activitatea unui importator.

| (48) | În ceea ce privește argumentul că ajustările ar trebui să fie limitate la „costurile suportate între import și revânzare”, Comisia face trimitere la jurisprudența consacrată a instanțelor europene, potrivit căreia articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază nu exclude efectuarea de ajustări pentru costurile suportate înainte de import, în măsura în care aceste costuri sunt suportate în mod normal de către importator. Pe de altă parte, din această jurisprudență reiese că existența unei entități economice unice nu afectează aplicabilitatea și ajustările prevăzute la articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază. Această jurisprudență implică, de asemenea, că faptul că societățile afiliate îndeplinesc doar anumite funcții nu constituie un obstacol pentru aplicarea articolului 2 alineatul (9) din regulamentul de bază, ci este reflectat prin deducerea unei valori mai mici a costurilor de vânzare, cheltuielilor administrative și altor costuri generale din prețul la care produsul în cauză este revândut pentru prima oară unui cumpărător independent. În orice caz, sarcina probei îi revine părții interesate care intenționează să conteste amploarea ajustărilor efectuate în temeiul articolului 2 alineatul (9) din regulamentul de bază. Prin urmare, în cazul în care această parte consideră că ajustările sunt excesive, ea trebuie să furnizeze elemente de probă și calcule specifice care să justifice aceste afirmații și, în special, rata alternativă. Întrucât Comisia este de părere că nivelul costurilor de vânzare, al cheltuielilor administrative și al altor costuri generale utilizate în mod provizoriu pentru construirea prețului de export reflectă funcțiile îndeplinite de societățile afiliate, aceasta respinge cu titlu provizoriu aceste afirmații. |
| --- | --- |

(48)

În ceea ce privește argumentul că ajustările ar trebui să fie limitate la „costurile suportate între import și revânzare”, Comisia face trimitere la jurisprudența consacrată a instanțelor europene, potrivit căreia articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază nu exclude efectuarea de ajustări pentru costurile suportate înainte de import, în măsura în care aceste costuri sunt suportate în mod normal de către importator. Pe de altă parte, din această jurisprudență reiese că existența unei entități economice unice nu afectează aplicabilitatea și ajustările prevăzute la articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază. Această jurisprudență implică, de asemenea, că faptul că societățile afiliate îndeplinesc doar anumite funcții nu constituie un obstacol pentru aplicarea articolului 2 alineatul (9) din regulamentul de bază, ci este reflectat prin deducerea unei valori mai mici a costurilor de vânzare, cheltuielilor administrative și altor costuri generale din prețul la care produsul în cauză este revândut pentru prima oară unui cumpărător independent. În orice caz, sarcina probei îi revine părții interesate care intenționează să conteste amploarea ajustărilor efectuate în temeiul articolului 2 alineatul (9) din regulamentul de bază. Prin urmare, în cazul în care această parte consideră că ajustările sunt excesive, ea trebuie să furnizeze elemente de probă și calcule specifice care să justifice aceste afirmații și, în special, rata alternativă. Întrucât Comisia este de părere că nivelul costurilor de vânzare, al cheltuielilor administrative și al altor costuri generale utilizate în mod provizoriu pentru construirea prețului de export reflectă funcțiile îndeplinite de societățile afiliate, aceasta respinge cu titlu provizoriu aceste afirmații.

3.3.   Comparație

| (49) | Comisia a comparat valoarea normală și prețul de export al producătorilor-exportatori cooperanți pe o bază franco fabrică. |
| --- | --- |

(49)

Comisia a comparat valoarea normală și prețul de export al producătorilor-exportatori cooperanți pe o bază franco fabrică.

| (50) | Reclamantul a solicitat Comisiei să aplice metodologia excepțională de dumping selectiv prevăzută la articolul 2 alineatul (11) a doua teză din regulamentul de bază antidumping, deoarece „configurația de export diferă semnificativ între diferiții cumpărători și diferitele regiuni, ceea ce va conduce la creșterea considerabilă a marjelor de dumping [având în vedere că] exportatorii indieni vizează [...] Regatul Unit, Spania, Italia și Franța și anumiți clienți mari”. |
| --- | --- |

(50)

Reclamantul a solicitat Comisiei să aplice metodologia excepțională de dumping selectiv prevăzută la articolul 2 alineatul (11) a doua teză din regulamentul de bază antidumping, deoarece „configurația de export diferă semnificativ între diferiții cumpărători și diferitele regiuni, ceea ce va conduce la creșterea considerabilă a marjelor de dumping [având în vedere că] exportatorii indieni vizează [...] Regatul Unit, Spania, Italia și Franța și anumiți clienți mari”.

| (51) | Comisia a respins, în mod provizoriu, acuzațiile de dumping selectiv, având în vedere că reclamantul nu a reușit să prezinte elemente de probă suficiente în sprijinul afirmației sale. Singurul element de probă prezentat a fost reprezentat de datele Eurostat, care arată că cea mai mare parte din exporturile către UE ale producătorilor-exportatori intră prin intermediul a doar patru state membre. Totuși, aceste exporturi ar putea fi expediate ulterior către alte state membre. În plus, un aspect și mai important este faptul că nu au fost prezentate date care să ateste existența unor diferențe de preț între statele membre. |
| --- | --- |

(51)

Comisia a respins, în mod provizoriu, acuzațiile de dumping selectiv, având în vedere că reclamantul nu a reușit să prezinte elemente de probă suficiente în sprijinul afirmației sale. Singurul element de probă prezentat a fost reprezentat de datele Eurostat, care arată că cea mai mare parte din exporturile către UE ale producătorilor-exportatori intră prin intermediul a doar patru state membre. Totuși, aceste exporturi ar putea fi expediate ulterior către alte state membre. În plus, un aspect și mai important este faptul că nu au fost prezentate date care să ateste existența unor diferențe de preț între statele membre.

| (52) | În plus, Comisia nu a putut stabili o configurație a prețurilor de export care să difere semnificativ între diferiții cumpărători și diferitele regiuni. Ancheta a arătat că prețurile de vânzare ale producătorilor din Uniune în unele state membre au fost mai mici decât media din Uniune, dar acest aspect nu a putut fi legat de practicile de dumping selectiv, în special deoarece această situație exista deja înainte ca producătorii-exportatori indieni să înceapă să exporte către UE. |
| --- | --- |

(52)

În plus, Comisia nu a putut stabili o configurație a prețurilor de export care să difere semnificativ între diferiții cumpărători și diferitele regiuni. Ancheta a arătat că prețurile de vânzare ale producătorilor din Uniune în unele state membre au fost mai mici decât media din Uniune, dar acest aspect nu a putut fi legat de practicile de dumping selectiv, în special deoarece această situație exista deja înainte ca producătorii-exportatori indieni să înceapă să exporte către UE.

| (53) | Atunci când acest lucru a fost justificat prin necesitatea de a asigura o comparație echitabilă, Comisia a ajustat valoarea normală și/sau prețul de export pentru a ține cont de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea prețurilor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. S-au realizat ajustări în funcție de costurile de transport și de asigurare, de manipulare, de ambalare, de credit, de taxele bancare, de comisioane, de taxele la import și de costurile ulterioare vânzărilor. Cu toate acestea, nu a fost efectuată nicio ajustare pentru restituirea taxelor, deoarece producătorii-exportatori nu au reușit să dovedească că impozitele neplătite sau rambursate pentru vânzările la export sunt incluse în prețul intern. |
| --- | --- |

(53)

Atunci când acest lucru a fost justificat prin necesitatea de a asigura o comparație echitabilă, Comisia a ajustat valoarea normală și/sau prețul de export pentru a ține cont de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea prețurilor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. S-au realizat ajustări în funcție de costurile de transport și de asigurare, de manipulare, de ambalare, de credit, de taxele bancare, de comisioane, de taxele la import și de costurile ulterioare vânzărilor. Cu toate acestea, nu a fost efectuată nicio ajustare pentru restituirea taxelor, deoarece producătorii-exportatori nu au reușit să dovedească că impozitele neplătite sau rambursate pentru vânzările la export sunt incluse în prețul intern.

| (54) | Producătorii-exportatori indieni au susținut, într-un stadiu foarte avansat al anchetei, că există mari diferențe fizice între numerele de control al produsului („NCP”), care ar justifica ajustări pentru comparația echitabilă a prețurilor sau excluderea anumitor produse speciale vândute de reclamant. Cu toate acestea, informațiile care demonstrau astfel de diferențe la nivelul caracteristicilor fizice și valoarea potențială a ajustărilor nu erau susținute de suficiente probe pentru a adopta o poziție în acest stadiu al anchetei. Prin urmare, cererea a fost provizoriu respinsă. |
| --- | --- |

(54)

Producătorii-exportatori indieni au susținut, într-un stadiu foarte avansat al anchetei, că există mari diferențe fizice între numerele de control al produsului („NCP”), care ar justifica ajustări pentru comparația echitabilă a prețurilor sau excluderea anumitor produse speciale vândute de reclamant. Cu toate acestea, informațiile care demonstrau astfel de diferențe la nivelul caracteristicilor fizice și valoarea potențială a ajustărilor nu erau susținute de suficiente probe pentru a adopta o poziție în acest stadiu al anchetei. Prin urmare, cererea a fost provizoriu respinsă.

3.4.   Marje de dumping

| (55) | Pentru producătorii-exportatori cooperanți, Comisia a comparat valoarea normală medie ponderată a fiecărui tip de produs similar cu prețul de export mediu ponderat al tipului corespunzător de produs în cauză, în conformitate cu articolul 2 alineatul (11) și alineatul (12) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(55)

Pentru producătorii-exportatori cooperanți, Comisia a comparat valoarea normală medie ponderată a fiecărui tip de produs similar cu prețul de export mediu ponderat al tipului corespunzător de produs în cauză, în conformitate cu articolul 2 alineatul (11) și alineatul (12) din regulamentul de bază.

| (56) | Nivelul de cooperare a fost considerat ca fiind ridicat în cazul de față, deoarece producătorii-exportatori cooperanți au reprezentat 100 % din volumul total de exporturi în Uniune în cursul PA. Din aceste motive, Comisia a decis să stabilească marja de dumping reziduală la nivelul societății cooperante cu marja de dumping cea mai ridicată. |
| --- | --- |

(56)

Nivelul de cooperare a fost considerat ca fiind ridicat în cazul de față, deoarece producătorii-exportatori cooperanți au reprezentat 100 % din volumul total de exporturi în Uniune în cursul PA. Din aceste motive, Comisia a decis să stabilească marja de dumping reziduală la nivelul societății cooperante cu marja de dumping cea mai ridicată.

| (57) | Marjele de dumping provizorii, exprimate ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de plata taxelor vamale, sunt după cum urmează:






  Denumirea societății | Marjă de dumping provizorie |
| --- | --- | --- |
| Jindal Saw Ltd | 31,2 % |
| Electrosteel Casting Ltd | 15,3 % |
| Toate celelalte societăți | 31,2 % |

(57)

Marjele de dumping provizorii, exprimate ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de plata taxelor vamale, sunt după cum urmează:

Denumirea societății

Marjă de dumping provizorie

Jindal Saw Ltd

31,2 %

Electrosteel Casting Ltd

15,3 %

Toate celelalte societăți

31,2 %

4.   PREJUDICIUL

4.1.   Definirea industriei din Uniune și a producției Uniunii

| (58) | Produsul similar a fost fabricat de trei producători din Uniune în cursul perioadei de anchetă. Aceștia constituie „industria din Uniune” în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(58)

Produsul similar a fost fabricat de trei producători din Uniune în cursul perioadei de anchetă. Aceștia constituie „industria din Uniune” în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază.

| (59) | Întrucât există doar trei producători în Uniune, iar SG PAM Group a furnizat datele pentru filialele sale și estimările pentru singurul producător din Uniune care nu a cooperat, toate cifrele sunt prezentate sub formă de indici sau de intervale, pentru a proteja confidențialitatea celuilalt producător din Uniune care a cooperat la anchetă. |
| --- | --- |

(59)

Întrucât există doar trei producători în Uniune, iar SG PAM Group a furnizat datele pentru filialele sale și estimările pentru singurul producător din Uniune care nu a cooperat, toate cifrele sunt prezentate sub formă de indici sau de intervale, pentru a proteja confidențialitatea celuilalt producător din Uniune care a cooperat la anchetă.

| (60) | Producția totală a Uniunii în cursul perioadei de anchetă a fost stabilită la 550 000-650 000 de tone. Comisia a stabilit producția totală a Uniunii pe baza tuturor informațiilor disponibile cu privire la industria din Uniune, cum ar fi informațiile furnizate în plângere privind producătorul care nu a cooperat și datele colectate de la producătorii cooperanți din Uniune în cursul anchetei. Astfel cum se menționează în considerentul 7, există doar trei producători în Uniune și cei doi producători cooperanți reprezintă aproximativ 96 % din producția totală a Uniunii. |
| --- | --- |

(60)

Producția totală a Uniunii în cursul perioadei de anchetă a fost stabilită la 550 000-650 000 de tone. Comisia a stabilit producția totală a Uniunii pe baza tuturor informațiilor disponibile cu privire la industria din Uniune, cum ar fi informațiile furnizate în plângere privind producătorul care nu a cooperat și datele colectate de la producătorii cooperanți din Uniune în cursul anchetei. Astfel cum se menționează în considerentul 7, există doar trei producători în Uniune și cei doi producători cooperanți reprezintă aproximativ 96 % din producția totală a Uniunii.

4.2.   Consumul la nivelul Uniunii

| (61) | Comisia a stabilit consumul la nivelul Uniunii pe baza volumului total al vânzărilor industriei din Uniune în Uniune, la care se adaugă importurile din țări terțe către Uniune. Comisia a stabilit totalul vânzărilor industriei din Uniune pe baza informațiilor colectate de la producătorii cooperanți din Uniune și a informațiilor furnizate în plângere pentru producătorul care nu a cooperat. Volumele importurilor au fost extrase din datele Eurostat. |
| --- | --- |

(61)

Comisia a stabilit consumul la nivelul Uniunii pe baza volumului total al vânzărilor industriei din Uniune în Uniune, la care se adaugă importurile din țări terțe către Uniune. Comisia a stabilit totalul vânzărilor industriei din Uniune pe baza informațiilor colectate de la producătorii cooperanți din Uniune și a informațiilor furnizate în plângere pentru producătorul care nu a cooperat. Volumele importurilor au fost extrase din datele Eurostat.

| (62) | Consumul la nivelul Uniunii a evoluat după cum urmează:

  Consumul la nivelul Uniunii | 2011 | 2012 | 2013 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indice | 100 | 84 | 83 | 97 |
| Sursă: Răspunsurile la chestionar, informații conținute în plângere și Eurostat. |

(62)

Consumul la nivelul Uniunii a evoluat după cum urmează:

Consumul la nivelul Uniunii

2011

2012

2013

PA

Indice

100

84

83

97

Sursă: Răspunsurile la chestionar, informații conținute în plângere și Eurostat.

| (63) | Consumul la nivelul Uniunii a scăzut cu 3,3 % în perioada examinată. Consumul din Uniune a evoluat conform unei curbe în formă de U – acesta a scăzut în mod semnificativ între 2011 și 2012 (cu mai mult de 16 %), dar a crescut considerabil în cursul perioadei de anchetă. Utilizatorii finali ai țevilor din fontă ductilă sunt societățile de distribuție a apei, de colectare a apelor reziduale și de irigare. Acestea sunt cel mai adesea entități publice care depind de finanțare guvernamentală. În 2011 și 2012, criza economică s-a transformat într-o veritabilă criză a datoriei publice. Acest lucru a determinat guvernele Uniunii să reducă drastic investițiile și cheltuielile publice, fapt care explică o scădere semnificativă a cererii pentru țevi din fontă ductilă, în special în țări precum Spania, Portugalia și Italia. |
| --- | --- |

(63)

Consumul la nivelul Uniunii a scăzut cu 3,3 % în perioada examinată. Consumul din Uniune a evoluat conform unei curbe în formă de U – acesta a scăzut în mod semnificativ între 2011 și 2012 (cu mai mult de 16 %), dar a crescut considerabil în cursul perioadei de anchetă. Utilizatorii finali ai țevilor din fontă ductilă sunt societățile de distribuție a apei, de colectare a apelor reziduale și de irigare. Acestea sunt cel mai adesea entități publice care depind de finanțare guvernamentală. În 2011 și 2012, criza economică s-a transformat într-o veritabilă criză a datoriei publice. Acest lucru a determinat guvernele Uniunii să reducă drastic investițiile și cheltuielile publice, fapt care explică o scădere semnificativă a cererii pentru țevi din fontă ductilă, în special în țări precum Spania, Portugalia și Italia.

