# Euroopan unionin L 224/2015

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 224 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 58. vuosikerta27. elokuu 2015 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 224

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

58. vuosikerta27. elokuu 2015

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Komission asetus (EU) 2015/1428, annettu 25 päivänä elokuuta 2015, ympärisäteilevien kotitalouslamppujen ekologista suunnittelua koskevia vaatimuksia koskevan komission asetuksen (EY) N:o 244/2009 muuttamisesta sekä loistelamppujen, joissa ei ole sisäistä virranrajoitinta, suurpainepurkauslamppujen sekä virranrajoittimien ja valaisimien, joissa voidaan käyttää tällaisia lamppuja, ekologista suunnittelua koskevia vaatimuksia sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/55/EY kumoamista koskevan komission asetuksen (EY) N:o 245/2009 muuttamisesta sekä suunnattujen lamppujen, loistediodilamppujen ja niihin liittyvien laitteiden ekologista suunnittelua koskevia vaatimuksia koskevan komission asetuksen (EU) N:o 1194/2012 muuttamisesta (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/1429, annettu 26 päivänä elokuuta 2015, Kiinan kansantasavallasta ja Taiwanista peräisin olevien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kylmävalssattujen levyvalmisteiden tuontia koskevan lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta | 10 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/1430, annettu 26 päivänä elokuuta 2015, nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (Jambon de Lacaune (SMM)) | 35 |
| | | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/1431, annettu 26 päivänä elokuuta 2015, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 37 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2015/1432, annettu 25 päivänä elokuuta 2015, eläinten terveyttä koskevista toimenpiteistä afrikkalaisen sikaruton torjumiseksi eräissä jäsenvaltioissa annetun täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteen muuttamisesta Liettuaa ja Viroa koskevien kohtien osalta
  (tiedoksiannettu numerolla C(2015) 6031)

   (
  1
  ) | 39 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

ASETUKSET

*

Komission asetus (EU) 2015/1428, annettu 25 päivänä elokuuta 2015, ympärisäteilevien kotitalouslamppujen ekologista suunnittelua koskevia vaatimuksia koskevan komission asetuksen (EY) N:o 244/2009 muuttamisesta sekä loistelamppujen, joissa ei ole sisäistä virranrajoitinta, suurpainepurkauslamppujen sekä virranrajoittimien ja valaisimien, joissa voidaan käyttää tällaisia lamppuja, ekologista suunnittelua koskevia vaatimuksia sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/55/EY kumoamista koskevan komission asetuksen (EY) N:o 245/2009 muuttamisesta sekä suunnattujen lamppujen, loistediodilamppujen ja niihin liittyvien laitteiden ekologista suunnittelua koskevia vaatimuksia koskevan komission asetuksen (EU) N:o 1194/2012 muuttamisesta (
  1
  )

1

1

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/1429, annettu 26 päivänä elokuuta 2015, Kiinan kansantasavallasta ja Taiwanista peräisin olevien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kylmävalssattujen levyvalmisteiden tuontia koskevan lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta

10

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/1430, annettu 26 päivänä elokuuta 2015, nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (Jambon de Lacaune (SMM))

35

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/1431, annettu 26 päivänä elokuuta 2015, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

37

PÄÄTÖKSET

*

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2015/1432, annettu 25 päivänä elokuuta 2015, eläinten terveyttä koskevista toimenpiteistä afrikkalaisen sikaruton torjumiseksi eräissä jäsenvaltioissa annetun täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteen muuttamisesta Liettuaa ja Viroa koskevien kohtien osalta
  (tiedoksiannettu numerolla C(2015) 6031)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2015) 6031)

1

39

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 27.8.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 224/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.8.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 224/1

---

KOMISSION ASETUS (EU) 2015/1428,

annettu 25 päivänä elokuuta 2015,

ympärisäteilevien kotitalouslamppujen ekologista suunnittelua koskevia vaatimuksia koskevan komission asetuksen (EY) N:o 244/2009 muuttamisesta sekä loistelamppujen, joissa ei ole sisäistä virranrajoitinta, suurpainepurkauslamppujen sekä virranrajoittimien ja valaisimien, joissa voidaan käyttää tällaisia lamppuja, ekologista suunnittelua koskevia vaatimuksia sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/55/EY kumoamista koskevan komission asetuksen (EY) N:o 245/2009 muuttamisesta sekä suunnattujen lamppujen, loistediodilamppujen ja niihin liittyvien laitteiden ekologista suunnittelua koskevia vaatimuksia koskevan komission asetuksen (EU) N:o 1194/2012 muuttamisesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon energiaan liittyvien tuotteiden ekologiselle suunnittelulle asetettavien vaatimusten puitteista 21 päivänä lokakuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/21/EY (1) ja erityisesti sen 15 artiklan 1 kohdan,

on kuullut ekologisen suunnittelun kuulemisfoorumia,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komissio tarkastelee uudelleen komission asetusta (EY) N:o 244/2009 (2) tekniikan edistyksen valossa ja ottaa tässä yhteydessä erityisesti huomioon erikoislamppujen myynnin kehityksen sen varmistamiseksi, ettei niitä käytetä yleisvalaistukseen, uusien teknologioiden, kuten ledien, kehityksen sekä sen, onko mahdollista vahvistaa komission direktiivissä 98/11/EY (3) määriteltyä luokkaa A vastaavat energiatehokkuusvaatimukset. |
| --- | --- |

(1)

Komissio tarkastelee uudelleen komission asetusta (EY) N:o 244/2009 (2) tekniikan edistyksen valossa ja ottaa tässä yhteydessä erityisesti huomioon erikoislamppujen myynnin kehityksen sen varmistamiseksi, ettei niitä käytetä yleisvalaistukseen, uusien teknologioiden, kuten ledien, kehityksen sekä sen, onko mahdollista vahvistaa komission direktiivissä 98/11/EY (3) määriteltyä luokkaa A vastaavat energiatehokkuusvaatimukset.