4.3.   Importurile din India

4.3.1.   Volumul și cota de piață a importurilor din India

| (64) | Comisia a stabilit volumul importurilor pe baza datelor Eurostat. Datele Eurostat au fost în concordanță cu datele furnizate de producătorii-exportatori din India. Cota de piață a importurilor a fost stabilită pe aceeași bază. |
| --- | --- |

(64)

Comisia a stabilit volumul importurilor pe baza datelor Eurostat. Datele Eurostat au fost în concordanță cu datele furnizate de producătorii-exportatori din India. Cota de piață a importurilor a fost stabilită pe aceeași bază.

| (65) | Importurile în Uniune din țara în cauză au evoluat după cum urmează:

  Volumul importului (tone metrice) și cota de piață | 2011 | 2012 | 2013 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul importurilor din India | 75 000-85 000 | 60 000-70 000 | 75 000-85 000 | 95 000-105 000 |
| Volumul importurilor (indice) | 100 | 83 | 101 | 123 |
| Cota de piață (indice) | 100 | 99 | 122 | 127 |
| Sursă: Eurostat, răspunsuri la chestionar. |

(65)

Importurile în Uniune din țara în cauză au evoluat după cum urmează:

Volumul importului (tone metrice) și cota de piață

2011

2012

2013

PA

Volumul importurilor din India

75 000-85 000

60 000-70 000

75 000-85 000

95 000-105 000

Volumul importurilor (indice)

100

83

101

123

Cota de piață (indice)

100

99

122

127

Sursă: Eurostat, răspunsuri la chestionar.

| (66) | Volumul importurilor din India a crescut în mod semnificativ, cu mai mult de 22 % în cursul perioadei examinate, în ciuda pieței aflate în scădere. Producătorii-exportatori indieni au câștigat 3,5 puncte procentuale de cotă de piață în aceeași perioadă. |
| --- | --- |

(66)

Volumul importurilor din India a crescut în mod semnificativ, cu mai mult de 22 % în cursul perioadei examinate, în ciuda pieței aflate în scădere. Producătorii-exportatori indieni au câștigat 3,5 puncte procentuale de cotă de piață în aceeași perioadă.

4.3.2.   Prețurile importurilor din India și subcotarea prețului

| (67) | Comisia a stabilit prețurile importurilor pe baza datelor furnizate de Eurostat. Subcotarea prețurilor importurilor a fost stabilită pe baza datelor transmise de producătorii-exportatori din India și de industria din Uniune. |
| --- | --- |

(67)

Comisia a stabilit prețurile importurilor pe baza datelor furnizate de Eurostat. Subcotarea prețurilor importurilor a fost stabilită pe baza datelor transmise de producătorii-exportatori din India și de industria din Uniune.

| (68) | Prețul mediu al importurilor din India către Uniune a evoluat după cum urmează:

  Prețuri de import (EUR/tonă) | 2011 | 2012 | 2013 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| India | 650-750 | 700-800 | 600-700 | 600-700 |
| Indice | 100 | 106 | 99 | 98 |
| Sursă: Eurostat, răspunsuri la chestionar. |

(68)

Prețul mediu al importurilor din India către Uniune a evoluat după cum urmează:

Prețuri de import (EUR/tonă)

2011

2012

2013

PA

India

650-750

700-800

600-700

600-700

Indice

100

106

99

98

Sursă: Eurostat, răspunsuri la chestionar.

| (69) | Prețurile indiene au scăzut ușor în cursul întregii perioade examinate. Prețurile indiene au crescut în 2012 (cu 5,7 %), dar au scăzut și mai mult în 2013 (cu – 6,2 %). |
| --- | --- |

(69)

Prețurile indiene au scăzut ușor în cursul întregii perioade examinate. Prețurile indiene au crescut în 2012 (cu 5,7 %), dar au scăzut și mai mult în 2013 (cu – 6,2 %).

| (70) | Comisia a stabilit subcotarea prețurilor în cursul perioadei de anchetă comparând:






  (a) | prețurile de vânzare medii ponderate pentru fiecare tip de produs al producătorilor din Uniune, percepute de la clienții neafiliați de pe piața din Uniune, ajustate la un nivel franco fabrică; și |
| --- | --- | --- |

(70)

Comisia a stabilit subcotarea prețurilor în cursul perioadei de anchetă comparând:

(a)

prețurile de vânzare medii ponderate pentru fiecare tip de produs al producătorilor din Uniune, percepute de la clienții neafiliați de pe piața din Uniune, ajustate la un nivel franco fabrică; și

| (b) | prețurile medii ponderate corespunzătoare per tip de produs pentru importurile producătorilor cooperanți din India către primul client independent de pe piața Uniunii, stabilite pe bază de cost, asigurare și navlu (CIF), cu ajustări corespunzătoare în funcție de costurile ulterioare importului; |
| --- | --- |

(b)

prețurile medii ponderate corespunzătoare per tip de produs pentru importurile producătorilor cooperanți din India către primul client independent de pe piața Uniunii, stabilite pe bază de cost, asigurare și navlu (CIF), cu ajustări corespunzătoare în funcție de costurile ulterioare importului;

| (c) | compararea prețurilor a fost realizată per tip de produs pentru tranzacții la același nivel de comercializare, ajustate în mod adecvat acolo unde a fost necesar, și după deducerea rabaturilor și a reducerilor. Rezultatul comparației a fost exprimat ca procent din cifra de afaceri a producătorilor din Uniune în cursul perioadei de anchetă. Aceasta a indicat o marjă de subcotare medie ponderată de 34 % și, respectiv, de 42,4 % pentru cei doi producători-exportatori cooperanți. |
| --- | --- |

(c)

compararea prețurilor a fost realizată per tip de produs pentru tranzacții la același nivel de comercializare, ajustate în mod adecvat acolo unde a fost necesar, și după deducerea rabaturilor și a reducerilor. Rezultatul comparației a fost exprimat ca procent din cifra de afaceri a producătorilor din Uniune în cursul perioadei de anchetă. Aceasta a indicat o marjă de subcotare medie ponderată de 34 % și, respectiv, de 42,4 % pentru cei doi producători-exportatori cooperanți.

4.4.   Situația economică a industriei din Uniune

4.4.1.   Observații generale

| (71) | În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, examinarea efectului importurilor care fac obiectul unui dumping asupra industriei din Uniune a inclus o evaluare a tuturor indicilor economici care influențează situația industriei din Uniune pe parcursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(71)

În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, examinarea efectului importurilor care fac obiectul unui dumping asupra industriei din Uniune a inclus o evaluare a tuturor indicilor economici care influențează situația industriei din Uniune pe parcursul perioadei examinate.

| (72) | Pentru determinarea prejudiciului, Comisia a făcut o distincție între indicatorii de prejudiciu macroeconomici și cei microeconomici. Comisia a evaluat indicatorii macroeconomici pe baza datelor conținute în răspunsurile la chestionar ale producătorilor cooperanți din Uniune și a informațiilor conținute în plângere pentru producătorul care nu a cooperat. Comisia a evaluat indicatorii microeconomici pe baza datelor din răspunsurile la chestionar ale producătorilor cooperanți din Uniune. Ambele seturi de date au fost considerate reprezentative pentru situația economică a industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(72)

Pentru determinarea prejudiciului, Comisia a făcut o distincție între indicatorii de prejudiciu macroeconomici și cei microeconomici. Comisia a evaluat indicatorii macroeconomici pe baza datelor conținute în răspunsurile la chestionar ale producătorilor cooperanți din Uniune și a informațiilor conținute în plângere pentru producătorul care nu a cooperat. Comisia a evaluat indicatorii microeconomici pe baza datelor din răspunsurile la chestionar ale producătorilor cooperanți din Uniune. Ambele seturi de date au fost considerate reprezentative pentru situația economică a industriei din Uniune.

| (73) | Indicatorii macroeconomici sunt: producția, capacitatea de producție, gradul de utilizare a capacității, volumul vânzărilor, cota de piață, creșterea, ocuparea forței de muncă, productivitatea, amploarea marjei de dumping și redresarea în urma practicilor de dumping anterioare. |
| --- | --- |

(73)

Indicatorii macroeconomici sunt: producția, capacitatea de producție, gradul de utilizare a capacității, volumul vânzărilor, cota de piață, creșterea, ocuparea forței de muncă, productivitatea, amploarea marjei de dumping și redresarea în urma practicilor de dumping anterioare.

| (74) | Indicatorii microeconomici sunt: prețurile unitare medii, costul unitar, costurile forței de muncă, stocurile, rentabilitatea, fluxul de numerar, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capitaluri. |
| --- | --- |

(74)

Indicatorii microeconomici sunt: prețurile unitare medii, costul unitar, costurile forței de muncă, stocurile, rentabilitatea, fluxul de numerar, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capitaluri.

4.4.2.   Indicatori macroeconomici

4.4.2.1.   Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității

| (75) | În perioada examinată, producția totală, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității din Uniune au evoluat după cum urmează:

  Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității | 2011 | 2012 | 2013 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volum de producție (indice) | 100 | 79 | 91 | 101 |
| Capacitate de producție (indice) | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Gradul de utilizare a capacității (%) | 52-57 | 42-47 | 45-50 | 53-58 |
| Sursă: Răspunsurile la chestionar și informațiile conținute în plângere. |

(75)

În perioada examinată, producția totală, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității din Uniune au evoluat după cum urmează:

Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității

2011

2012

2013

PA

Volum de producție (indice)

100

79

91

101

Capacitate de producție (indice)

100

100

100

100

Gradul de utilizare a capacității (%)

52-57

42-47

45-50

53-58

Sursă: Răspunsurile la chestionar și informațiile conținute în plângere.

| (76) | Producția totală a industriei din Uniune a fost ușor mai ridicată în perioada de anchetă decât în 2011, în pofida unor vânzări inferioare ale UE în cursul perioadei de anchetă. Creșterea producției este explicată prin creșterea vânzărilor la export. |
| --- | --- |

(76)

Producția totală a industriei din Uniune a fost ușor mai ridicată în perioada de anchetă decât în 2011, în pofida unor vânzări inferioare ale UE în cursul perioadei de anchetă. Creșterea producției este explicată prin creșterea vânzărilor la export.

| (77) | Capacitatea a rămas stabilă în cursul perioadei examinate. Gradul de utilizare a capacității a crescut ușor, în conformitate cu creșterea producției în perioada examinată. Cu toate acestea, gradul de utilizare a capacității a rămas scăzut, la 53-58 %. Producția de țevi din fontă ductilă este un sector caracterizat de un nivel relativ ridicat al costurilor fixe. Un grad scăzut de utilizare a capacității deteriorează absorbția costurilor fixe, ceea ce reprezintă una dintre cauzele rentabilității scăzute a industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(77)

Capacitatea a rămas stabilă în cursul perioadei examinate. Gradul de utilizare a capacității a crescut ușor, în conformitate cu creșterea producției în perioada examinată. Cu toate acestea, gradul de utilizare a capacității a rămas scăzut, la 53-58 %. Producția de țevi din fontă ductilă este un sector caracterizat de un nivel relativ ridicat al costurilor fixe. Un grad scăzut de utilizare a capacității deteriorează absorbția costurilor fixe, ceea ce reprezintă una dintre cauzele rentabilității scăzute a industriei din Uniune.

4.4.2.2.   Volumul vânzărilor și cota de piață

| (78) | Volumul vânzărilor și cota de piață a industriei din Uniune au evoluat după cum urmează pe parcursul perioadei examinate:

  Volumul vânzărilor și cota de piață a industriei Uniunii | 2011 | 2012 | 2013 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volum de vânzări (indice) | 100 | 83 | 81 | 94 |
| Cota de piață (indice) | 100 | 100 | 97 | 97 |
| Sursă: Răspunsurile la chestionar, informații conținute în plângere și Eurostat. |

(78)

Volumul vânzărilor și cota de piață a industriei din Uniune au evoluat după cum urmează pe parcursul perioadei examinate:

Volumul vânzărilor și cota de piață a industriei Uniunii

2011

2012

2013

PA

Volum de vânzări (indice)

100

83

81

94

Cota de piață (indice)

100

100

97

97

Sursă: Răspunsurile la chestionar, informații conținute în plângere și Eurostat.

| (79) | Vânzările industriei din Uniune au scăzut cu 6,4 % în cursul perioadei examinate, până la 450 000-500 000 în cursul perioadei de anchetă. Industria din Uniune a pierdut un volum de vânzări semnificativ mai mare decât volumul scăderii consumului. |
| --- | --- |

(79)

Vânzările industriei din Uniune au scăzut cu 6,4 % în cursul perioadei examinate, până la 450 000-500 000 în cursul perioadei de anchetă. Industria din Uniune a pierdut un volum de vânzări semnificativ mai mare decât volumul scăderii consumului.

4.4.2.3.   Creștere

| (80) | Consumul global de produs în cauză în Uniune a scăzut cu aproape 3,3 % în cursul perioadei examinate. Consumul a scăzut dramatic în 2012, cu mai mult de 16 %, a rămas scăzut în 2013 și a început să se redreseze în perioada de anchetă. La începutul perioadei examinate, vânzările industriei din Uniune, importurile din țări terțe, precum și importurile indiene au scăzut în concordanță cu consumul. Cu toate acestea, în 2013, când consumul era în continuare scăzut, iar rentabilitatea industriei din Uniune era negativă, producătorii indieni au reușit să-și crească în mod semnificativ atât vânzările, cât și cota de piață. O astfel de expansiune reușită a vânzărilor indiene pe o piață în declin a fost posibilă prin subcotare agresivă și practici de dumping. Strategiile agresive de vânzări și de stabilire a prețurilor au continuat în cursul perioadei de anchetă. În consecință, volumul vânzărilor industriei din Uniune a scăzut și mai mult decât consumul, iar cota de piață a industriei din Uniune a scăzut cu 2,5 puncte procentuale în perioada examinată, în timp ce producătorii indieni și-au crescut cota de piață cu 3,5 puncte procentuale în cursul aceleiași perioade. |
| --- | --- |

(80)

Consumul global de produs în cauză în Uniune a scăzut cu aproape 3,3 % în cursul perioadei examinate. Consumul a scăzut dramatic în 2012, cu mai mult de 16 %, a rămas scăzut în 2013 și a început să se redreseze în perioada de anchetă. La începutul perioadei examinate, vânzările industriei din Uniune, importurile din țări terțe, precum și importurile indiene au scăzut în concordanță cu consumul. Cu toate acestea, în 2013, când consumul era în continuare scăzut, iar rentabilitatea industriei din Uniune era negativă, producătorii indieni au reușit să-și crească în mod semnificativ atât vânzările, cât și cota de piață. O astfel de expansiune reușită a vânzărilor indiene pe o piață în declin a fost posibilă prin subcotare agresivă și practici de dumping. Strategiile agresive de vânzări și de stabilire a prețurilor au continuat în cursul perioadei de anchetă. În consecință, volumul vânzărilor industriei din Uniune a scăzut și mai mult decât consumul, iar cota de piață a industriei din Uniune a scăzut cu 2,5 puncte procentuale în perioada examinată, în timp ce producătorii indieni și-au crescut cota de piață cu 3,5 puncte procentuale în cursul aceleiași perioade.

4.4.2.4.   Ocuparea forței de muncă și productivitatea

| (81) | Ocuparea forței de muncă și productivitatea au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

  Ocuparea forței de muncă și productivitatea | 2011 | 2012 | 2013 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Numărul de angajați Indice | 100 | 93 | 93 | 99 |
| Productivitate (indice) | 100 | 82 | 96 | 102 |
| Sursă: Răspunsuri la chestionar. |

(81)

Ocuparea forței de muncă și productivitatea au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

Ocuparea forței de muncă și productivitatea

2011

2012

2013

PA

Numărul de angajați Indice

100

93

93

99

Productivitate (indice)

100

82

96

102

Sursă: Răspunsuri la chestionar.

| (82) | În cursul perioadei de anchetă, ocuparea forței de muncă și productivitatea au rămas la un nivel similar celui înregistrat în 2011. Cu toate acestea, faptul că ocuparea forței de muncă nu a scăzut se datorează în principal unei creșteri semnificative a vânzărilor efectuate în afara Uniunii, astfel cum se menționează în considerentul 77. |
| --- | --- |

(82)

În cursul perioadei de anchetă, ocuparea forței de muncă și productivitatea au rămas la un nivel similar celui înregistrat în 2011. Cu toate acestea, faptul că ocuparea forței de muncă nu a scăzut se datorează în principal unei creșteri semnificative a vânzărilor efectuate în afara Uniunii, astfel cum se menționează în considerentul 77.

4.4.2.5.   Amploarea marjei de dumping și redresarea în urma practicilor anterioare de dumping

| (83) | Toate marjele de dumping sunt semnificativ superioare nivelului de minimis. Impactul amplorii marjelor de dumping efective asupra industriei din Uniune a fost substanțial, având în vedere volumul și prețurile importurilor din țara în cauză. |
| --- | --- |

(83)

Toate marjele de dumping sunt semnificativ superioare nivelului de minimis. Impactul amplorii marjelor de dumping efective asupra industriei din Uniune a fost substanțial, având în vedere volumul și prețurile importurilor din țara în cauză.

| (84) | Aceasta este prima anchetă antidumping privind produsul în cauză. Prin urmare, nu există date disponibile pentru a evalua efectele unor eventuale practici de dumping anterioare. |
| --- | --- |

(84)

Aceasta este prima anchetă antidumping privind produsul în cauză. Prin urmare, nu există date disponibile pentru a evalua efectele unor eventuale practici de dumping anterioare.

4.4.3.   Indicatori microeconomici

4.4.3.1.   Prețurile și factorii care influențează prețurile

| (85) | Prețurile de vânzare unitare medii ale producătorilor din Uniune cooperanți către clienți neafiliați din Uniune au evoluat după cum urmează în cursul perioadei examinate:

  Prețurile de vânzare din Uniune | 2011 | 2012 | 2013 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prețurile de vânzare unitare medii din Uniune (EUR/tonă) | 950-1 000 | 1 000-1 050 | 1 000-1 050 | 950-1 000 |
| Indice | 100 | 105 | 104 | 101 |
| Costul de producție unitar (EUR/tonă) | 900-950 | 1 000-1 050 | 900-950 | 850-900 |
| Indice | 100 | 110 | 104 | 96 |
| Sursă: Răspunsuri la chestionar. |

(85)

Prețurile de vânzare unitare medii ale producătorilor din Uniune cooperanți către clienți neafiliați din Uniune au evoluat după cum urmează în cursul perioadei examinate:

Prețurile de vânzare din Uniune

2011

2012

2013

PA

Prețurile de vânzare unitare medii din Uniune (EUR/tonă)

950-1 000

1 000-1 050

1 000-1 050

950-1 000

Indice

100

105

104

101

Costul de producție unitar (EUR/tonă)

900-950

1 000-1 050

900-950

850-900

Indice

100

110

104

96

Sursă: Răspunsuri la chestionar.

| (86) | Prețul de vânzare unitar mediu a evoluat, în linii mari, în conformitate cu costul de producție. Acesta a crescut în 2012, când s-a înregistrat o creștere a costului de producție, și între 2013 și perioada de anchetă a continuat să scadă, în conformitate cu scăderea costului de producție. Costul de producție a scăzut, în special ca urmare a reducerii prețului pentru principala materie primă – minereul de fier și deșeurile metalice. |
| --- | --- |

(86)

Prețul de vânzare unitar mediu a evoluat, în linii mari, în conformitate cu costul de producție. Acesta a crescut în 2012, când s-a înregistrat o creștere a costului de producție, și între 2013 și perioada de anchetă a continuat să scadă, în conformitate cu scăderea costului de producție. Costul de producție a scăzut, în special ca urmare a reducerii prețului pentru principala materie primă – minereul de fier și deșeurile metalice.

4.4.3.2.   Costurile cu forța de muncă

| (87) | Costurile medii cu forța de muncă ale producătorilor cooperanți din Uniune au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

  Costurile medii cu forța de muncă per angajat | 2011 | 2012 | 2013 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indice | 100 | 100 | 103 | 104 |
| Sursă: Răspunsuri la chestionar. |

(87)

Costurile medii cu forța de muncă ale producătorilor cooperanți din Uniune au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

Costurile medii cu forța de muncă per angajat

2011

2012

2013

PA

Indice

100

100

103

104

Sursă: Răspunsuri la chestionar.

| (88) | În cursul perioadei examinate, costul mediu cu forța de muncă per angajat a crescut cu 4 %. Această creștere a fost mai mică decât creșterea generală a salariilor în Uniune, astfel cum a fost raportată de Eurostat. |
| --- | --- |

(88)

În cursul perioadei examinate, costul mediu cu forța de muncă per angajat a crescut cu 4 %. Această creștere a fost mai mică decât creșterea generală a salariilor în Uniune, astfel cum a fost raportată de Eurostat.

4.4.3.3.   Stocuri

| (89) | Nivelurile stocurilor producătorilor cooperanți din Uniune au evoluat după cum urmează pe parcursul perioadei examinate:

  Stocuri | 2011 | 2012 | 2013 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Stocuri finale (indice) | 100 | 74 | 73 | 82 |
| Sursă: Răspunsuri la chestionar. |

(89)

Nivelurile stocurilor producătorilor cooperanți din Uniune au evoluat după cum urmează pe parcursul perioadei examinate:

Stocuri

2011

2012

2013

PA

Stocuri finale (indice)

100

74

73

82

Sursă: Răspunsuri la chestionar.

| (90) | În cursul perioadei examinate, nivelul stocurilor finale a scăzut. Scăderea nivelului stocurilor este cauzată în principal de cerințele de capital circulant mai stricte impuse de gestionarea industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(90)

În cursul perioadei examinate, nivelul stocurilor finale a scăzut. Scăderea nivelului stocurilor este cauzată în principal de cerințele de capital circulant mai stricte impuse de gestionarea industriei din Uniune.

4.4.3.4.   Rentabilitatea, fluxul de numerar, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a atrage capital

| (91) | Rentabilitatea, fluxul de numerar, investițiile și randamentul investițiilor producătorilor cooperanți din Uniune au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

  Rentabilitatea, fluxul de numerar, investițiile și randamentul investițiilor | 2011 | 2012 | 2013 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rentabilitatea vânzărilor în Uniune către clienți neafiliați (% din cifra de afaceri a vânzărilor) | Între 2,5 și 3,0 | Între – 5,5 și – 6,0 | Între – 1,0 și – 1,5 | Între 1,5 și 2,0 |
| Flux de numerar (indice) | 100 | 92 | 67 | 101 |
| Investiții (indice) | 100 | 60 | 67 | 120 |
| Randamentul investițiilor (%) | 49 | – 155 | – 29 | 20 |
| Sursă: Răspunsuri la chestionar. |

(91)

Rentabilitatea, fluxul de numerar, investițiile și randamentul investițiilor producătorilor cooperanți din Uniune au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

Rentabilitatea, fluxul de numerar, investițiile și randamentul investițiilor

2011

2012

2013

PA

Rentabilitatea vânzărilor în Uniune către clienți neafiliați (% din cifra de afaceri a vânzărilor)

Între 2,5 și 3,0

Între – 5,5 și – 6,0

Între – 1,0 și – 1,5

Între 1,5 și 2,0

Flux de numerar (indice)

100

92

67

101

Investiții (indice)

100

60

67

120

Randamentul investițiilor (%)

49

– 155

– 29

20

Sursă: Răspunsuri la chestionar.

| (92) | Comisia a determinat rentabilitatea producătorilor cooperanți din Uniune prin exprimarea profitului net înainte de impozitare realizat din vânzarea produsului similar către clienți independenți din Uniune, ca procentaj din cifra de afaceri generată de aceste vânzări. Rentabilitatea industriei din Uniune a scăzut de la 2,5-3,0 % în 2011 la 1,5-2,0 % în perioada de anchetă și aceasta a fost negativă în 2012 și 2013. Cea mai mare parte a vânzărilor de produs în cauză în UE au fost efectuate prin intermediul sucursalelor de vânzări ale producătorilor cooperanți din UE, iar costurile și rentabilitatea lor au fost luate în considerare. |
| --- | --- |

(92)

Comisia a determinat rentabilitatea producătorilor cooperanți din Uniune prin exprimarea profitului net înainte de impozitare realizat din vânzarea produsului similar către clienți independenți din Uniune, ca procentaj din cifra de afaceri generată de aceste vânzări. Rentabilitatea industriei din Uniune a scăzut de la 2,5-3,0 % în 2011 la 1,5-2,0 % în perioada de anchetă și aceasta a fost negativă în 2012 și 2013. Cea mai mare parte a vânzărilor de produs în cauză în UE au fost efectuate prin intermediul sucursalelor de vânzări ale producătorilor cooperanți din UE, iar costurile și rentabilitatea lor au fost luate în considerare.

| (93) | Fluxul de numerar net reprezintă capacitatea producătorilor cooperanți din Uniune de a-și autofinanța activitățile. Fluxul de numerar s-a situat la un nivel similar în 2011 și în cursul perioadei de anchetă. |
| --- | --- |

(93)

Fluxul de numerar net reprezintă capacitatea producătorilor cooperanți din Uniune de a-și autofinanța activitățile. Fluxul de numerar s-a situat la un nivel similar în 2011 și în cursul perioadei de anchetă.

| (94) | Nivelul investițiilor a fost mai mare în timpul anchetei decât în 2011. Cu toate acestea, în anii 2012 și 2013, nivelul investițiilor a fost mult mai redus, iar creșterea din cursul perioadei de anchetă nu a compensat scăderea din anii precedenți. Randamentul investițiilor este profitul exprimat ca procentaj din valoarea contabilă netă a investițiilor. Randamentul investițiilor a fost semnificativ mai scăzut în perioada de anchetă decât în 2011. |
| --- | --- |

(94)

Nivelul investițiilor a fost mai mare în timpul anchetei decât în 2011. Cu toate acestea, în anii 2012 și 2013, nivelul investițiilor a fost mult mai redus, iar creșterea din cursul perioadei de anchetă nu a compensat scăderea din anii precedenți. Randamentul investițiilor este profitul exprimat ca procentaj din valoarea contabilă netă a investițiilor. Randamentul investițiilor a fost semnificativ mai scăzut în perioada de anchetă decât în 2011.

4.4.4.   Concluzie privind prejudiciul

| (95) | Cota de piață a industriei din Uniune a scăzut cu 2,5 puncte procentuale pe piața aflată în declin, în timp ce vânzările sale pe piața Uniunii au scăzut cu aproape 6,4 %. Gradul de utilizare a capacității a rămas scăzut, la 53-58 % pe parcursul întregii perioade examinate, afectând capacitatea industriei din Uniune de a absorbi costurile fixe. Deși rentabilitatea industriei din Uniune s-a stabilizat după ce a atins nivelul său cel mai scăzut în 2012, aceasta este încă foarte scăzută în perioada de anchetă, la 1,5-2,0 %, cu mult sub profitul vizat. În aceeași perioadă, importurile din India au crescut cu 22,6 %, iar cota lor de piață a crescut cu 3,5 puncte procentuale. |
| --- | --- |

(95)

Cota de piață a industriei din Uniune a scăzut cu 2,5 puncte procentuale pe piața aflată în declin, în timp ce vânzările sale pe piața Uniunii au scăzut cu aproape 6,4 %. Gradul de utilizare a capacității a rămas scăzut, la 53-58 % pe parcursul întregii perioade examinate, afectând capacitatea industriei din Uniune de a absorbi costurile fixe. Deși rentabilitatea industriei din Uniune s-a stabilizat după ce a atins nivelul său cel mai scăzut în 2012, aceasta este încă foarte scăzută în perioada de anchetă, la 1,5-2,0 %, cu mult sub profitul vizat. În aceeași perioadă, importurile din India au crescut cu 22,6 %, iar cota lor de piață a crescut cu 3,5 puncte procentuale.

| (96) | Alți indicatori au rămas relativ stabili. Cu toate acestea, deteriorarea lor a fost, în mare măsură, împiedicată de o creștere substanțială a vânzărilor industriei din Uniune în afara Uniunii. Singurul indicator care a arătat în mod clar o tendință pozitivă pe parcursul perioadei examinate a fost cel al investițiilor, care a crescut cu 20 %. Cu toate acestea, în anii 2012 și 2013, nivelul investițiilor a fost mult mai redus, iar creșterea din cursul perioadei de anchetă nici măcar nu a compensat scăderea din anii precedenți. |
| --- | --- |

(96)

Alți indicatori au rămas relativ stabili. Cu toate acestea, deteriorarea lor a fost, în mare măsură, împiedicată de o creștere substanțială a vânzărilor industriei din Uniune în afara Uniunii. Singurul indicator care a arătat în mod clar o tendință pozitivă pe parcursul perioadei examinate a fost cel al investițiilor, care a crescut cu 20 %. Cu toate acestea, în anii 2012 și 2013, nivelul investițiilor a fost mult mai redus, iar creșterea din cursul perioadei de anchetă nici măcar nu a compensat scăderea din anii precedenți.

| (97) | O rentabilitate foarte scăzută, însoțită de o scădere continuă a vânzărilor și a cotei de piață în Uniune, pune industria din Uniune într-o situație economică dificilă. |
| --- | --- |

(97)

O rentabilitate foarte scăzută, însoțită de o scădere continuă a vânzărilor și a cotei de piață în Uniune, pune industria din Uniune într-o situație economică dificilă.

| (98) | Pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat în mod provizoriu că industria din Uniune a suferit un prejudiciu important în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(98)

Pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat în mod provizoriu că industria din Uniune a suferit un prejudiciu important în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază.

5.   LEGĂTURA DE CAUZALITATE

| (99) | În conformitate cu articolul 3 alineatul (6) din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă importurile care fac obiectul unui dumping provenite din țara în cauză au cauzat un prejudiciu important industriei din Uniune. În conformitate cu articolul 3 alineatul (7) din regulamentul de bază, Comisia a examinat, de asemenea, dacă alți factori cunoscuți ar fi putut prejudicia, în același timp, industria din Uniune. Comisia s-a asigurat de faptul că niciun eventual prejudiciu cauzat de alți factori decât importurile care fac obiectul unui dumping provenite din țara în cauză nu a fost atribuit acestor importuri. Factorii respectivi sunt: criza economică și scăderea cererii, importurile din țări terțe, performanța la export a industriei din Uniune și concurența din partea produselor de substituție, cum ar fi țevile din plastic. |
| --- | --- |

(99)

În conformitate cu articolul 3 alineatul (6) din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă importurile care fac obiectul unui dumping provenite din țara în cauză au cauzat un prejudiciu important industriei din Uniune. În conformitate cu articolul 3 alineatul (7) din regulamentul de bază, Comisia a examinat, de asemenea, dacă alți factori cunoscuți ar fi putut prejudicia, în același timp, industria din Uniune. Comisia s-a asigurat de faptul că niciun eventual prejudiciu cauzat de alți factori decât importurile care fac obiectul unui dumping provenite din țara în cauză nu a fost atribuit acestor importuri. Factorii respectivi sunt: criza economică și scăderea cererii, importurile din țări terțe, performanța la export a industriei din Uniune și concurența din partea produselor de substituție, cum ar fi țevile din plastic.