| (2) | Asetuksen (EY) N:o 244/2009 uudelleentarkastelun yhteydessä saadun näytön mukaan vaikuttaa siltä, ettei valmistajien ole taloudellisesti kannattavaa kehittää ja saattaa markkinoille 1 päivästä syyskuuta 2016 alkaen verkkojännitteellä toimivia halogeenilamppuja, jotka saavuttaisivat raja-arvon, joka on asetettu vaiheelle 6 komission asetuksen (EY) N:o 244/2009 liitteessä II olevassa taulukossa 1 tiettyä valovirran mitoitusarvoa vastaavan suurimman mitoitustehon osalta. Energiatehokkaampien valaistusteknologioiden ennustettua kehitystä koskeva arviointi osoittaa, että kyseisen raja-arvon otollisempi käyttöönottoajankohta olisi 1 päivä syyskuuta 2018. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EY) N:o 244/2009 uudelleentarkastelun yhteydessä saadun näytön mukaan vaikuttaa siltä, ettei valmistajien ole taloudellisesti kannattavaa kehittää ja saattaa markkinoille 1 päivästä syyskuuta 2016 alkaen verkkojännitteellä toimivia halogeenilamppuja, jotka saavuttaisivat raja-arvon, joka on asetettu vaiheelle 6 komission asetuksen (EY) N:o 244/2009 liitteessä II olevassa taulukossa 1 tiettyä valovirran mitoitusarvoa vastaavan suurimman mitoitustehon osalta. Energiatehokkaampien valaistusteknologioiden ennustettua kehitystä koskeva arviointi osoittaa, että kyseisen raja-arvon otollisempi käyttöönottoajankohta olisi 1 päivä syyskuuta 2018.

| (3) | Jotta voidaan maksimoida ympäristöhyödyt ja minimoida mahdolliset kielteiset taloudelliset vaikutukset käyttäjälle, on tarpeen vaatia, että tulevat valaisinmallit ovat yhteensopivia energiatehokkaiden valaistussovellusten kanssa. Riski siitä, että pidättäydytään vanhassa elinkaarensa lopussa olevassa teknologiassa, olisi minimoitava varmistamalla, että markkinoille saatettavat valaisimet ovat täysin yhteensopivia erittäin tehokkaiden lamppujen kanssa, jotka kuuluvat vähintään komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 874/2012 (4) mukaiseen energiatehokkuusluokkaan A+. |
| --- | --- |

(3)

Jotta voidaan maksimoida ympäristöhyödyt ja minimoida mahdolliset kielteiset taloudelliset vaikutukset käyttäjälle, on tarpeen vaatia, että tulevat valaisinmallit ovat yhteensopivia energiatehokkaiden valaistussovellusten kanssa. Riski siitä, että pidättäydytään vanhassa elinkaarensa lopussa olevassa teknologiassa, olisi minimoitava varmistamalla, että markkinoille saatettavat valaisimet ovat täysin yhteensopivia erittäin tehokkaiden lamppujen kanssa, jotka kuuluvat vähintään komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 874/2012 (4) mukaiseen energiatehokkuusluokkaan A+.

| (4) | Asetuksen (EY) N:o 244/2009 uudelleentarkastelussa ilmeni, että on tarpeen päivittää ja selkeyttää erikoislampun määritelmää, jotta voidaan vähentää erikoislamppujen käyttöä yleisvalaistusovelluksissa ja mukauttaa vaatimukset tekniikan kehitykseen. Lakisääteisillä vaatimuksilla olisi helpotettava edelleen kaikkein energiatehokkaimman valaistussovelluksen käyttöä tietyssä erikoissovelluksessa. |
| --- | --- |

(4)

Asetuksen (EY) N:o 244/2009 uudelleentarkastelussa ilmeni, että on tarpeen päivittää ja selkeyttää erikoislampun määritelmää, jotta voidaan vähentää erikoislamppujen käyttöä yleisvalaistusovelluksissa ja mukauttaa vaatimukset tekniikan kehitykseen. Lakisääteisillä vaatimuksilla olisi helpotettava edelleen kaikkein energiatehokkaimman valaistussovelluksen käyttöä tietyssä erikoissovelluksessa.

| (5) | On tarpeen varmistaa asetuksen (EY) N:o 244/2009 ja komission asetuksen (EU) N:o 1194/2012 (5) välinen johdonmukaisuus erikoistuotteen määritelmän ja tuotetietovaatimusten osalta. Tämä voidaan saavuttaa parhaiten muuttamalla samalla kertaa molempia asetuksia. Näin voidaan yksinkertaistaa lakisääteisten vaatimusten noudattamista valmistajien ja tavarantoimittajien osalta sekä tukea kansallisten viranomaisten harjoittamaa tehokasta markkinavalvontaa. |
| --- | --- |

(5)

On tarpeen varmistaa asetuksen (EY) N:o 244/2009 ja komission asetuksen (EU) N:o 1194/2012 (5) välinen johdonmukaisuus erikoistuotteen määritelmän ja tuotetietovaatimusten osalta. Tämä voidaan saavuttaa parhaiten muuttamalla samalla kertaa molempia asetuksia. Näin voidaan yksinkertaistaa lakisääteisten vaatimusten noudattamista valmistajien ja tavarantoimittajien osalta sekä tukea kansallisten viranomaisten harjoittamaa tehokasta markkinavalvontaa.

| (6) | Asetuksen (EY) N:o 244/2009 uudelleentarkastelussa todetaan, että sitä, onko mahdollista vahvistaa luokkaa A vastaavat tai korkeammat energiatehokkuusvaatimukset, olisi tutkittava perusteellisessa jatkotutkimuksessa. Samalla olisi arvioitava, onko mahdollista tiukentaa komission asetuksessa (EY) N:o 245/2009 (6) ja asetuksessa (EU) N:o 1194/2012 säädettyjä tuotteiden energiatehokkuusvaatimuksia, laajentaa näiden asetusten soveltamisalaa energiankulutuksen vähentämisen optimoimiseksi ja yhdistää kaikki kolme asetusta yhdeksi yhtenäiseksi valaistustuotteiden ekosuunnitteluvaatimuksia koskevaksi täytäntöönpanosäädökseksi. |
| --- | --- |

(6)