5.1.   Efectele importurilor care fac obiectul unui dumping

| (100) | Volumul vânzărilor în Uniune ale producătorilor-exportatori indieni era aproape de două ori mai mare 75 000-85 000 decât cel al tuturor celorlalte importuri combinate (45,8 kt) încă de la începutul perioadei examinate. Vânzările indiene au scăzut în conformitate cu consumul în cursul anului 2012, dar s-au menținut la o cotă de piață de aproximativ 10-15 %. Cu toate acestea, în 2013, când consumul era în continuare scăzut, iar rentabilitatea industriei din Uniune era negativă, producătorii indieni au reușit să-și crească în mod semnificativ atât vânzările, cât și cota de piață. O astfel de expansiune reușită a vânzărilor indiene pe o piață în declin a fost posibilă prin prețuri de dumping agresive – prețurile de import indiene au scăzut cu 6,2 % în 2013 față de anul precedent. Strategiile agresive de stabilire a prețurilor au continuat în cursul perioadei de anchetă. Volumul vânzărilor efectuate de producătorii-exportatori indieni a depășit 100 000 de tone, iar cota lor de piață a ajuns la 15-20 % în cursul perioadei de anchetă. O astfel de extindere rapidă a fost posibilă prin subcotarea substanțială a producătorilor din Uniune. Nivelul de subcotare a fost stabilit la 34 % și, respectiv, la 42,4 %. În timp ce vânzările și cota de piață ale producătorilor-exportatori indieni au crescut în mod semnificativ, volumul vânzărilor industriei din Uniune a scăzut și mai mult decât consumul, vânzările industriei din Uniune scăzând cu 6,4 %, iar cota sa de piață cu 2,5 puncte procentuale. |
| --- | --- |

(100)

Volumul vânzărilor în Uniune ale producătorilor-exportatori indieni era aproape de două ori mai mare 75 000-85 000 decât cel al tuturor celorlalte importuri combinate (45,8 kt) încă de la începutul perioadei examinate. Vânzările indiene au scăzut în conformitate cu consumul în cursul anului 2012, dar s-au menținut la o cotă de piață de aproximativ 10-15 %. Cu toate acestea, în 2013, când consumul era în continuare scăzut, iar rentabilitatea industriei din Uniune era negativă, producătorii indieni au reușit să-și crească în mod semnificativ atât vânzările, cât și cota de piață. O astfel de expansiune reușită a vânzărilor indiene pe o piață în declin a fost posibilă prin prețuri de dumping agresive – prețurile de import indiene au scăzut cu 6,2 % în 2013 față de anul precedent. Strategiile agresive de stabilire a prețurilor au continuat în cursul perioadei de anchetă. Volumul vânzărilor efectuate de producătorii-exportatori indieni a depășit 100 000 de tone, iar cota lor de piață a ajuns la 15-20 % în cursul perioadei de anchetă. O astfel de extindere rapidă a fost posibilă prin subcotarea substanțială a producătorilor din Uniune. Nivelul de subcotare a fost stabilit la 34 % și, respectiv, la 42,4 %. În timp ce vânzările și cota de piață ale producătorilor-exportatori indieni au crescut în mod semnificativ, volumul vânzărilor industriei din Uniune a scăzut și mai mult decât consumul, vânzările industriei din Uniune scăzând cu 6,4 %, iar cota sa de piață cu 2,5 puncte procentuale.

| (101) | Având în vedere coincidența în timp, stabilită în mod clar, între subcotarea semnificativă a prețurilor producătorilor din Uniune de către importurile din India care fac obiectul unui dumping și scăderea vânzărilor și a cotei de piață ale industriei din Uniune, ceea ce a dus la o rentabilitate foarte scăzută, se concluzionează că importurile care fac obiectul unui dumping au fost responsabile pentru situația prejudiciabilă a industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(101)

Având în vedere coincidența în timp, stabilită în mod clar, între subcotarea semnificativă a prețurilor producătorilor din Uniune de către importurile din India care fac obiectul unui dumping și scăderea vânzărilor și a cotei de piață ale industriei din Uniune, ceea ce a dus la o rentabilitate foarte scăzută, se concluzionează că importurile care fac obiectul unui dumping au fost responsabile pentru situația prejudiciabilă a industriei din Uniune.

5.2.   Efectele altor factori

5.2.1.   Criza economică și scăderea cererii

| (102) | Consumul în Uniune de produs în cauză a scăzut cu 3,3 % în perioada examinată, în timp ce importurile din India au crescut în același timp cu 22,6 %. Principala scădere a consumului (15 % între 2011 și 2012) a fost cauzată de o criză economică și de reducerea cheltuielilor publice. Scăderea consumului pare să fi contribuit la prejudiciu la începutul perioadei examinate, și este posibil să fi contribuit și în anul 2013. Cu toate acestea, în 2013, în special în cursul perioadei de anchetă, importurile din India care fac obiectul unui dumping au reprezentat principalul factor de prejudiciu care a exercitat o presiune descendentă asupra vânzărilor industriei din Uniune în Uniune și care a împiedicat revenirea la o rentabilitate durabilă. |
| --- | --- |

(102)

Consumul în Uniune de produs în cauză a scăzut cu 3,3 % în perioada examinată, în timp ce importurile din India au crescut în același timp cu 22,6 %. Principala scădere a consumului (15 % între 2011 și 2012) a fost cauzată de o criză economică și de reducerea cheltuielilor publice. Scăderea consumului pare să fi contribuit la prejudiciu la începutul perioadei examinate, și este posibil să fi contribuit și în anul 2013. Cu toate acestea, în 2013, în special în cursul perioadei de anchetă, importurile din India care fac obiectul unui dumping au reprezentat principalul factor de prejudiciu care a exercitat o presiune descendentă asupra vânzărilor industriei din Uniune în Uniune și care a împiedicat revenirea la o rentabilitate durabilă.

5.2.2.   Importurile din țări terțe

| (103) | Volumul importurilor din alte țări terțe a evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

  Importurile din țări terțe în volum (tone metrice) | 2011 | 2012 | 2013 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| China | 31 136 | 28 019 | 12 266 | 13 903 |
| Indice | 100 | 90 | 39 | 45 |
| Țări terțe, cu excepția Chinei | 14 693 | 12 183 | 20 153 | 22 524 |
| Indice | 100 | 83 | 137 | 153 |
| Toate țările terțe | 45 828 | 40 202 | 32 419 | 36 427 |
| Indice | 100 | 88 | 71 | 79 |
| Sursă: Eurostat. |

(103)

Volumul importurilor din alte țări terțe a evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

Importurile din țări terțe în volum (tone metrice)

2011

2012

2013

PA

China

31 136

28 019

12 266

13 903

Indice

100

90

39

45

Țări terțe, cu excepția Chinei

14 693

12 183

20 153

22 524

Indice

100

83

137

153

Toate țările terțe

45 828

40 202

32 419

36 427

Indice

100

88

71

79

Sursă: Eurostat.

| (104) | Importurile din India au reprezentat majoritatea ansamblului importurilor în Uniune (mai mult de 70 %) în cursul perioadei de anchetă. În timp ce importurile din India au crescut cu mai mult de 22 % în cursul perioadei examinate, alte importuri au scăzut cu mai mult de 20 % în aceeași perioadă. În timp ce cota de piață a importurilor indiene a crescut cu 2,5 puncte procentuale, cota de piață a altor importuri a scăzut cu mai mult de 1 punct procentual. Ținând cont de volumele reduse ale importurilor din țări terțe, precum și de faptul că acestea au scăzut atât în volum, cât și în ceea ce privește cota de piață, nu există nicio dovadă că acestea ar fi cauzat un prejudiciu industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(104)

Importurile din India au reprezentat majoritatea ansamblului importurilor în Uniune (mai mult de 70 %) în cursul perioadei de anchetă. În timp ce importurile din India au crescut cu mai mult de 22 % în cursul perioadei examinate, alte importuri au scăzut cu mai mult de 20 % în aceeași perioadă. În timp ce cota de piață a importurilor indiene a crescut cu 2,5 puncte procentuale, cota de piață a altor importuri a scăzut cu mai mult de 1 punct procentual. Ținând cont de volumele reduse ale importurilor din țări terțe, precum și de faptul că acestea au scăzut atât în volum, cât și în ceea ce privește cota de piață, nu există nicio dovadă că acestea ar fi cauzat un prejudiciu industriei din Uniune.

| (105) | Producătorii-exportatori au afirmat că unul dintre producătorii din Uniune a importat produsul în cauză din instalațiile sale de producție din China, aducându-și singur un prejudiciu. Nu au fost găsite elemente de probă care să susțină aceste afirmații. Elementele de probă verificate au demonstrat că importurile în Uniune provenite din instalațiile de producție chineze ale producătorului din Uniune au fost foarte reduse. În plus, importurile din China au scăzut în mod semnificativ în cursul perioadei examinate, iar cota lor de piață a scăzut cu mai mult de 2 puncte procentuale, ceea ce le exclude, în mod evident, în calitate de cauză a prejudiciului. |
| --- | --- |

(105)

Producătorii-exportatori au afirmat că unul dintre producătorii din Uniune a importat produsul în cauză din instalațiile sale de producție din China, aducându-și singur un prejudiciu. Nu au fost găsite elemente de probă care să susțină aceste afirmații. Elementele de probă verificate au demonstrat că importurile în Uniune provenite din instalațiile de producție chineze ale producătorului din Uniune au fost foarte reduse. În plus, importurile din China au scăzut în mod semnificativ în cursul perioadei examinate, iar cota lor de piață a scăzut cu mai mult de 2 puncte procentuale, ceea ce le exclude, în mod evident, în calitate de cauză a prejudiciului.

5.2.3.   Rezultatele la export ale industriei din Uniune

| (106) | Volumul exporturilor producătorilor cooperanți din Uniune a evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

  Rezultatele la export ale producătorilor cooperanți din Uniune | 2011 | 2012 | 2013 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul exporturilor (indice) | 100 | 78 | 116 | 130 |
| Preț de export mediu (indice) | 100 | 108 | 104 | 99 |
| Sursă: Răspunsuri la chestionar. |

(106)

Volumul exporturilor producătorilor cooperanți din Uniune a evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

Rezultatele la export ale producătorilor cooperanți din Uniune

2011

2012

2013

PA

Volumul exporturilor (indice)

100

78

116

130

Preț de export mediu (indice)

100

108

104

99

Sursă: Răspunsuri la chestionar.

| (107) | Vânzările industriei din Uniune în afara Uniunii au crescut în mod considerabil cu 30 % în cursul perioadei examinate, în timp ce prețurile de vânzare medii au rămas relativ stabile. Prin urmare, vânzările în afara Uniunii sunt, de fapt, un factor de atenuare a prejudiciului. În absența unei creșteri a vânzărilor efectuate în afara Uniunii, industria din Uniune s-ar găsi într-o situație și mai prejudiciabilă. |
| --- | --- |

(107)

Vânzările industriei din Uniune în afara Uniunii au crescut în mod considerabil cu 30 % în cursul perioadei examinate, în timp ce prețurile de vânzare medii au rămas relativ stabile. Prin urmare, vânzările în afara Uniunii sunt, de fapt, un factor de atenuare a prejudiciului. În absența unei creșteri a vânzărilor efectuate în afara Uniunii, industria din Uniune s-ar găsi într-o situație și mai prejudiciabilă.

5.2.4.   Concurența produselor de substituție

| (108) | Părțile interesate au susținut că prejudiciul a fost cauzat de o concurență acerbă din partea produselor de substituție, în special a țevilor din plastic [polietilenă (PE), policlorură de vinil (PVC) și polipropilenă (PP)]. Țevile din plastic cu diametre mai mici sunt inițial mult mai puțin costisitoare pe unitate. Cu toate acestea, ținând seama de costurile de întreținere și de durata de viață a unui produs, produsul în cauză are avantaje din punct de vedere al costurilor pe termen lung. Țevile din plastic exercită o anumită presiune concurențială asupra produsului în cauză, în special pentru diametrele mai mici. Cu toate acestea, țevile din fontă ductilă nu au pierdut cote de piață în favoarea țevilor din plastic în perioada examinată și, în anumite cazuri, țevile din fontă ductilă chiar au reușit să recâștige o parte a cotei de piață de la țevile din plastic în cursul perioadei examinate. Prin urmare, este puțin probabil ca prejudiciul important din perioada examinată să fi fost cauzat de concurența din partea produselor de substituție din plastic. |
| --- | --- |

(108)

Părțile interesate au susținut că prejudiciul a fost cauzat de o concurență acerbă din partea produselor de substituție, în special a țevilor din plastic [polietilenă (PE), policlorură de vinil (PVC) și polipropilenă (PP)]. Țevile din plastic cu diametre mai mici sunt inițial mult mai puțin costisitoare pe unitate. Cu toate acestea, ținând seama de costurile de întreținere și de durata de viață a unui produs, produsul în cauză are avantaje din punct de vedere al costurilor pe termen lung. Țevile din plastic exercită o anumită presiune concurențială asupra produsului în cauză, în special pentru diametrele mai mici. Cu toate acestea, țevile din fontă ductilă nu au pierdut cote de piață în favoarea țevilor din plastic în perioada examinată și, în anumite cazuri, țevile din fontă ductilă chiar au reușit să recâștige o parte a cotei de piață de la țevile din plastic în cursul perioadei examinate. Prin urmare, este puțin probabil ca prejudiciul important din perioada examinată să fi fost cauzat de concurența din partea produselor de substituție din plastic.

5.3.   Concluzie privind legătura de cauzalitate

| (109) | S-a stabilit provizoriu că există o legătură de cauzalitate între prejudiciul suferit de producătorii din Uniune și importurile care fac obiectul unui dumping provenite din țara în cauză. Există o coincidență clară, în timp, între subcotarea prețurilor industriei din Uniune de către importurile care fac obiectul unui dumping și scăderea vânzărilor și a cotei de piață suferite de industria Uniunii în UE. Importurile care fac obiectul unui dumping din India au determinat subcotarea prețurilor industriei din Uniune cu 34 % și 42,4 % în perioada de anchetă. Acest lucru a determinat o rentabilitate foarte scăzută a industriei UE. |
| --- | --- |

(109)

S-a stabilit provizoriu că există o legătură de cauzalitate între prejudiciul suferit de producătorii din Uniune și importurile care fac obiectul unui dumping provenite din țara în cauză. Există o coincidență clară, în timp, între subcotarea prețurilor industriei din Uniune de către importurile care fac obiectul unui dumping și scăderea vânzărilor și a cotei de piață suferite de industria Uniunii în UE. Importurile care fac obiectul unui dumping din India au determinat subcotarea prețurilor industriei din Uniune cu 34 % și 42,4 % în perioada de anchetă. Acest lucru a determinat o rentabilitate foarte scăzută a industriei UE.

| (110) | Comisia a distins și a separat efectele tuturor factorilor cunoscuți asupra situației industriei din Uniune de efectele prejudiciabile ale importurilor care fac obiectul unui dumping. Criza economică și reducerea cererii au contribuit la prejudiciu la începutul perioadei examinate, și este posibil să fi contribuit și în 2013. Cu toate acestea, în lipsa subcotării semnificative a industriei din Uniune de către importurile care fac obiectul unui dumping, situația industriei din Uniune nu ar fi fost, cu siguranță, afectată în așa măsură. În special, vânzările nu ar fi scăzut atât de mult, gradul de utilizare a capacității ar fi mai ridicat, iar rentabilitatea ar fi mai durabilă. Prin urmare, se conchide în mod provizoriu că reducerea consumului nu întrerupe legătura de cauzalitate dintre importurile care fac obiectul unui dumping și prejudiciul important. |
| --- | --- |

(110)

Comisia a distins și a separat efectele tuturor factorilor cunoscuți asupra situației industriei din Uniune de efectele prejudiciabile ale importurilor care fac obiectul unui dumping. Criza economică și reducerea cererii au contribuit la prejudiciu la începutul perioadei examinate, și este posibil să fi contribuit și în 2013. Cu toate acestea, în lipsa subcotării semnificative a industriei din Uniune de către importurile care fac obiectul unui dumping, situația industriei din Uniune nu ar fi fost, cu siguranță, afectată în așa măsură. În special, vânzările nu ar fi scăzut atât de mult, gradul de utilizare a capacității ar fi mai ridicat, iar rentabilitatea ar fi mai durabilă. Prin urmare, se conchide în mod provizoriu că reducerea consumului nu întrerupe legătura de cauzalitate dintre importurile care fac obiectul unui dumping și prejudiciul important.

| (111) | S-a conchis în mod provizoriu că ceilalți factori identificați, cum ar fi importurile din țările terțe, performanța la export a industriei din Uniune și concurența din partea produselor de substituție nu întrerup legătura de cauzalitate stabilită anterior, chiar dacă se ia în considerare efectul lor combinat. |
| --- | --- |

(111)

S-a conchis în mod provizoriu că ceilalți factori identificați, cum ar fi importurile din țările terțe, performanța la export a industriei din Uniune și concurența din partea produselor de substituție nu întrerup legătura de cauzalitate stabilită anterior, chiar dacă se ia în considerare efectul lor combinat.

| (112) | Pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat, în această etapă, că prejudiciul important suferit de industria din Uniune a fost cauzat de importurile care fac obiectul unui dumping provenite din India și că ceilalți factori, luați în considerare în mod individual sau colectiv, nu au întrerupt legătura de cauzalitate. Prejudiciul constă în principal în scăderea vânzărilor în Uniune, pierderea cotei de piață de către industria din UE, gradul scăzut de utilizare a capacității și rentabilitatea scăzută. |
| --- | --- |

(112)

Pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat, în această etapă, că prejudiciul important suferit de industria din Uniune a fost cauzat de importurile care fac obiectul unui dumping provenite din India și că ceilalți factori, luați în considerare în mod individual sau colectiv, nu au întrerupt legătura de cauzalitate. Prejudiciul constă în principal în scăderea vânzărilor în Uniune, pierderea cotei de piață de către industria din UE, gradul scăzut de utilizare a capacității și rentabilitatea scăzută.

6.   INTERESUL UNIUNII

| (113) | În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă instituirea de măsuri antidumping ar fi împotriva interesului Uniunii. Ea a acordat o atenție specială necesității de a elimina efectele de denaturare a schimburilor comerciale ale dumpingului prejudiciabil și de a restabili concurența reală. Stabilirea interesului Uniunii s-a bazat pe o evaluare a tuturor intereselor implicate, inclusiv a celor ale industriei din Uniune, ale distribuitorilor și ale utilizatorilor finali, cum ar fi societățile de distribuție a apei, de colectare a apelor reziduale și de irigare. |
| --- | --- |

(113)

În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă instituirea de măsuri antidumping ar fi împotriva interesului Uniunii. Ea a acordat o atenție specială necesității de a elimina efectele de denaturare a schimburilor comerciale ale dumpingului prejudiciabil și de a restabili concurența reală. Stabilirea interesului Uniunii s-a bazat pe o evaluare a tuturor intereselor implicate, inclusiv a celor ale industriei din Uniune, ale distribuitorilor și ale utilizatorilor finali, cum ar fi societățile de distribuție a apei, de colectare a apelor reziduale și de irigare.

6.1.   Interesul industriei din Uniune

| (114) | Instalațiile de producție ale industriei din Uniune sunt situate în Franța, Germania, Spania și Austria. Industria din Uniune a angajat în mod direct mai mult de 2 400 de angajați pentru producția și vânzarea produsului în cauză. Doi dintre cei trei producători au cooperat în cadrul anchetei. Producătorul care nu a cooperat nu s-a opus deschiderii anchetei. După cum s-a demonstrat mai sus, cele două societăți cooperante au suferit un prejudiciu important și au fost afectate în mod negativ de importurile care fac obiectul unui dumping. |
| --- | --- |

(114)

Instalațiile de producție ale industriei din Uniune sunt situate în Franța, Germania, Spania și Austria. Industria din Uniune a angajat în mod direct mai mult de 2 400 de angajați pentru producția și vânzarea produsului în cauză. Doi dintre cei trei producători au cooperat în cadrul anchetei. Producătorul care nu a cooperat nu s-a opus deschiderii anchetei. După cum s-a demonstrat mai sus, cele două societăți cooperante au suferit un prejudiciu important și au fost afectate în mod negativ de importurile care fac obiectul unui dumping.

| (115) | Se estimează că instituirea unor taxe antidumping provizorii va restabili condițiile de concurență echitabile pe piața Uniunii și va permite producătorilor din Uniune să-și crească vânzările și gradul scăzut de utilizare a capacității. Acest fapt ar duce la o îmbunătățire a rentabilității industriei din Uniune până la niveluri considerate necesare pentru această industrie care utilizează intens capitalul și ar împiedica scăderea nivelului de ocupare a forței de muncă. În absența măsurilor, este foarte probabilă o deteriorare suplimentară a situației economice a industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(115)

Se estimează că instituirea unor taxe antidumping provizorii va restabili condițiile de concurență echitabile pe piața Uniunii și va permite producătorilor din Uniune să-și crească vânzările și gradul scăzut de utilizare a capacității. Acest fapt ar duce la o îmbunătățire a rentabilității industriei din Uniune până la niveluri considerate necesare pentru această industrie care utilizează intens capitalul și ar împiedica scăderea nivelului de ocupare a forței de muncă. În absența măsurilor, este foarte probabilă o deteriorare suplimentară a situației economice a industriei din Uniune.

| (116) | Prin urmare, se concluzionează în mod provizoriu că impunerea de taxe antidumping ar fi în interesul industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(116)

Prin urmare, se concluzionează în mod provizoriu că impunerea de taxe antidumping ar fi în interesul industriei din Uniune.

6.2.   Interesul importatorilor independenți, al distribuitorilor, al utilizatorilor și al altor părți interesate

| (117) | Niciun importator neafiliat nu s-a făcut cunoscut în termenele stabilite în avizul de deschidere. Numeroși distribuitori au intervenit și și-au exprimat opiniile. Cu toate acestea, foarte puțini dintre aceștia au trimis date fundamentate care să permită o analiză aprofundată. Doar un număr restrâns de utilizatori finali au participat la anchetă. |
| --- | --- |

(117)

Niciun importator neafiliat nu s-a făcut cunoscut în termenele stabilite în avizul de deschidere. Numeroși distribuitori au intervenit și și-au exprimat opiniile. Cu toate acestea, foarte puțini dintre aceștia au trimis date fundamentate care să permită o analiză aprofundată. Doar un număr restrâns de utilizatori finali au participat la anchetă.

| (118) | Mai multe părți interesate (în principal distribuitori de produse ale industriei din Uniune și asociațiile de lucrători din industria metalurgică) s-au exprimat în favoarea anchetei, solicitând restabilirea unei concurențe loiale, deplângând situația prejudiciabilă a industriei din Uniune și susținând că, în cazul în care taxele nu ar fi instituite, capacitatea de producție a Uniunii ar urma să dispară, iar locurile de muncă ale Uniunii ar fi pierdute. |
| --- | --- |

(118)

Mai multe părți interesate (în principal distribuitori de produse ale industriei din Uniune și asociațiile de lucrători din industria metalurgică) s-au exprimat în favoarea anchetei, solicitând restabilirea unei concurențe loiale, deplângând situația prejudiciabilă a industriei din Uniune și susținând că, în cazul în care taxele nu ar fi instituite, capacitatea de producție a Uniunii ar urma să dispară, iar locurile de muncă ale Uniunii ar fi pierdute.

| (119) | Distribuitorii produsului în cauză importat din India, precum și mai mulți utilizatori finali, și anume societățile de distribuție a apei, de colectare a apelor reziduale și de irigare s-au opus instituirii de măsuri. Aceștia și-au exprimat îngrijorarea legată de faptul că SG PAM Group ar obține o poziție cvasimonopolistă pe piața Uniunii în cazul în care importurile indiene ar fi reduse din cauza instituirii măsurilor, ceea ce ar duce la o creștere a prețurilor. SG PAM Group are o poziție de piață foarte puternică pe piața Uniunii. Cu toate acestea, există mai mulți factori care par a contracara puterea pe piață. În primul rând, există alți doi producători din Uniune care au capacități neutilizate și care pot garanta o concurență reală în cazul în care prețurile de vânzare ale SG PAM devin excesive. |
| --- | --- |

(119)

Distribuitorii produsului în cauză importat din India, precum și mai mulți utilizatori finali, și anume societățile de distribuție a apei, de colectare a apelor reziduale și de irigare s-au opus instituirii de măsuri. Aceștia și-au exprimat îngrijorarea legată de faptul că SG PAM Group ar obține o poziție cvasimonopolistă pe piața Uniunii în cazul în care importurile indiene ar fi reduse din cauza instituirii măsurilor, ceea ce ar duce la o creștere a prețurilor. SG PAM Group are o poziție de piață foarte puternică pe piața Uniunii. Cu toate acestea, există mai mulți factori care par a contracara puterea pe piață. În primul rând, există alți doi producători din Uniune care au capacități neutilizate și care pot garanta o concurență reală în cazul în care prețurile de vânzare ale SG PAM devin excesive.

| (120) | În al doilea rând, există mai mulți producători stabiliți în țări terțe (China, Turcia, Rusia și Elveția) care vând deja pe piața UE. Volumele lor de vânzări în cursul perioadei examinate au fost reduse și în scădere. Cu toate acestea, cauza principală a unei astfel de scăderi a vânzărilor celorlalți importatori pare să fi fost concurența agresivă din partea producătorilor din India. Prețurile din India care fac obiectul unui dumping au fost mult mai mici decât prețurile din toate celelalte țări importatoare majore (cu excepția Rusiei). În cazul în care industria din Uniune ar crește prețurile în mod unilateral, importurile din alte țări ar putea crește pe termen scurt și mediu, dat fiind că acești exportatori sunt deja prezenți în Uniune.

  Preț mediu de import în EUR | 2011 | 2012 | 2013 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| India | 665 | 703 | 659 | 651 |
| China | 955 | 1 014 | 1 059 | 1 054 |
| Elveția | 1 711 | 1 678 | 1 554 | 1 526 |
| Rusia | 697 | 696 | 652 | 627 |
| Turcia | 1 246 | 1 544 | 1 272 | 1 010 |
| Sursă: Eurostat. |

(120)

În al doilea rând, există mai mulți producători stabiliți în țări terțe (China, Turcia, Rusia și Elveția) care vând deja pe piața UE. Volumele lor de vânzări în cursul perioadei examinate au fost reduse și în scădere. Cu toate acestea, cauza principală a unei astfel de scăderi a vânzărilor celorlalți importatori pare să fi fost concurența agresivă din partea producătorilor din India. Prețurile din India care fac obiectul unui dumping au fost mult mai mici decât prețurile din toate celelalte țări importatoare majore (cu excepția Rusiei). În cazul în care industria din Uniune ar crește prețurile în mod unilateral, importurile din alte țări ar putea crește pe termen scurt și mediu, dat fiind că acești exportatori sunt deja prezenți în Uniune.

Preț mediu de import în EUR

2011

2012

2013

PA

India

665

703

659

651

China

955

1 014

1 059

1 054

Elveția

1 711

1 678

1 554

1 526

Rusia

697

696

652

627

Turcia

1 246

1 544

1 272

1 010

Sursă: Eurostat.

6.3.   Concluzie privind interesul Uniunii

| (121) | Pe baza informațiilor de mai sus, Comisia a ajuns la concluzia că, în acest stadiu al anchetei, nu există niciun motiv întemeiat care să indice că nu este în interesul Uniunii să se instituie măsuri cu privire la importurile de țevi din fontă ductilă originare din India. Comisia va continua totuși să cerceteze posibilele efecte asupra concurenței pe piața Uniunii în stadiul final al anchetei, pe baza informațiilor complementare care îi vor fi furnizate. |
| --- | --- |

(121)

Pe baza informațiilor de mai sus, Comisia a ajuns la concluzia că, în acest stadiu al anchetei, nu există niciun motiv întemeiat care să indice că nu este în interesul Uniunii să se instituie măsuri cu privire la importurile de țevi din fontă ductilă originare din India. Comisia va continua totuși să cerceteze posibilele efecte asupra concurenței pe piața Uniunii în stadiul final al anchetei, pe baza informațiilor complementare care îi vor fi furnizate.

7.   MĂSURI ANTIDUMPING PROVIZORII

| (122) | Pe baza concluziilor la care a ajuns Comisia cu privire la dumping, prejudiciu, legătura de cauzalitate și interesul Uniunii, ar trebui instituite măsuri provizorii pentru a împiedica agravarea prejudiciului cauzat industriei din Uniune de importurile care fac obiectul unui dumping. |
| --- | --- |

(122)

Pe baza concluziilor la care a ajuns Comisia cu privire la dumping, prejudiciu, legătura de cauzalitate și interesul Uniunii, ar trebui instituite măsuri provizorii pentru a împiedica agravarea prejudiciului cauzat industriei din Uniune de importurile care fac obiectul unui dumping.

7.1.   Nivelul de eliminare a prejudiciului (marja de prejudiciu)

| (123) | Pentru a stabili nivelul măsurilor, Comisia a analizat, mai întâi, valoarea taxei necesare pentru a elimina prejudiciul suferit de industria din Uniune. |
| --- | --- |

(123)

Pentru a stabili nivelul măsurilor, Comisia a analizat, mai întâi, valoarea taxei necesare pentru a elimina prejudiciul suferit de industria din Uniune.

| (124) | Prejudiciul ar fi eliminat dacă industria din Uniune ar fi în măsură să își acopere costurile de producție și să obțină un profit înainte de impozitul pe vânzările de produs similar pe piața Uniunii care ar putea fi realizate în mod rezonabil în condiții normale de concurență de către o industrie de acest tip din sector, și anume în absența importurilor care fac obiectul unui dumping. |
| --- | --- |

(124)

Prejudiciul ar fi eliminat dacă industria din Uniune ar fi în măsură să își acopere costurile de producție și să obțină un profit înainte de impozitul pe vânzările de produs similar pe piața Uniunii care ar putea fi realizate în mod rezonabil în condiții normale de concurență de către o industrie de acest tip din sector, și anume în absența importurilor care fac obiectul unui dumping.

| (125) | Plângerea susține că, în absența importurilor care fac obiectul unui dumping, industria se așteaptă la o rentabilitate mai mare de 12 %, având în vedere că ea a atins un astfel de nivel de rentabilitate în anii anteriori perioadei examinate. Trebuie amintit faptul că, în anii anteriori perioadei examinate, vânzările industriei din Uniune au fost excepțional de ridicate datorită unei relansări economice în perioada 2007-2008 și a unor stimulente fiscale ale guvernelor din Uniune pentru a contracara efectele crizei economice din anul 2009. Prin urmare, acești ani nu pot fi considerați reprezentativi pentru rentabilitatea industriei din Uniune. Reclamantul afirmă, de asemenea, că o rentabilitate cu valori exprimate prin două cifre este justificată de un nivel ridicat de cheltuieli cu cercetarea și dezvoltarea. Din anchetă au reieșit puține elemente de probă care să ateste o activitate intensă de cercetare și dezvoltare – cheltuielile în materie de cercetare și dezvoltare au reprezentat mai puțin de 2 % din cifra de afaceri realizată în 2011 și chiar mai puțin în perioada de anchetă pentru producătorul din Uniune care a înregistrat cele mai mari cheltuieli în materie de cercetare și dezvoltare. |
| --- | --- |

(125)