Asetuksen (EY) N:o 244/2009 uudelleentarkastelussa todetaan, että sitä, onko mahdollista vahvistaa luokkaa A vastaavat tai korkeammat energiatehokkuusvaatimukset, olisi tutkittava perusteellisessa jatkotutkimuksessa. Samalla olisi arvioitava, onko mahdollista tiukentaa komission asetuksessa (EY) N:o 245/2009 (6) ja asetuksessa (EU) N:o 1194/2012 säädettyjä tuotteiden energiatehokkuusvaatimuksia, laajentaa näiden asetusten soveltamisalaa energiankulutuksen vähentämisen optimoimiseksi ja yhdistää kaikki kolme asetusta yhdeksi yhtenäiseksi valaistustuotteiden ekosuunnitteluvaatimuksia koskevaksi täytäntöönpanosäädökseksi.

| (7) | Asetuksessa (EY) N:o 245/2009 lamppujen merkityksellisiksi ympäristönäkökohdiksi määritellään käytönaikainen energiankulutus ja elohopeapitoisuus. Jos lamppujen suorituskykyvaatimuksiin ei sisälly vaatimuksia lamppujen tehokkuudesta tai elohopeapitoisuudesta, aiheutuu tarpeeton sääntelyrasite, joka saattaa johtaa siihen, että tuote poistetaan käytöstä perusteettomasti. Siksi sääntelyä voitaisiin parantaa yhdenmukaistamalla lamppujen suorituskykyvaatimusten soveltamisala mainitussa asetuksessa säädettyjen merkityksellisten ympäristönäkökohtien soveltamisalan kanssa. |
| --- | --- |

(7)

Asetuksessa (EY) N:o 245/2009 lamppujen merkityksellisiksi ympäristönäkökohdiksi määritellään käytönaikainen energiankulutus ja elohopeapitoisuus. Jos lamppujen suorituskykyvaatimuksiin ei sisälly vaatimuksia lamppujen tehokkuudesta tai elohopeapitoisuudesta, aiheutuu tarpeeton sääntelyrasite, joka saattaa johtaa siihen, että tuote poistetaan käytöstä perusteettomasti. Siksi sääntelyä voitaisiin parantaa yhdenmukaistamalla lamppujen suorituskykyvaatimusten soveltamisala mainitussa asetuksessa säädettyjen merkityksellisten ympäristönäkökohtien soveltamisalan kanssa.

| (8) | Koska valaistuksen alalla on tarpeen tarkistaa ekologista suunnittelua ja energiamerkintää koskevia säännöksiä, on tarkoituksenmukaista tarkastella uudelleen muun muassa G9- ja R7s-kantaisten lamppujen jättämistä asetuksen soveltamisalan ulkopuolelle sekä lamppujen energiatehokkuutta koskevia vähimmäisvaatimuksia. |
| --- | --- |

(8)

Koska valaistuksen alalla on tarpeen tarkistaa ekologista suunnittelua ja energiamerkintää koskevia säännöksiä, on tarkoituksenmukaista tarkastella uudelleen muun muassa G9- ja R7s-kantaisten lamppujen jättämistä asetuksen soveltamisalan ulkopuolelle sekä lamppujen energiatehokkuutta koskevia vähimmäisvaatimuksia.

| (9) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat direktiivin 2009/125/EY 19 artiklan 1 kohdalla perustetun komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(9)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat direktiivin 2009/125/EY 19 artiklan 1 kohdalla perustetun komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 244/2009 muuttaminen

Muutetaan asetus (EY) N:o 244/2009 seuraavasti:

| 1) | Muutetaan 2 artikla seuraavasti:






  a) | Korvataan 4 alakohta seuraavasti:






  ”4. | ’erikoislampulla’ tarkoitetaan lamppua, jossa käytetään tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvia tekniikoita mutta joka on tarkoitettu käytettäväksi erikoissovelluksissa teknisessä dokumentaatiossa kuvattujen teknisten parametriensa vuoksi. Erikoissovelluksia ovat sellaisia teknisiä parametreja vaativat sovellukset, joita ei tarvita tavallisten paikkojen tai esineiden valaisemiseen tavanomaisissa olosuhteissa. Nämä sovellukset kuuluvat seuraaviin tyyppeihin:






  a) | sovellukset, joissa valon päätarkoitus ei ole valaistus, kuten






  i) | valon säteily vaikuttavana tekijänä kemiallisissa tai biologisissa prosesseissa (esimerkiksi polymerointi, kuivaamisessa tai kovettamisessa käytetty ultraviolettivalo, fotodynaaminen terapia, puutarhaviljely, lemmikkieläinten hoito, hyönteistentorjuntatuotteet); |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

1)

Muutetaan 2 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan 4 alakohta seuraavasti:

”4.

’erikoislampulla’ tarkoitetaan lamppua, jossa käytetään tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvia tekniikoita mutta joka on tarkoitettu käytettäväksi erikoissovelluksissa teknisessä dokumentaatiossa kuvattujen teknisten parametriensa vuoksi. Erikoissovelluksia ovat sellaisia teknisiä parametreja vaativat sovellukset, joita ei tarvita tavallisten paikkojen tai esineiden valaisemiseen tavanomaisissa olosuhteissa. Nämä sovellukset kuuluvat seuraaviin tyyppeihin:

a)

sovellukset, joissa valon päätarkoitus ei ole valaistus, kuten

i)

valon säteily vaikuttavana tekijänä kemiallisissa tai biologisissa prosesseissa (esimerkiksi polymerointi, kuivaamisessa tai kovettamisessa käytetty ultraviolettivalo, fotodynaaminen terapia, puutarhaviljely, lemmikkieläinten hoito, hyönteistentorjuntatuotteet);

| ii) | kuvan ottaminen ja kuvan heijastaminen (esimerkiksi kameroiden salamalaitteet, kopiokoneet, videoprojektorit); |
| --- | --- |

ii)

kuvan ottaminen ja kuvan heijastaminen (esimerkiksi kameroiden salamalaitteet, kopiokoneet, videoprojektorit);

| iii) | lämmitys (infrapunalamput); |
| --- | --- |

iii)

lämmitys (infrapunalamput);

| iv) | merkinanto (esimerkiksi liikenteen ohjaus tai lentokentän lamput); |
| --- | --- |

iv)

merkinanto (esimerkiksi liikenteen ohjaus tai lentokentän lamput);