Plângerea susține că, în absența importurilor care fac obiectul unui dumping, industria se așteaptă la o rentabilitate mai mare de 12 %, având în vedere că ea a atins un astfel de nivel de rentabilitate în anii anteriori perioadei examinate. Trebuie amintit faptul că, în anii anteriori perioadei examinate, vânzările industriei din Uniune au fost excepțional de ridicate datorită unei relansări economice în perioada 2007-2008 și a unor stimulente fiscale ale guvernelor din Uniune pentru a contracara efectele crizei economice din anul 2009. Prin urmare, acești ani nu pot fi considerați reprezentativi pentru rentabilitatea industriei din Uniune. Reclamantul afirmă, de asemenea, că o rentabilitate cu valori exprimate prin două cifre este justificată de un nivel ridicat de cheltuieli cu cercetarea și dezvoltarea. Din anchetă au reieșit puține elemente de probă care să ateste o activitate intensă de cercetare și dezvoltare – cheltuielile în materie de cercetare și dezvoltare au reprezentat mai puțin de 2 % din cifra de afaceri realizată în 2011 și chiar mai puțin în perioada de anchetă pentru producătorul din Uniune care a înregistrat cele mai mari cheltuieli în materie de cercetare și dezvoltare.

| (126) | În anchetele anterioare cu privire la produse similare – anumite țevi și tuburi fără sudură, din oțel inoxidabil (5) și anumite tuburi și țevi sudate din fier sau oțel nealiat (6), s-a considerat că o marjă de profit de 5 % ar putea fi considerată un nivel adecvat pe care industria din Uniune ar putea să-l atingă în absența dumpingului prejudiciabil. Tuburile și țevile din fontă ductilă sunt, în multe privințe, similare țevilor fără sudură din oțel și țevilor sudate din fier și oțel nealiat – fierul, care este materia primă, reprezintă o parte importantă din costurile lor de producție și ele pot fi, de asemenea, utilizate pentru transportul de apă. Prin urmare, s-a considerat, în mod provizoriu, că o marjă a rentabilității de 5 % este rezonabilă, de asemenea, pentru industria țevilor din fontă ductilă. |
| --- | --- |

(126)

În anchetele anterioare cu privire la produse similare – anumite țevi și tuburi fără sudură, din oțel inoxidabil (5) și anumite tuburi și țevi sudate din fier sau oțel nealiat (6), s-a considerat că o marjă de profit de 5 % ar putea fi considerată un nivel adecvat pe care industria din Uniune ar putea să-l atingă în absența dumpingului prejudiciabil. Tuburile și țevile din fontă ductilă sunt, în multe privințe, similare țevilor fără sudură din oțel și țevilor sudate din fier și oțel nealiat – fierul, care este materia primă, reprezintă o parte importantă din costurile lor de producție și ele pot fi, de asemenea, utilizate pentru transportul de apă. Prin urmare, s-a considerat, în mod provizoriu, că o marjă a rentabilității de 5 % este rezonabilă, de asemenea, pentru industria țevilor din fontă ductilă.

| (127) | În continuare, Comisia a stabilit nivelul de eliminare a prejudiciului comparând prețul de import mediu ponderat al producătorilor-exportatori cooperanți, stabilit pentru calcularea subcotării prețurilor, cu prețul neprejudiciabil mediu ponderat al produsului similar vândut de producătorii cooperanți din Uniune pe piața Uniunii în cursul perioadei de anchetă. Orice diferență rezultată din această comparație a fost exprimată ca procent din valoarea CIF de import medie ponderată. |
| --- | --- |

(127)

În continuare, Comisia a stabilit nivelul de eliminare a prejudiciului comparând prețul de import mediu ponderat al producătorilor-exportatori cooperanți, stabilit pentru calcularea subcotării prețurilor, cu prețul neprejudiciabil mediu ponderat al produsului similar vândut de producătorii cooperanți din Uniune pe piața Uniunii în cursul perioadei de anchetă. Orice diferență rezultată din această comparație a fost exprimată ca procent din valoarea CIF de import medie ponderată.

7.2.   Măsuri provizorii

| (128) | Ar trebui instituite măsuri antidumping provizorii în cazul importurilor de tuburi și țevi din fontă ductilă (cunoscută și sub denumirea de fontă cu grafit sferoidal) originare din India, în conformitate cu regula taxei celei mai mici prevăzută la articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază. Comisia a comparat marjele de prejudiciu și marjele de dumping. Valoarea taxelor ar trebui stabilită la nivelul cel mai mic dintre nivelul marjei de dumping și cel al marjei de prejudiciu. |
| --- | --- |

(128)

Ar trebui instituite măsuri antidumping provizorii în cazul importurilor de tuburi și țevi din fontă ductilă (cunoscută și sub denumirea de fontă cu grafit sferoidal) originare din India, în conformitate cu regula taxei celei mai mici prevăzută la articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază. Comisia a comparat marjele de prejudiciu și marjele de dumping. Valoarea taxelor ar trebui stabilită la nivelul cel mai mic dintre nivelul marjei de dumping și cel al marjei de prejudiciu.

| (129) | Pe baza informațiilor de mai sus, nivelurile taxelor antidumping provizorii, exprimate pe baza prețului CIF la frontiera Uniunii, înainte de plata taxelor vamale, ar trebui să fie după cum urmează:









  Țară | Societate | Marjă de dumping | Marjă de prejudiciu | Taxă antidumping provizorie |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| India | Jindal Saw Ltd | 31,2 % | 68 % | 31,2 % |
| Electrosteel Casting Ltd | 15,3 % | 59 % | 15,3 % |

(129)

Pe baza informațiilor de mai sus, nivelurile taxelor antidumping provizorii, exprimate pe baza prețului CIF la frontiera Uniunii, înainte de plata taxelor vamale, ar trebui să fie după cum urmează:

Țară

Societate

Marjă de dumping

Marjă de prejudiciu

Taxă antidumping provizorie

India

Jindal Saw Ltd

31,2 %

68 %

31,2 %

Electrosteel Casting Ltd

15,3 %

59 %

15,3 %

| (130) | Nivelurile taxei antidumping individuale menționate în prezentul regulament au fost stabilite pe baza constatărilor prezentei anchete. Prin urmare, ele reflectă situația constatată în cursul prezentei anchete în ceea ce privește aceste societăți. Aceste niveluri ale taxei individuale sunt aplicabile exclusiv importurilor produsului în cauză originar din țara în cauză, și anume India, care a fost fabricat de către entitățile juridice menționate. Importurile de produs în cauză fabricat de orice altă societate care nu este menționată în mod specific în partea dispozitivă a prezentului regulament, inclusiv de entitățile afiliate societăților menționate în mod specific, ar trebui să facă obiectul nivelului taxei aplicabil „tuturor celorlalte societăți”. Ele nu ar trebui să facă obiectul niciunei taxe antidumping individuale. |
| --- | --- |

(130)

Nivelurile taxei antidumping individuale menționate în prezentul regulament au fost stabilite pe baza constatărilor prezentei anchete. Prin urmare, ele reflectă situația constatată în cursul prezentei anchete în ceea ce privește aceste societăți. Aceste niveluri ale taxei individuale sunt aplicabile exclusiv importurilor produsului în cauză originar din țara în cauză, și anume India, care a fost fabricat de către entitățile juridice menționate. Importurile de produs în cauză fabricat de orice altă societate care nu este menționată în mod specific în partea dispozitivă a prezentului regulament, inclusiv de entitățile afiliate societăților menționate în mod specific, ar trebui să facă obiectul nivelului taxei aplicabil „tuturor celorlalte societăți”. Ele nu ar trebui să facă obiectul niciunei taxe antidumping individuale.

| (131) | O societate poate solicita aplicarea acestor niveluri ale taxei antidumping individuale în cazul în care schimbă ulterior numele entității sale. Cererea trebuie să fie adresată Comisiei (7). Cererea trebuie să conțină toate informațiile relevante care să permită demonstrarea faptului că modificarea nu afectează dreptul societății de a beneficia de nivelul taxei care i se aplică. În cazul în care schimbarea numelui societății nu afectează dreptul său de a beneficia de nivelul taxei care i se aplică, va fi publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene un anunț de informare cu privire la schimbarea numelui. |
| --- | --- |

(131)

O societate poate solicita aplicarea acestor niveluri ale taxei antidumping individuale în cazul în care schimbă ulterior numele entității sale. Cererea trebuie să fie adresată Comisiei (7). Cererea trebuie să conțină toate informațiile relevante care să permită demonstrarea faptului că modificarea nu afectează dreptul societății de a beneficia de nivelul taxei care i se aplică. În cazul în care schimbarea numelui societății nu afectează dreptul său de a beneficia de nivelul taxei care i se aplică, va fi publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene un anunț de informare cu privire la schimbarea numelui.

| (132) | Pentru a minimiza riscurile de eludare ca urmare a diferenței mari dintre nivelurile taxei, sunt necesare măsuri speciale vizând asigurarea aplicării taxelor antidumping individuale. Societățile care fac obiectul taxelor antidumping individuale trebuie să prezinte o factură comercială valabilă autorităților vamale ale statelor membre. Factura trebuie să respecte cerințele prevăzute la articolul 1 alineatul (3). Importurile care nu sunt însoțite de respectiva factură ar trebui să facă obiectul unei taxe antidumping aplicabile „tuturor celorlalte societăți”. |
| --- | --- |

(132)

Pentru a minimiza riscurile de eludare ca urmare a diferenței mari dintre nivelurile taxei, sunt necesare măsuri speciale vizând asigurarea aplicării taxelor antidumping individuale. Societățile care fac obiectul taxelor antidumping individuale trebuie să prezinte o factură comercială valabilă autorităților vamale ale statelor membre. Factura trebuie să respecte cerințele prevăzute la articolul 1 alineatul (3). Importurile care nu sunt însoțite de respectiva factură ar trebui să facă obiectul unei taxe antidumping aplicabile „tuturor celorlalte societăți”.

| (133) | Pentru a asigura o aplicare corespunzătoare a taxelor antidumping, taxa antidumping pentru toate celelalte societăți ar trebui să se aplice nu doar producătorilor-exportatori necooperanți în cadrul prezentei anchete, ci și producătorilor care nu au avut exporturi în Uniune în timpul perioadei de anchetă. |
| --- | --- |

(133)

Pentru a asigura o aplicare corespunzătoare a taxelor antidumping, taxa antidumping pentru toate celelalte societăți ar trebui să se aplice nu doar producătorilor-exportatori necooperanți în cadrul prezentei anchete, ci și producătorilor care nu au avut exporturi în Uniune în timpul perioadei de anchetă.

8.   DISPOZIȚII FINALE

| (134) | În interesul unei bune administrări, Comisia va invita părțile interesate să prezinte observații scrise și/sau să solicite o audiere de către Comisie și/sau de către consilierul-auditor în cadrul procedurilor comerciale până la un termen stabilit. |
| --- | --- |

(134)

În interesul unei bune administrări, Comisia va invita părțile interesate să prezinte observații scrise și/sau să solicite o audiere de către Comisie și/sau de către consilierul-auditor în cadrul procedurilor comerciale până la un termen stabilit.

| (135) | Constatările privind instituirea taxelor provizorii sunt provizorii și ar putea fi modificate în etapa finală a anchetei, |
| --- | --- |

(135)

Constatările privind instituirea taxelor provizorii sunt provizorii și ar putea fi modificate în etapa finală a anchetei,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

(1)   Se instituie o taxă antidumping provizorie asupra importurilor de tuburi și țevi din fontă ductilă (cunoscută și sub denumirea de fontă cu grafit sferoidal) originare din India, încadrate în prezent la codurile NC ex 7303 00 10 și ex 7303 00 90 (coduri TARIC 7303001010, 7303009010).

(2)   Nivelurile taxei antidumping provizorii aplicabile prețului net franco-frontiera Uniunii, înainte de taxa vamală, al produsului descris la alineatul (1) și fabricat de societățile menționate în continuare se stabilesc după cum urmează:

| Societate | Taxă antidumping provizorie | Cod adițional TARIC |
| --- | --- | --- |
| Jindal Saw Ltd | 31,2 % | C054 |
| Electrosteel Casting Ltd | 15,3 % | C055 |
| Toate celelalte societăți | 31,2 % | C999 |

Societate

Taxă antidumping provizorie

Cod adițional TARIC

Jindal Saw Ltd

31,2 %

C054

Electrosteel Casting Ltd

15,3 %

C055

Toate celelalte societăți

31,2 %

C999

(3)   Aplicarea nivelurilor taxei individuale specificate pentru societățile menționate la alineatul (2) este condiționată de prezentarea la autoritățile vamale ale statelor membre a unei facturi comerciale valabile, în care trebuie să figureze o declarație datată și semnată de un reprezentant oficial al entității care emite respectiva factură, identificat prin numele și funcția acestuia, întocmită astfel: „Subsemnatul certific că (volumul) de tuburi și țevi din fontă ductilă (cunoscută și sub denumirea de fontă cu grafit sferoidal) vândut la export în Uniunea Europeană și care face obiectul prezentei facturi a fost produs de (denumirea și adresa societății) (codul adițional TARIC) în India. Declar că informațiile furnizate în prezenta factură sunt complete și corecte.” În cazul în care nu este prezentată o astfel de factură, se aplică taxa aplicabilă pentru „toate celelalte societăți”.

(4)   Punerea în liberă circulație în Uniune a produsului menționat la alineatul (1) este condiționată de depunerea unei garanții echivalente cu valoarea taxei provizorii.

(5)   Cu excepția cazului în care se prevede altfel, se aplică dispozițiile relevante în vigoare în materie de taxe vamale.

Articolul 2

(1)   În termen de 25 de zile calendaristice de la data intrării în vigoare a prezentului regulament, părțile interesate pot:

| (a) | solicita dezvăluirea faptelor și a considerațiilor esențiale pe baza cărora a fost adoptat prezentul regulament; |
| --- | --- |

(a)

solicita dezvăluirea faptelor și a considerațiilor esențiale pe baza cărora a fost adoptat prezentul regulament;

| (b) | transmite Comisiei observații scrise; și |
| --- | --- |

(b)

transmite Comisiei observații scrise; și

| (c) | solicita o audiere de către Comisie și/sau de către consilierul-auditor în cadrul procedurilor comerciale. |
| --- | --- |

(c)

solicita o audiere de către Comisie și/sau de către consilierul-auditor în cadrul procedurilor comerciale.

(2)   În termen de 25 de zile calendaristice de la data intrării în vigoare a prezentului regulament, părțile menționate la articolul 21 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 pot prezenta observații privind aplicarea măsurilor provizorii.

Articolul 3

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Articolul 1 se aplică timp de șase luni.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 18 septembrie 2015.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  JO L 343, 22.12.2009, p. 51.

1

(2)  Aviz de deschidere a unei proceduri antidumping privind importurile de tuburi și țevi din fontă ductilă (cunoscută și sub denumirea de fontă cu grafit sferoidal), originare din India (JO C 461, 20.12.2014, p. 35).

2

(3)  Aviz de deschidere a unei proceduri antisubvenție privind importurile de tuburi și țevi din fontă ductilă (cunoscută și sub denumirea de fontă cu grafit sferoidal), originare din India (JO C 83, 11.3.2015, p. 4).

3

(4)  Regulamentul (CE) nr. 930/2003 al Consiliului din 26 mai 2003 de încheiere a procedurilor antidumping și antisubvenție privind importurile de somon de crescătorie originar din Norvegia și procedura antidumping privind importurile de somon de crescătorie originar din Chile și din Insulele Feroe (JO L 133, 29.5.2003, p. 1); și Regulamentul (CE) nr. 954/2006 al Consiliului din 27 iunie 2006 de instituire a unui drept antidumping definitiv la importurile anumitor tuburi și țevi obținute fără sudură, din fier sau din oțel, originare din Croația, România, Rusia și Ucraina, de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 2320/97 și (CE) nr. 348/2000 ale Consiliului și de încheiere a reexaminării intermediare și a reexaminării în temeiul expirării măsurilor a drepturilor antidumping aplicabile importurilor anumitor tuburi și țevi obținute fără sudură, din fier sau din oțel nealiat, originare, printre altele, din Rusia și România și de încheiere a reexaminării intermediare a drepturilor antidumping aplicabile importurilor anumitor tuburi și țevi obținute fără sudură, din fier sau din oțel nealiat, originare, printre altele, din Rusia, România, Croația și Ucraina (JO L 175, 29.6.2006, p. 4).