| b) | valaistussovellukset, joissa






  i) | valon spektrijakauma on tarkoitettu muuttamaan valaistun paikan tai esineen ulkonäköä sen lisäksi, että se tehdään näkyväksi (esimerkiksi näytteillä olevien elintarvikkeiden valaisu tai liitteessä I olevassa 1 kohdassa määritellyt värilliset lamput), lukuun ottamatta ekvivalentin värilämpötilan poikkeamia; tai |
| --- | --- | --- |

b)

valaistussovellukset, joissa

i)

valon spektrijakauma on tarkoitettu muuttamaan valaistun paikan tai esineen ulkonäköä sen lisäksi, että se tehdään näkyväksi (esimerkiksi näytteillä olevien elintarvikkeiden valaisu tai liitteessä I olevassa 1 kohdassa määritellyt värilliset lamput), lukuun ottamatta ekvivalentin värilämpötilan poikkeamia; tai

| ii) | valon spektrijakauma on mukautettu tietyn teknisen laitteen erityistarpeisiin sen lisäksi, että paikka tai esine tehdään näkyväksi ihmisille (esimerkiksi studiovalaistus, tehostevalot, teatterivalaistus); tai |
| --- | --- |

ii)

valon spektrijakauma on mukautettu tietyn teknisen laitteen erityistarpeisiin sen lisäksi, että paikka tai esine tehdään näkyväksi ihmisille (esimerkiksi studiovalaistus, tehostevalot, teatterivalaistus); tai

| iii) | valaistu paikka tai esine vaatii erityistä suojelua valonlähteen kielteisiltä vaikutuksilta (esimerkiksi valoherkkien potilaiden tai valoherkkien museoesineiden valaistus erityisten suodattimien avulla); tai |
| --- | --- |

iii)

valaistu paikka tai esine vaatii erityistä suojelua valonlähteen kielteisiltä vaikutuksilta (esimerkiksi valoherkkien potilaiden tai valoherkkien museoesineiden valaistus erityisten suodattimien avulla); tai

| iv) | valaistusta tarvitaan ainoastaan hätätilanteissa (esimerkiksi hätävalaisimet tai hätävalaistuksen liitäntälaitteet); tai |
| --- | --- |

iv)

valaistusta tarvitaan ainoastaan hätätilanteissa (esimerkiksi hätävalaisimet tai hätävalaistuksen liitäntälaitteet); tai

| v) | valaistustuotteiden on siedettävä äärimmäisiä fyysisiä olosuhteita (kuten tärinää tai alle – 20 °C:n tai yli 50 °C:n lämpötiloja). |
| --- | --- |

v)

valaistustuotteiden on siedettävä äärimmäisiä fyysisiä olosuhteita (kuten tärinää tai alle – 20 °C:n tai yli 50 °C:n lämpötiloja).

Yli 60 mm:n pituiset hehkulamput eivät ole erikoislamppuja, jos ne sietävät ainoastaan mekaanisia iskuja tai tärinää eivätkä ole liikenteen merkinannossa käytettäviä hehkulamppuja tai jos niiden mitoitusteho on yli 25 W ja niillä väitetään olevan samoja erityisiä ominaisuuksia kuin asetuksen (EU) N:o 874/2012 mukaisilla korkeampien energiatehokkuusluokkien lampuilla (esimerkiksi ei sähkömagneettisia häiriöitä, värintoistoindeksin arvo vähintään 95 ja UV-säteilyä enintään 2 mW/1 000 lm);”

| b) | Korvataan 9 alakohta seuraavasti:






  ”9. | ’halogeenilampulla’ tarkoitetaan hehkulankalamppua, jonka hehkulanka koostuu volframista ja sijaitsee halogeenejä tai halogeeniyhdisteitä sisältävän kaasun ympäröimänä kvartsi- tai kovalasikuvussa, joka voidaan upottaa ulompaan kupuun. Halogeenilamppu voidaan toimittaa integroidun teholähteen kanssa;” |
| --- | --- | --- |

b)

Korvataan 9 alakohta seuraavasti:

”9.

’halogeenilampulla’ tarkoitetaan hehkulankalamppua, jonka hehkulanka koostuu volframista ja sijaitsee halogeenejä tai halogeeniyhdisteitä sisältävän kaasun ympäröimänä kvartsi- tai kovalasikuvussa, joka voidaan upottaa ulompaan kupuun. Halogeenilamppu voidaan toimittaa integroidun teholähteen kanssa;”

| c) | Lisätään 19 alakohta seuraavasti:






  ”19. | ’liikenteen merkinannossa käytettävällä hehkulampulla’ tarkoitetaan hehkulamppua, jonka nimellisjännite on yli 60 V ja vikaantumisaste alle 2 prosenttia ensimmäisten 1 000 käyttötunnin aikana.” |
| --- | --- | --- |

c)

Lisätään 19 alakohta seuraavasti:

”19.

’liikenteen merkinannossa käytettävällä hehkulampulla’ tarkoitetaan hehkulamppua, jonka nimellisjännite on yli 60 V ja vikaantumisaste alle 2 prosenttia ensimmäisten 1 000 käyttötunnin aikana.”

| 2) | Korvataan 3 artikla seuraavasti:
  ”3 artikla
  Ekosuunnitteluvaatimukset
  1.   Ympärisäteilevien kotitalouslamppujen on täytettävä liitteessä II esitetyt ekosuunnitteluvaatimukset.
  Kutakin ekosuunnitteluvaatimusta sovelletaan seuraavien vaiheiden mukaisesti: | Vaihe 1: 1 päivästä syyskuuta 2009 |
| --- | --- | --- |

2)

Korvataan 3 artikla seuraavasti:

”3 artikla

Ekosuunnitteluvaatimukset

1.   Ympärisäteilevien kotitalouslamppujen on täytettävä liitteessä II esitetyt ekosuunnitteluvaatimukset.

Kutakin ekosuunnitteluvaatimusta sovelletaan seuraavien vaiheiden mukaisesti:

Vaihe 1: 1 päivästä syyskuuta 2009

| | Vaihe 2: 1 päivästä syyskuuta 2010 |
| --- | --- |

Vaihe 2: 1 päivästä syyskuuta 2010

| | Vaihe 3: 1 päivästä syyskuuta 2011 |
| --- | --- |

Vaihe 3: 1 päivästä syyskuuta 2011

| | Vaihe 4: 1 päivästä syyskuuta 2012 |
| --- | --- |

Vaihe 4: 1 päivästä syyskuuta 2012

| | Vaihe 5: 1 päivästä syyskuuta 2013 |
| --- | --- |

Vaihe 5: 1 päivästä syyskuuta 2013

| | Vaihe 6: 1 päivästä syyskuuta 2018. |
| --- | --- |

Vaihe 6: 1 päivästä syyskuuta 2018.