4

(5)  JO L 336, 20.12.2011, p. 6.

5

(6)  JO L 343, 19.12.2008, p. 1.

6

(7)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi/Wetstraat 170, 1040 Bruxelles, BELGIA.

7

---

| 19.9.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 244/45 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 244/45

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2015/1560 AL COMISIEI

din 18 septembrie 2015

de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 922/72, (CEE) nr. 234/79, (CE) nr. 1037/2001 și (CE) nr. 1234/2007 ale Consiliului (1),

având în vedere Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 al Comisiei din 7 iunie 2011 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în ceea ce privește sectorul fructelor și legumelor și sectorul fructelor și legumelor prelucrate (2), în special articolul 136 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv.

| (2) | Valoarea forfetară de import se calculează în fiecare zi lucrătoare, în conformitate cu articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011, ținând seama de datele zilnice variabile. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, |
| --- | --- |

(2)

Valoarea forfetară de import se calculează în fiecare zi lucrătoare, în conformitate cu articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011, ținând seama de datele zilnice variabile. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Valorile forfetare de import prevăzute la articolul 136 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 sunt stabilite în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 18 septembrie 2015.

Pentru Comisie,

pentru președinte

Jerzy PLEWA

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 347, 20.12.2013, p. 671.

1

(2)  JO L 157, 15.6.2011, p. 1.

2

---

ANEXĂ

Valorile forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Codul NC | Codul țării terțe (1) | Valoarea forfetară de import |
| 0702 00 00 | MA | 158,0 |
| MK | 49,2 |
| TR | 78,0 |
| XS | 48,7 |
| ZZ | 83,5 |
| 0707 00 05 | AR | 98,4 |
| TR | 126,8 |
| ZZ | 112,6 |
| 0709 93 10 | TR | 128,2 |
| ZZ | 128,2 |
| 0805 50 10 | AR | 140,7 |
| BO | 144,3 |
| CL | 134,2 |
| UY | 138,2 |
| ZA | 129,0 |
| ZZ | 137,3 |
| 0806 10 10 | EG | 170,8 |
| TR | 132,2 |
| ZZ | 151,5 |
| 0808 10 80 | AR | 104,4 |
| BR | 70,7 |
| CL | 171,9 |
| NZ | 134,3 |
| US | 113,3 |
| ZA | 135,2 |
| ZZ | 121,6 |
| 0808 30 90 | AR | 132,1 |
| CL | 148,3 |
| CN | 96,7 |
| TR | 120,0 |
| ZA | 106,4 |
| ZZ | 120,7 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | MK | 68,9 |
| TR | 157,6 |
| ZZ | 113,3 |
| 0809 40 05 | BA | 53,5 |
| MK | 53,6 |
| XS | 61,9 |
| ZZ | 56,3 |

(EUR/100 kg)

Codul NC

Codul țării terțe (1)

Valoarea forfetară de import

0702 00 00

MA

158,0

MK

49,2

TR

78,0

XS

48,7

ZZ

83,5

0707 00 05

AR

98,4

TR

126,8

ZZ

112,6

0709 93 10

TR

128,2

ZZ

128,2

0805 50 10

AR

140,7

BO

144,3

CL

134,2

UY

138,2

ZA

129,0

ZZ

137,3

0806 10 10

EG

170,8

TR

132,2

ZZ

151,5

0808 10 80

AR

104,4

BR

70,7

CL

171,9

NZ

134,3

US

113,3

ZA

135,2

ZZ

121,6

0808 30 90

AR

132,1

CL

148,3

CN

96,7

TR

120,0

ZA

106,4

ZZ

120,7

0809 30 10, 0809 30 90

MK

68,9

TR

157,6

ZZ

113,3

0809 40 05

BA

53,5

MK

53,6

XS

61,9

ZZ

56,3

---

(1)  Nomenclatura țărilor stabilită prin Regulamentul (UE) nr. 1106/2012 al Comisiei din 27 noiembrie 2012 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 471/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind statisticile comunitare privind comerțul exterior cu țările terțe, în ceea ce privește actualizarea nomenclatorului țărilor și teritoriilor (JO L 328, 28.11.2012, p. 7). Codul „ZZ” desemnează „alte origini”.

---

| 19.9.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 244/47 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 244/47

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2015/1561 AL COMISIEI

din 18 septembrie 2015

de stabilire a cantităților care urmează să fie adăugate la cantitatea fixată pentru subperioada 1 ianuarie-31 martie 2016 în cadrul contingentului tarifar deschis prin Regulamentul (CE) nr. 536/2007 pentru carnea de pasăre originară din Statele Unite ale Americii

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 922/72, (CEE) nr. 234/79, (CE) nr. 1037/2001 și (CE) nr. 1234/2007 ale Consiliului (1), în special articolul 188 alineatele (2) și (3),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 536/2007 al Comisiei (2) a deschis un contingent tarifar anual pentru importul de produse din sectorul cărnii de pasăre originare din Statele Unite ale Americii. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 536/2007 al Comisiei (2) a deschis un contingent tarifar anual pentru importul de produse din sectorul cărnii de pasăre originare din Statele Unite ale Americii.

| (2) | Cantitățile care fac obiectul cererilor de licențe de import depuse în perioada 1-7 septembrie 2015 pentru subperioada 1 octombrie-31 decembrie 2015 sunt mai mici decât cantitățile disponibile. Prin urmare, este oportun să se stabilească acele cantități pentru care nu au fost prezentate cereri și ca aceste cantități să fie adăugate la cantitatea fixată pentru subperioada contingentară următoare. |
| --- | --- |

(2)

Cantitățile care fac obiectul cererilor de licențe de import depuse în perioada 1-7 septembrie 2015 pentru subperioada 1 octombrie-31 decembrie 2015 sunt mai mici decât cantitățile disponibile. Prin urmare, este oportun să se stabilească acele cantități pentru care nu au fost prezentate cereri și ca aceste cantități să fie adăugate la cantitatea fixată pentru subperioada contingentară următoare.

| (3) | Pentru a se garanta eficacitatea măsurii, este necesar ca prezentul regulament să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, |
| --- | --- |

(3)

Pentru a se garanta eficacitatea măsurii, este necesar ca prezentul regulament să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Cantitățile pentru care nu au fost prezentate cereri de licențe de import în temeiul Regulamentului (CE) nr. 536/2007, care urmează să fie adăugate la subperioada 1 ianuarie-31 martie 2016, figurează în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 18 septembrie 2015.

Pentru Comisie,

pentru președinte

Jerzy PLEWA

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 347, 20.12.2013, p. 671.

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 536/2007 al Comisiei din 15 mai 2007 privind deschiderea și modul de gestionare a unui contingent tarifar pentru carnea de pasăre, alocat Statelor Unite ale Americii (JO L 128, 16.5.2007, p. 6).

2

---

ANEXĂ

| Număr de ordine | Cantități nesolicitate care urmează să fie adăugate la cantitățile disponibile pentru subperioada 1 ianuarie-31 martie 2016
  (în kg) |
| --- | --- |
| 09.4169 | 10 672 500 |

Număr de ordine

Cantități nesolicitate care urmează să fie adăugate la cantitățile disponibile pentru subperioada 1 ianuarie-31 martie 2016

(în kg)

09.4169

10 672 500

---

| 19.9.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 244/49 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 244/49

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2015/1562 AL COMISIEI

din 18 septembrie 2015

de stabilire a cantităților care urmează să fie adăugate la cantitatea fixată pentru subperioada 1 ianuarie-31 martie 2016 în cadrul contingentelor tarifare deschise prin Regulamentul (CE) nr. 539/2007 în sectorul ouălor și al ovalbuminelor

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 922/72, (CEE) nr. 234/79, (CE) nr. 1037/2001 și (CE) nr. 1234/2007 ale Consiliului (1), în special articolul 188 alineatele (2) și (3),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 539/2007 al Comisiei (2) a deschis contingente tarifare anuale pentru importul de produse din sectorul ouălor și al ovalbuminelor. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 539/2007 al Comisiei (2) a deschis contingente tarifare anuale pentru importul de produse din sectorul ouălor și al ovalbuminelor.

| (2) | Cantitățile care fac obiectul cererilor de licențe de import introduse de la 1 la 7 septembrie 2015 pentru subperioada cuprinsă între 1 octombrie și 31 decembrie 2015 sunt mai mici decât cantitățile disponibile. Prin urmare, este oportun să se stabilească acele cantități pentru care nu au fost prezentate cereri și ca aceste cantități să fie adăugate la cantitatea fixată pentru subperioada contingentară următoare. |
| --- | --- |

(2)

Cantitățile care fac obiectul cererilor de licențe de import introduse de la 1 la 7 septembrie 2015 pentru subperioada cuprinsă între 1 octombrie și 31 decembrie 2015 sunt mai mici decât cantitățile disponibile. Prin urmare, este oportun să se stabilească acele cantități pentru care nu au fost prezentate cereri și ca aceste cantități să fie adăugate la cantitatea fixată pentru subperioada contingentară următoare.

| (3) | Pentru a se garanta eficiența măsurii, prezentul regulament ar trebui să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, |
| --- | --- |

(3)

Pentru a se garanta eficiența măsurii, prezentul regulament ar trebui să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Cantitățile pentru care nu au fost prezentate cereri de licențe de import în temeiul Regulamentului (CE) nr. 539/2007, care urmează să fie adăugate la subperioada 1 ianuarie-31 martie 2016, figurează în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 18 septembrie 2015.

Pentru Comisie,

pentru președinte

Jerzy PLEWA

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 347, 20.12.2013, p. 671.

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 539/2007 al Comisiei din 15 mai 2007 privind deschiderea și modul de gestionare a contingentelor tarifare în sectorul ouălor și al ovalbuminelor (JO L 128, 16.5.2007, p. 19).

2

---

ANEXĂ

| Nr. de ordine | Cantități nesolicitate care urmează să fie adăugate la cantitățile disponibile pentru subperioada 1 ianuarie-31 martie 2016
  (în kg echivalent ouă în coajă) |
| --- | --- |
| 09.4015 | 67 500 000 |
| 09.4401 | 1 815 000 |
| 09.4402 | 6 005 000 |

Nr. de ordine

Cantități nesolicitate care urmează să fie adăugate la cantitățile disponibile pentru subperioada 1 ianuarie-31 martie 2016

(în kg echivalent ouă în coajă)

09.4015

67 500 000

09.4401

1 815 000

09.4402

6 005 000

---

| 19.9.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 244/51 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 244/51

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2015/1563 AL COMISIEI

din 18 septembrie 2015

de stabilire a coeficientului de alocare care urmează să fie aplicat cantităților care fac obiectul cererilor de licențe de import depuse în perioada 1-7 septembrie 2015 în cadrul contingentelor tarifare deschise prin Regulamentul de punere în aplicare (CE) nr. 413/2014 pentru carnea de pasăre originară din Ucraina

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 922/72, (CEE) nr. 234/79, (CE) nr. 1037/2001 și (CE) nr. 1234/2007 ale Consiliului (1), în special articolul 188 alineatele (1) și (3),

întrucât:

| (1) | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 413/2014 al Comisiei (2) a deschis contingente tarifare anuale pentru importul de produse din sectorul cărnii de pasăre originare din Ucraina. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 413/2014 al Comisiei (2) a deschis contingente tarifare anuale pentru importul de produse din sectorul cărnii de pasăre originare din Ucraina.

| (2) | Cantitățile care fac obiectul cererilor de licențe de import depuse în perioada 1-7 septembrie 2015 pentru subperioada 1 octombrie-31 decembrie 2015 sunt, pentru contingentul cu numărul de ordine 09.4273, mai mari decât cantitățile disponibile. Prin urmare, este necesar să se determine în ce măsură pot fi acordate drepturile de import, prin stabilirea coeficienților de alocare ce trebuie aplicați cantităților solicitate, în conformitate cu articolul 6 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1301/2006 al Comisiei (3), coroborat cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul respectiv. |
| --- | --- |

(2)

Cantitățile care fac obiectul cererilor de licențe de import depuse în perioada 1-7 septembrie 2015 pentru subperioada 1 octombrie-31 decembrie 2015 sunt, pentru contingentul cu numărul de ordine 09.4273, mai mari decât cantitățile disponibile. Prin urmare, este necesar să se determine în ce măsură pot fi acordate drepturile de import, prin stabilirea coeficienților de alocare ce trebuie aplicați cantităților solicitate, în conformitate cu articolul 6 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1301/2006 al Comisiei (3), coroborat cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul respectiv.

| (3) | Pentru a se garanta eficacitatea măsurii, este necesar ca prezentul regulament să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, |
| --- | --- |

(3)

Pentru a se garanta eficacitatea măsurii, este necesar ca prezentul regulament să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Cantităților care fac obiectul cererilor de licențe de import depuse în temeiul Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 413/2014 pentru subperioada 1 octombrie-31 decembrie 2015 li se aplică coeficientul de alocare care figurează în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 18 septembrie 2015.

Pentru Comisie,

pentru președinte

Jerzy PLEWA

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 347, 20.12.2013, p. 671.

1

(2)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 413/2014 al Comisiei din 23 aprilie 2014 privind deschiderea și modul de gestionare a contingentelor tarifare de import ale Uniunii pentru carnea de pasăre originară din Ucraina (JO L 121, 24.4.2014, p. 37).

2

(3)  Regulamentul (CE) nr. 1301/2006 al Comisiei din 31 august 2006 de stabilire a normelor comune pentru administrarea contingentelor tarifare de import pentru produsele agricole gestionate printr-un sistem de licențe de import (JO L 238, 1.9.2006, p. 13).

3

---

ANEXĂ

| Număr de ordine | Coeficient de alocare – cereri depuse pentru subperioada 1 octombrie-31 decembrie 2015
  (în %) |
| --- | --- |
| 09.4273 | 2,712456 |
| 09.4274 | — |

Număr de ordine

Coeficient de alocare – cereri depuse pentru subperioada 1 octombrie-31 decembrie 2015

(în %)

09.4273

2,712456

09.4274

—

---

| 19.9.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 244/53 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 244/53

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2015/1564 AL COMISIEI

din 18 septembrie 2015

de stabilire a cantităților care urmează să fie adăugate la cantitatea fixată pentru subperioada 1 ianuarie-31 martie 2016 în cadrul contingentelor tarifare deschise prin Regulamentul (CE) nr. 442/2009 în sectorul cărnii de porc

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 922/72, (CEE) nr. 234/79, (CE) nr. 1037/2001 și (CE) nr. 1234/2007 ale Consiliului (1), în special articolul 188 alineatele (2) și (3),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 442/2009 al Comisiei (2) a deschis contingente tarifare anuale pentru importul de produse din sectorul cărnii de porc. Contingentele indicate în anexa I partea B din regulamentul respectiv sunt gestionate conform metodei de examinare simultană. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 442/2009 al Comisiei (2) a deschis contingente tarifare anuale pentru importul de produse din sectorul cărnii de porc. Contingentele indicate în anexa I partea B din regulamentul respectiv sunt gestionate conform metodei de examinare simultană.

| (2) | Cantitățile care fac obiectul cererilor de licențe de import depuse în perioada 1-7 septembrie 2015 pentru subperioada 1 octombrie-31 decembrie 2015 sunt mai mici decât cantitățile disponibile. Prin urmare, este oportun să se stabilească acele cantități pentru care nu au fost prezentate cereri și ca aceste cantități să fie adăugate la cantitatea fixată pentru subperioada contingentară următoare. |
| --- | --- |

(2)

Cantitățile care fac obiectul cererilor de licențe de import depuse în perioada 1-7 septembrie 2015 pentru subperioada 1 octombrie-31 decembrie 2015 sunt mai mici decât cantitățile disponibile. Prin urmare, este oportun să se stabilească acele cantități pentru care nu au fost prezentate cereri și ca aceste cantități să fie adăugate la cantitatea fixată pentru subperioada contingentară următoare.

| (3) | Pentru a se garanta eficacitatea măsurii, este necesar ca prezentul regulament să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, |
| --- | --- |

(3)

Pentru a se garanta eficacitatea măsurii, este necesar ca prezentul regulament să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Cantitățile pentru care nu au fost prezentate cereri de licențe de import în temeiul Regulamentului (CE) nr. 442/2009, care urmează să fie adăugate la subperioada 1 ianuarie-31 martie 2016, figurează în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 18 septembrie 2015.