Jollei vaatimusta korvata tai jollei toisin mainita, vaatimus pysyy voimassa yhdessä muiden myöhemmin käyttöönotettujen vaatimusten kanssa.

2.   Erikoislamppujen on täytettävä seuraavat vaatimukset:

| a) | Jos lampun värikoordinaatit ovat aina alueella | x < 0,270 tai x > 0,530 |
| --- | --- | --- |

a)

Jos lampun värikoordinaatit ovat aina alueella

x < 0,270 tai x > 0,530

| | y < – 2,3172 x2 + 2,3653 x – 0,2199 tai y > – 2,3172 x2 + 2,3653 x – 0,1595, |
| --- | --- |

y < – 2,3172 x2 + 2,3653 x – 0,2199 tai y > – 2,3172 x2 + 2,3653 x – 0,1595,

värikoordinaatit on ilmoitettava direktiivin 2009/125/EY 8 artiklan mukaista vaatimustenmukaisuuden arviointia varten laadittavassa teknisessä dokumentaatiossa, jossa on mainittava, että näiden koordinaattien vuoksi kyseinen lamppu on erikoislamppu.

| b) | Kaikkien erikoislamppujen käyttötarkoitus on ilmoitettava kaikentyyppisissä tuotetiedoissa, joissa on myös annettava varoitus, ettei erikoislamppuja ole tarkoitettu käytettäviksi muissa sovelluksissa.
  Direktiivin 2009/125/EY 8 artiklan mukaista vaatimustenmukaisuuden arviointia varten laadittavassa teknisessä dokumentaatiossa on lueteltava tekniset parametrit, joiden vuoksi lamppu soveltuu ainoastaan ilmoitettuun käyttötarkoitukseen.
  Parametrit voidaan tarvittaessa luetella siten, että vältetään valmistajan teollis- ja tekijänoikeuksiin liittyvien kaupallisesti arkaluonteisten tietojen paljastaminen.
  Jos lamppu on loppukäyttäjän nähtävissä ennen lampun ostoa, pakkauksen päällä on ilmoitettava selkeästi ja näkyvästi






  i) | käyttötarkoitus, |
| --- | --- | --- |

b)

Kaikkien erikoislamppujen käyttötarkoitus on ilmoitettava kaikentyyppisissä tuotetiedoissa, joissa on myös annettava varoitus, ettei erikoislamppuja ole tarkoitettu käytettäviksi muissa sovelluksissa.

Direktiivin 2009/125/EY 8 artiklan mukaista vaatimustenmukaisuuden arviointia varten laadittavassa teknisessä dokumentaatiossa on lueteltava tekniset parametrit, joiden vuoksi lamppu soveltuu ainoastaan ilmoitettuun käyttötarkoitukseen.

Parametrit voidaan tarvittaessa luetella siten, että vältetään valmistajan teollis- ja tekijänoikeuksiin liittyvien kaupallisesti arkaluonteisten tietojen paljastaminen.

Jos lamppu on loppukäyttäjän nähtävissä ennen lampun ostoa, pakkauksen päällä on ilmoitettava selkeästi ja näkyvästi

i)

käyttötarkoitus,

| ii) | se, ettei tuote sovellu kotitalouden huonevalaistukseen sekä |
| --- | --- |

ii)

se, ettei tuote sovellu kotitalouden huonevalaistukseen sekä

| iii) | tekniset parametrit, joiden vuoksi lamppu soveltuu ainoastaan ilmoitettuun käyttötarkoitukseen. |
| --- | --- |

iii)

tekniset parametrit, joiden vuoksi lamppu soveltuu ainoastaan ilmoitettuun käyttötarkoitukseen.

Edellä iii luetelmakohdassa tarkoitetut tiedot voidaan vaihtoehtoisesti ilmoittaa pakkauksen sisällä.”

2 artikla

Asetuksen (EY) N:o 245/2009 muuttaminen

Muutetaan asetuksen (EY) N:o 245/2009 liite III tämän asetuksen liitteen I mukaisesti.

3 artikla

Asetuksen (EU) N:o 1194/2012 muuttaminen

Muutetaan asetus (EU) N:o 1194/2012 seuraavasti:

| 1) | Muutetaan 2 artikla seuraavasti:






  a) | Korvataan 4 alakohta seuraavasti:






  ”4. | ’erikoistuotteella’ tarkoitetaan tuotetta, jossa käytetään tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvia tekniikoita mutta joka on tarkoitettu käytettäväksi erikoissovelluksissa teknisessä dokumentaatiossa kuvattujen teknisten parametriensa vuoksi. Erikoissovelluksia ovat sellaisia teknisiä parametreja vaativat sovellukset, joita ei tarvita tavallisten paikkojen tai esineiden valaisemiseen tavanomaisissa olosuhteissa. Nämä sovellukset kuuluvat seuraaviin tyyppeihin:






  a) | sovellukset, joissa valon päätarkoitus ei ole valaistus, kuten






  i) | valon säteily vaikuttavana tekijänä kemiallisissa tai biologisissa prosesseissa (esimerkiksi polymerointi, kuivaamisessa tai kovettamisessa käytetty ultraviolettivalo, fotodynaaminen terapia, puutarhaviljely, lemmikkieläinten hoito, hyönteistentorjuntatuotteet); |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

1)

Muutetaan 2 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan 4 alakohta seuraavasti:

”4.

’erikoistuotteella’ tarkoitetaan tuotetta, jossa käytetään tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvia tekniikoita mutta joka on tarkoitettu käytettäväksi erikoissovelluksissa teknisessä dokumentaatiossa kuvattujen teknisten parametriensa vuoksi. Erikoissovelluksia ovat sellaisia teknisiä parametreja vaativat sovellukset, joita ei tarvita tavallisten paikkojen tai esineiden valaisemiseen tavanomaisissa olosuhteissa. Nämä sovellukset kuuluvat seuraaviin tyyppeihin:

a)

sovellukset, joissa valon päätarkoitus ei ole valaistus, kuten

i)

valon säteily vaikuttavana tekijänä kemiallisissa tai biologisissa prosesseissa (esimerkiksi polymerointi, kuivaamisessa tai kovettamisessa käytetty ultraviolettivalo, fotodynaaminen terapia, puutarhaviljely, lemmikkieläinten hoito, hyönteistentorjuntatuotteet);

| ii) | kuvan ottaminen ja kuvan heijastaminen (esimerkiksi kameroiden salamalaitteet, kopiokoneet, videoprojektorit); |
| --- | --- |

ii)

kuvan ottaminen ja kuvan heijastaminen (esimerkiksi kameroiden salamalaitteet, kopiokoneet, videoprojektorit);

| iii) | lämmitys (infrapunalamput); |
| --- | --- |

iii)

lämmitys (infrapunalamput);

| iv) | merkinanto (esimerkiksi liikenteen ohjaus tai lentokentän lamput); |
| --- | --- |

iv)

merkinanto (esimerkiksi liikenteen ohjaus tai lentokentän lamput);

| b) | valaistussovellukset, joissa






  i) | valon spektrijakauma on tarkoitettu muuttamaan valaistun paikan tai esineen ulkonäköä sen lisäksi, että se tehdään näkyväksi (esimerkiksi näytteillä olevien elintarvikkeiden valaisu tai liitteessä I olevassa 1 kohdassa määritellyt värilliset lamput), lukuun ottamatta ekvivalentin värilämpötilan poikkeamia; tai |
| --- | --- | --- |

b)

valaistussovellukset, joissa

i)

valon spektrijakauma on tarkoitettu muuttamaan valaistun paikan tai esineen ulkonäköä sen lisäksi, että se tehdään näkyväksi (esimerkiksi näytteillä olevien elintarvikkeiden valaisu tai liitteessä I olevassa 1 kohdassa määritellyt värilliset lamput), lukuun ottamatta ekvivalentin värilämpötilan poikkeamia; tai

| ii) | valon spektrijakauma on mukautettu tietyn teknisen laitteen erityistarpeisiin sen lisäksi, että paikka tai esine tehdään näkyväksi ihmisille (esimerkiksi studiovalaistus, tehostevalot, teatterivalaistus); tai |
| --- | --- |

ii)

valon spektrijakauma on mukautettu tietyn teknisen laitteen erityistarpeisiin sen lisäksi, että paikka tai esine tehdään näkyväksi ihmisille (esimerkiksi studiovalaistus, tehostevalot, teatterivalaistus); tai

| iii) | valaistu paikka tai esine vaatii erityistä suojelua valonlähteen kielteisiltä vaikutuksilta (esimerkiksi valoherkkien potilaiden tai valoherkkien museoesineiden valaistus erityisten suodattimien avulla); tai |
| --- | --- |

iii)

valaistu paikka tai esine vaatii erityistä suojelua valonlähteen kielteisiltä vaikutuksilta (esimerkiksi valoherkkien potilaiden tai valoherkkien museoesineiden valaistus erityisten suodattimien avulla); tai

| iv) | valaistusta tarvitaan ainoastaan hätätilanteissa (esimerkiksi hätävalaisimet tai hätävalaistuksen liitäntälaitteet); tai |
| --- | --- |

iv)

valaistusta tarvitaan ainoastaan hätätilanteissa (esimerkiksi hätävalaisimet tai hätävalaistuksen liitäntälaitteet); tai

| v) | valaistustuotteiden on siedettävä äärimmäisiä fyysisiä olosuhteita (kuten tärinää tai alle – 20 °C:n tai yli 50 °C:n lämpötiloja). |
| --- | --- |

v)

valaistustuotteiden on siedettävä äärimmäisiä fyysisiä olosuhteita (kuten tärinää tai alle – 20 °C:n tai yli 50 °C:n lämpötiloja).

Yli 60 mm:n pituiset hehkulamput eivät ole erikoistuotteita, jos ne sietävät ainoastaan mekaanisia iskuja tai tärinää eivätkä ole liikenteen merkinannossa käytettäviä hehkulamppuja tai jos niiden mitoitusteho on yli 25 W ja niillä väitetään olevan samoja erityisiä ominaisuuksia kuin asetuksen (EU) N:o 874/2012 mukaisilla korkeampien energiatehokkuusluokkien lampuilla (esimerkiksi ei sähkömagneettisia häiriöitä, värintoistoindeksin arvo vähintään 95 ja UV-säteilyä enintään 2 mW/1 000 lm);”

| b) | Korvataan 28 alakohta seuraavasti:






  ”28. | ’valaisimella’ tarkoitetaan tuotetta, joka levittää, suodattaa tai muuttaa yhdestä tai useammasta lampusta tulevaa valoa ja johon sisältyvät kaikki osat, joita tarvitaan lamppujen ja tarvittaessa kytkentäapulaitteiden tukemiseen, kiinnittämiseen ja suojaamiseen sekä niiden liittämiseen sähkönsyöttöön. Jos tuotteen päätarkoitus ei ole valaistus ja jos tuote on riippuvainen energiansyötöstä täyttääkseen päätarkoituksensa käytön aikana (esimerkiksi jääkaapit, ompelukoneet, endoskoopit ja verianalysaattorit), sitä ei pidetä valaisimena tämän asetuksen soveltamiseksi;” |
| --- | --- | --- |

b)

Korvataan 28 alakohta seuraavasti:

”28.