Pentru Comisie,

pentru președinte

Jerzy PLEWA

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 347, 20.12.2013, p. 671.

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 442/2009 al Comisiei din 27 mai 2009 privind deschiderea și gestionarea unor contingente tarifare comunitare în sectorul cărnii de porc (JO L 129, 28.5.2009, p. 13).

2

---

ANEXĂ

| Număr de ordine | Cantități nesolicitate care urmează să fie adăugate la cantitățile disponibile pentru subperioada 1 ianuarie-31 martie 2016
  (în kg) |
| --- | --- |
| 09.4038 | 17 097 500 |
| 09.4170 | 2 461 000 |
| 09.4204 | 2 312 000 |

Număr de ordine

Cantități nesolicitate care urmează să fie adăugate la cantitățile disponibile pentru subperioada 1 ianuarie-31 martie 2016

(în kg)

09.4038

17 097 500

09.4170

2 461 000

09.4204

2 312 000

---

DECIZII

| 19.9.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 244/55 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 244/55

---

DECIZIA (UE) 2015/1565 A CONSILIULUI

din 14 septembrie 2015

privind aprobarea, în numele Uniunii Europene, a Declarației privind acordarea de posibilități de pescuit în apele UE navelor de pescuit aflate sub pavilionul Republicii Bolivariene a Venezuelei, în zona economică exclusivă din largul coastei Guyanei Franceze

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 43 alineatul (2), coroborat cu articolul 218 alineatul (6) litera (a) punctul (v),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

având în vedere avizul Parlamentului European,

întrucât:

| (1) | Navele de pescuit aflate sub pavilionul Republicii Bolivariene a Venezuelei operează de câteva decenii în apele Uniunii, în zona economică exclusivă din largul coastei Guyanei Franceze, sub rezerva respectării de către acestea a actelor Uniunii cu forță juridică obligatorie aplicabile privind conservarea și gestionarea resurselor halieutice. |
| --- | --- |

(1)

Navele de pescuit aflate sub pavilionul Republicii Bolivariene a Venezuelei operează de câteva decenii în apele Uniunii, în zona economică exclusivă din largul coastei Guyanei Franceze, sub rezerva respectării de către acestea a actelor Uniunii cu forță juridică obligatorie aplicabile privind conservarea și gestionarea resurselor halieutice.

| (2) | Industria de prelucrare din Guyana Franceză depinde de capturile debarcate de navele de pescuit respective și, prin urmare, ar trebui să fie asigurată continuitatea operațiunilor respective. |
| --- | --- |

(2)

Industria de prelucrare din Guyana Franceză depinde de capturile debarcate de navele de pescuit respective și, prin urmare, ar trebui să fie asigurată continuitatea operațiunilor respective.

| (3) | Prezenta decizie înlocuiește Decizia 2012/19/UE a Consiliului (1), care a fost anulată prin hotărârea Curții de Justiție din 26 noiembrie 2014 (2) și ale cărei efecte au fost menținute până la intrarea în vigoare, într-un termen rezonabil, a unei noi decizii. Dat fiind că declarația a fost deja notificată Republicii Bolivariene a Venezuelei, nu este necesară o nouă notificare, |
| --- | --- |

(3)

Prezenta decizie înlocuiește Decizia 2012/19/UE a Consiliului (1), care a fost anulată prin hotărârea Curții de Justiție din 26 noiembrie 2014 (2) și ale cărei efecte au fost menținute până la intrarea în vigoare, într-un termen rezonabil, a unei noi decizii. Dat fiind că declarația a fost deja notificată Republicii Bolivariene a Venezuelei, nu este necesară o nouă notificare,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Declarația adresată Republicii Bolivariene a Venezuelei privind acordarea de posibilități de pescuit în apele UE navelor de pescuit aflate sub pavilionul Republicii Bolivariene a Venezuelei, în zona economică exclusivă din largul coastei Guyanei Franceze (denumită în continuare „declarația”), se aprobă în numele Uniunii Europene.

Textul declarației este atașat la prezenta decizie.

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare în a treia zi de la data publicării sale în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Adoptată la Bruxelles, 14 septembrie 2015.

Pentru Consiliu

Președintele

J. ASSELBORN

---

(1)  Decizia 2012/19/UE a Consiliului din 16 decembrie 2011 privind adoptarea, în numele Uniunii Europene, a declarației privind acordarea de posibilități de pescuit în apele UE navelor de pescuit aflate sub pavilionul Republicii Bolivariene a Venezuelei în zona economică exclusivă din largul coastei Guyanei Franceze (JO L 6, 10.1.2012, p. 8).

1

(2)  Cauzele conexate C-103/12 și C-165/12, Parlamentul și Comisia/Consiliul.

2

---

Declarație adresată Republicii Bolivariene a Venezuelei privind acordarea de posibilități de pescuit în apele UE navelor de pescuit aflate sub pavilionul Republicii Bolivariene a Venezuelei, în zona economică exclusivă din largul coastei Guyanei Franceze

| (1) | Uniunea Europeană acordă autorizații de pescuit unui număr limitat de nave aflate sub pavilionul Republicii Bolivariene a Venezuelei pentru a pescui în zona economică exclusivă din largul coastei Guyanei Franceze, în partea situată la o distanță de peste 12 mile marine de liniile de bază, în condițiile prevăzute de prezenta declarație. |
| --- | --- |

(1)

Uniunea Europeană acordă autorizații de pescuit unui număr limitat de nave aflate sub pavilionul Republicii Bolivariene a Venezuelei pentru a pescui în zona economică exclusivă din largul coastei Guyanei Franceze, în partea situată la o distanță de peste 12 mile marine de liniile de bază, în condițiile prevăzute de prezenta declarație.

| (2) | În conformitate cu articolul 22 din Regulamentul (CE) nr. 1006/2008 al Consiliului din 29 septembrie 2008 privind autorizațiile pentru activitățile de pescuit ale navelor de pescuit comunitare în afara apelor comunitare și accesul navelor țărilor terțe în apele comunitare (1), atunci când pescuiesc în zona prevăzută la alineatul (1), navele de pescuit autorizate, aflate sub pavilionul Republicii Bolivariene a Venezuelei, trebuie să respecte dispozițiile politicii comune a Uniunii Europene în domeniul pescuitului referitoare la măsurile de conservare și control, precum și alte dispoziții ale Uniunii Europene care reglementează activitățile de pescuit în zona respectivă. |
| --- | --- |

(2)

În conformitate cu articolul 22 din Regulamentul (CE) nr. 1006/2008 al Consiliului din 29 septembrie 2008 privind autorizațiile pentru activitățile de pescuit ale navelor de pescuit comunitare în afara apelor comunitare și accesul navelor țărilor terțe în apele comunitare (1), atunci când pescuiesc în zona prevăzută la alineatul (1), navele de pescuit autorizate, aflate sub pavilionul Republicii Bolivariene a Venezuelei, trebuie să respecte dispozițiile politicii comune a Uniunii Europene în domeniul pescuitului referitoare la măsurile de conservare și control, precum și alte dispoziții ale Uniunii Europene care reglementează activitățile de pescuit în zona respectivă.

| (3) | Mai precis, navele de pescuit autorizate, aflate sub pavilionul Republicii Bolivariene a Venezuelei, trebuie să respecte normele sau reglementările relevante ale Uniunii Europene, care precizează, între altele, stocurile de pește care pot fi vizate, numărul maxim de nave de pescuit autorizate și proporția capturilor care urmează să fie debarcate în porturile din Guyana Franceză. |
| --- | --- |

(3)

Mai precis, navele de pescuit autorizate, aflate sub pavilionul Republicii Bolivariene a Venezuelei, trebuie să respecte normele sau reglementările relevante ale Uniunii Europene, care precizează, între altele, stocurile de pește care pot fi vizate, numărul maxim de nave de pescuit autorizate și proporția capturilor care urmează să fie debarcate în porturile din Guyana Franceză.

| (4) | Fără a aduce atingere retragerii autorizațiilor acordate unor nave de pescuit aflate sub pavilionul Republicii Bolivariene a Venezuelei pe motiv de nerespectare de către acestea a normelor sau reglementărilor relevante ale Uniunii Europene, Uniunea Europeană își rezervă dreptul de a-și retrage, în orice moment, prin declarație unilaterală, angajamentul specific de a acorda posibilități de pescuit, asumat prin prezenta declarație. |
| --- | --- |

(4)

Fără a aduce atingere retragerii autorizațiilor acordate unor nave de pescuit aflate sub pavilionul Republicii Bolivariene a Venezuelei pe motiv de nerespectare de către acestea a normelor sau reglementărilor relevante ale Uniunii Europene, Uniunea Europeană își rezervă dreptul de a-și retrage, în orice moment, prin declarație unilaterală, angajamentul specific de a acorda posibilități de pescuit, asumat prin prezenta declarație.

---

(1)  JO L 286, 29.10.2008, p. 33.

---

| 19.9.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 244/58 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 244/58

---

DECIZIA (UE, EURATOM) 2015/1566 A REPREZENTANȚILOR GUVERNELOR STATELOR MEMBRE

din 16 septembrie 2015

de numire a patru judecători și a unui avocat general în cadrul Curții de Justiție

REPREZENTANȚII GUVERNELOR STATELOR MEMBRE ALE UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 19,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolele 253 și 255,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice, în special articolul 106a alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Mandatele a paisprezece judecători și a patru avocați generali ai Curții de Justiție urmează să expire la 6 octombrie 2015. În plus, începând cu 7 octombrie 2015 numărul de avocați generali din cadrul Curții de Justiție a fost majorat la unsprezece prin Decizia 2013/336/UE a Consiliului (1). Este oportună efectuarea unor numiri pentru perioada cuprinsă între 7 octombrie 2015 și 6 octombrie 2021. |
| --- | --- |

(1)

Mandatele a paisprezece judecători și a patru avocați generali ai Curții de Justiție urmează să expire la 6 octombrie 2015. În plus, începând cu 7 octombrie 2015 numărul de avocați generali din cadrul Curții de Justiție a fost majorat la unsprezece prin Decizia 2013/336/UE a Consiliului (1). Este oportună efectuarea unor numiri pentru perioada cuprinsă între 7 octombrie 2015 și 6 octombrie 2021.

| (2) | Domnul Marko ILEŠIČ și doamna Camelia TOADER au fost propuși pentru reînnoirea mandatelor lor de judecători ai Curții de Justiție. Au fost propuse candidaturile domnilor Eugene REGAN și Michail VILARAS pentru postul de judecător în cadrul Curții de Justiție. În plus, a fost propusă candidatura domnului Manuel CAMPOS SÁNCHEZ-BORDONA pentru postul de avocat general în cadrul Curții de Justiție. |
| --- | --- |

(2)

Domnul Marko ILEŠIČ și doamna Camelia TOADER au fost propuși pentru reînnoirea mandatelor lor de judecători ai Curții de Justiție. Au fost propuse candidaturile domnilor Eugene REGAN și Michail VILARAS pentru postul de judecător în cadrul Curții de Justiție. În plus, a fost propusă candidatura domnului Manuel CAMPOS SÁNCHEZ-BORDONA pentru postul de avocat general în cadrul Curții de Justiție.

| (3) | Comitetul instituit în temeiul articolului 255 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene a emis un aviz cu privire la capacitatea domnului Marko ILEŠIČ, a doamnei Camelia TOADER, a domnului Eugene REGAN și a domnului Michail VILARAS de a exercita funcția de judecător în cadrul Curții de Justiție, precum și cu privire la capacitatea domnului Manuel Campos SÁNCHEZ-BORDONA de a exercita funcția de avocat general în cadrul Curții de Justiție, |
| --- | --- |

(3)

Comitetul instituit în temeiul articolului 255 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene a emis un aviz cu privire la capacitatea domnului Marko ILEŠIČ, a doamnei Camelia TOADER, a domnului Eugene REGAN și a domnului Michail VILARAS de a exercita funcția de judecător în cadrul Curții de Justiție, precum și cu privire la capacitatea domnului Manuel Campos SÁNCHEZ-BORDONA de a exercita funcția de avocat general în cadrul Curții de Justiție,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Sunt numiți judecători în cadrul Curții de Justiție pentru perioada cuprinsă între 7 octombrie 2015 și 6 octombrie 2021:

| — | dl Marko ILEŠIČ, |
| --- | --- |

—

dl Marko ILEŠIČ,

| — | dl Eugene REGAN, |
| --- | --- |

—

dl Eugene REGAN,

| — | dna Camelia TOADER, |
| --- | --- |

—

dna Camelia TOADER,

| — | dl Michail VILARAS. |
| --- | --- |

—

dl Michail VILARAS.

Articolul 2

Dl Manuel CAMPOS SÁNCHEZ-BORDONA este numit avocat general în cadrul Curții de Justiție pentru perioada cuprinsă între 7 octombrie 2015 și 6 octombrie 2021.

Articolul 3

Prezenta decizie intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Adoptată la Bruxelles, 16 septembrie 2015.

Președintele

C. BRAUN

---

(1)  Decizia 2013/336/UE a Consiliului din 25 iunie 2013 privind majorarea numărului de avocați generali ai Curții de Justiție a Uniunii Europene (JO L 179, 29.6.2013, p. 92).

1

---

Rectificări

| 19.9.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 244/60 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 244/60

---

Rectificare la Regulamentul delegat (UE) nr. 518/2014 al Comisiei din 5 martie 2014 de modificare a Regulamentelor delegate (UE) nr. 1059/2010, (UE) nr. 1060/2010, (UE) nr. 1061/2010, (UE) nr. 1062/2010, (UE) nr. 626/2011, (UE) nr. 392/2012, (UE) nr. 874/2012, (UE) nr. 665/2013, (UE) nr. 811/2013 și (UE) nr. 812/2013 ale Comisiei în ceea ce privește etichetarea produselor cu impact energetic pe internet

(
  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 147 din 17 mai 2014
  )

La pagina 23, în anexa VIII:

în loc de:

„Se adaugă următoarea anexă VII:

«ANEXA VII

Informații care trebuie furnizate în cazul vânzării, închirierii sau cumpărării cu plata în rate pe internet»”

se va citi:

„Se adaugă următoarea anexă VIII:

«ANEXA VIII

Informații care trebuie furnizate în cazul vânzării, închirierii sau cumpărării cu plata în rate pe internet»”.

---

| 19.9.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 244/60 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 244/60

---

Rectificare la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/880 al Comisiei din 4 iunie 2015 privind prelungirea perioadelor de tranziție referitoare la cerințele de fonduri proprii pentru expunerile față de o contraparte centrală prevăzute în Regulamentele (UE) nr. 575/2013 și (UE) nr. 648/2012 ale Parlamentului European și ale Consiliului

(
  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 143 din 9 iunie 2015
  )

La pagina 7, în considerentul 5,

în loc de:

„În ceea ce privește CPC existente stabilite în țări terțe care au solicitat deja să fie recunoscute, acestor CPC nu li s-a acordat încă recunoaștere.”

se va citi:

„În ceea ce privește CPC existente stabilite în țări terțe care au solicitat deja să fie recunoscute, procesul de recunoaștere este în desfășurare, dar acesta nu se va încheia până la 15 iunie 2015.”

---