’valaisimella’ tarkoitetaan tuotetta, joka levittää, suodattaa tai muuttaa yhdestä tai useammasta lampusta tulevaa valoa ja johon sisältyvät kaikki osat, joita tarvitaan lamppujen ja tarvittaessa kytkentäapulaitteiden tukemiseen, kiinnittämiseen ja suojaamiseen sekä niiden liittämiseen sähkönsyöttöön. Jos tuotteen päätarkoitus ei ole valaistus ja jos tuote on riippuvainen energiansyötöstä täyttääkseen päätarkoituksensa käytön aikana (esimerkiksi jääkaapit, ompelukoneet, endoskoopit ja verianalysaattorit), sitä ei pidetä valaisimena tämän asetuksen soveltamiseksi;”

| c) | Lisätään 31 alakohta seuraavasti:






  ”31. | ’liikenteen merkinannossa käytettävällä hehkulampulla’ tarkoitetaan hehkulamppua, jonka nimellisjännite on yli 60 V ja vikaantumisaste alle 2 prosenttia ensimmäisten 1 000 käyttötunnin aikana.” |
| --- | --- | --- |

c)

Lisätään 31 alakohta seuraavasti:

”31.

’liikenteen merkinannossa käytettävällä hehkulampulla’ tarkoitetaan hehkulamppua, jonka nimellisjännite on yli 60 V ja vikaantumisaste alle 2 prosenttia ensimmäisten 1 000 käyttötunnin aikana.”

| 2) | Muutetaan liitteet I, III ja IV tämän asetuksen liitteen II mukaisesti. |
| --- | --- |

2)

Muutetaan liitteet I, III ja IV tämän asetuksen liitteen II mukaisesti.

4 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kuuden kuukauden kuluttua sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 25 päivänä elokuuta 2015.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  EUVL L 285, 31.10.2009, s. 10.

1

(2)  Komission asetus (EY) N:o 244/2009, annettu 18 päivänä maaliskuuta 2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/32/EY täytäntöönpanemisesta ympärisäteilevien kotitalouslamppujen ekologista suunnittelua koskevien vaatimusten osalta (EUVL L 76, 24.3.2009, s. 3).

2

(3)  Komission direktiivi 98/11/EY, annettu 27 päivänä tammikuuta 1998, neuvoston direktiivin 92/75/ETY täytäntöönpanemiseksi kotitalouslamppujen energiankulutusmerkinnän osalta (EYVL L 71, 10.3.1998, s. 1).

3

(4)  Komission delegoitu asetus (EU) N:o 874/2012, annettu 12 päivänä heinäkuuta 2012, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/30/EU täydentämisestä sähkölamppujen ja valaisimien energiamerkinnän osalta (EUVL L 258, 26.9.2012, s. 1).

4

(5)  Komission asetus (EU) N:o 1194/2012, annettu 12 päivänä joulukuuta 2012, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/125/EY täytäntöönpanemisesta suunnattujen lamppujen, loistediodilamppujen ja niihin liittyvien laitteiden ekologista suunnittelua koskevien vaatimusten osalta (EUVL L 342, 14.12.2012, s. 1).

5

(6)  Komission asetus (EY) N:o 245/2009, annettu 18 päivänä maaliskuuta 2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/32/EY täytäntöön panemisesta loistelamppujen, joissa ei ole sisäistä virranrajoitinta, suurpainepurkauslamppujen sekä virranrajoittimien ja valaisimien, joissa voidaan käyttää tällaisia lamppuja, ekologista suunnittelua koskevien vaatimusten osalta ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/55/EY kumoamisesta (EUVL L 76, 24.3.2009, s. 17).

6

---

LIITE I

Muutokset asetuksen (EY) N:o 245/2009 liitteeseen III

| 1. | Korvataan liitteessä III olevan 1.2 kohdan B alakohdan viimeinen alakohta seuraavasti:
  ”Suurpainenatriumlampuilla, joille on asetettu lamppujen tehokkuusvaatimukset, on oltava vähintään taulukossa 13 esitetyt valovirran alenemakertoimet ja lampun eloonjäämiskertoimet:

  Taulukko 13


  Suurpainenatriumlamppujen valovirran alenemakertoimet (LLMF) ja lampun eloonjäämiskertoimet (LSF) (2. vaihe)









  Suurpainenatriumlampun luokka ja käyttötunnit mittausta varten | Valovirran alenemakerroin | Lampun eloonjäämiskerroin |
| --- | --- | --- | --- |
| P ≤ 75 W – LLMF ja LSF mitattu 12 000 käyttötunnin jälkeen | Ra ≤ 60 | > 0,80 | > 0,90 |
| Ra > 60 | > 0,75 | > 0,75 |
| Kaikki jälkiasennettavat lamput, jotka on suunniteltu toimimaan suurpaine-elohopealamppujen virranrajoittimen kanssa | > 0,75 | > 0,80 |
| P > 75 W ≤ 605 W – LLMF ja LSF mitattu 16 000 käyttötunnin jälkeen | Ra ≤ 60 | > 0,85 | > 0,90 |
| Ra > 60 | > 0,70 | > 0,65 |
| Kaikki jälkiasennettavat lamput, jotka on suunniteltu toimimaan suurpaine-elohopealamppujen virranrajoittimen kanssa | > 0,75 | > 0,55 |

1.

Korvataan liitteessä III olevan 1.2 kohdan B alakohdan viimeinen alakohta seuraavasti:

”Suurpainenatriumlampuilla, joille on asetettu lamppujen tehokkuusvaatimukset, on oltava vähintään taulukossa 13 esitetyt valovirran alenemakertoimet ja lampun eloonjäämiskertoimet:

Taulukko 13

Suurpainenatriumlamppujen valovirran alenemakertoimet (LLMF) ja lampun eloonjäämiskertoimet (LSF) (2. vaihe)

Suurpainenatriumlampun luokka ja käyttötunnit mittausta varten

Valovirran alenemakerroin

Lampun eloonjäämiskerroin

P ≤ 75 W – LLMF ja LSF mitattu 12 000 käyttötunnin jälkeen

Ra ≤ 60

> 0,80

> 0,90

Ra > 60

> 0,75

> 0,75

Kaikki jälkiasennettavat lamput, jotka on suunniteltu toimimaan suurpaine-elohopealamppujen virranrajoittimen kanssa

> 0,75

> 0,80

P > 75 W ≤ 605 W – LLMF ja LSF mitattu 16 000 käyttötunnin jälkeen

Ra ≤ 60

> 0,85

> 0,90

Ra > 60

> 0,70

> 0,65

Kaikki jälkiasennettavat lamput, jotka on suunniteltu toimimaan suurpaine-elohopealamppujen virranrajoittimen kanssa

> 0,75

> 0,55

Taulukossa 13 esitettyjä vaatimuksia, jotka koskevat jälkiasennettavia lamppuja, jotka on suunniteltu toimimaan suurpaine-elohopealamppujen virranrajoittimen kanssa, sovelletaan kuuden vuoden ajan tämän asetuksen voimaantulosta.”

| 2. | Korvataan liitteessä III olevan 1.2 kohdan C alakohta seuraavasti:
  ”C.   Kolmannen vaiheen vaatimukset

  Kahdeksan vuoden kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta:
  Monimetallilampuilla, joille on asetettu lamppujen tehokkuusvaatimukset, on oltava vähintään taulukossa 14 esitetyt valovirran alenemakertoimet ja lampun eloonjäämiskertoimet:

  Taulukko 14


  Monimetallilamppujen valovirran alenemakertoimet (LLMF) ja lampun eloonjäämiskertoimet (LSF) (3. vaihe)








  Käyttötunnit | Valovirran alenemakerroin | Lampun eloonjäämiskerroin |
| --- | --- | --- | --- |
| 12 000 | > 0,80 | > 0,80” |

2.

Korvataan liitteessä III olevan 1.2 kohdan C alakohta seuraavasti:

”C.   Kolmannen vaiheen vaatimukset

Kahdeksan vuoden kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta:

Monimetallilampuilla, joille on asetettu lamppujen tehokkuusvaatimukset, on oltava vähintään taulukossa 14 esitetyt valovirran alenemakertoimet ja lampun eloonjäämiskertoimet:

Taulukko 14

Monimetallilamppujen valovirran alenemakertoimet (LLMF) ja lampun eloonjäämiskertoimet (LSF) (3. vaihe)

Käyttötunnit

Valovirran alenemakerroin

Lampun eloonjäämiskerroin

12 000

> 0,80

> 0,80”

---

LIITE II

Muutokset asetuksen (EU) N:o 1194/2012 liitteisiin I, III ja IV

| 1. | Korvataan liitteessä I oleva 2 kohta seuraavasti:






  ”2. | Kaikissa erikoistuotteissa niiden käyttötarkoitus on ilmoitettava kaikentyyppisissä tuotetiedoissa, joissa on myös annettava varoitus, ettei niitä ole tarkoitettu käytettäviksi muissa sovelluksissa.
  Direktiivin 2009/125/EY 8 artiklan mukaista vaatimustenmukaisuuden arviointia varten laadittavassa teknisessä dokumentaatiossa on lueteltava tekniset parametrit, joiden vuoksi tuote soveltuu ainoastaan ilmoitettuun käyttötarkoitukseen.
  Parametrit voidaan tarvittaessa luetella siten, että vältetään valmistajan teollis- ja tekijänoikeuksiin liittyvien kaupallisesti arkaluonteisten tietojen paljastaminen.
  Jos tuote on loppukäyttäjän nähtävissä ennen tuotteen ostoa, pakkauksen päällä on ilmoitettava selkeästi ja näkyvästi






  a) | käyttötarkoitus, |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Korvataan liitteessä I oleva 2 kohta seuraavasti:

”2.

Kaikissa erikoistuotteissa niiden käyttötarkoitus on ilmoitettava kaikentyyppisissä tuotetiedoissa, joissa on myös annettava varoitus, ettei niitä ole tarkoitettu käytettäviksi muissa sovelluksissa.

Direktiivin 2009/125/EY 8 artiklan mukaista vaatimustenmukaisuuden arviointia varten laadittavassa teknisessä dokumentaatiossa on lueteltava tekniset parametrit, joiden vuoksi tuote soveltuu ainoastaan ilmoitettuun käyttötarkoitukseen.

Parametrit voidaan tarvittaessa luetella siten, että vältetään valmistajan teollis- ja tekijänoikeuksiin liittyvien kaupallisesti arkaluonteisten tietojen paljastaminen.

Jos tuote on loppukäyttäjän nähtävissä ennen tuotteen ostoa, pakkauksen päällä on ilmoitettava selkeästi ja näkyvästi

a)

käyttötarkoitus,

| b) | se, ettei tuote sovellu kotitalouden huonevalaistukseen sekä |
| --- | --- |

b)

se, ettei tuote sovellu kotitalouden huonevalaistukseen sekä

| c) | tekniset parametrit, joiden vuoksi lamppu soveltuu ainoastaan ilmoitettuun käyttötarkoitukseen. |
| --- | --- |

c)

tekniset parametrit, joiden vuoksi lamppu soveltuu ainoastaan ilmoitettuun käyttötarkoitukseen.

Edellä c alakohdassa tarkoitetut tiedot voidaan vaihtoehtoisesti antaa pakkauksen sisällä.”

| 2. | Korvataan liitteessä III oleva 2.3 kohta seuraavasti:
  ”2.3   Verkkovirtalähteen ja lamppujen välille asennettaviksi suunniteltujen laitteiden toimintavaatimukset









  a) | Verkkovirtalähteen ja lamppujen välille asennettaviksi suunniteltujen laitteiden on vaiheesta 2 alkaen täytettävä tekniikan viimeisintä kehitystä edustavat vaatimukset, jotka koskevat yhteensopivuutta sellaisten lamppujen kanssa, joiden energiatehokkuusindeksi (laskettuna sekä suunnatuille että ympärisäteileville lampuille tämän liitteen 1.1 kohdassa esitetyllä menetelmällä) on enintään






  — | 0,24 ympärisäteileville lampuille (kun oletetaan, että Φuse = valovirran kokonaismitoitusarvo); |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Korvataan liitteessä III oleva 2.3 kohta seuraavasti:

”2.3   Verkkovirtalähteen ja lamppujen välille asennettaviksi suunniteltujen laitteiden toimintavaatimukset

a)

Verkkovirtalähteen ja lamppujen välille asennettaviksi suunniteltujen laitteiden on vaiheesta 2 alkaen täytettävä tekniikan viimeisintä kehitystä edustavat vaatimukset, jotka koskevat yhteensopivuutta sellaisten lamppujen kanssa, joiden energiatehokkuusindeksi (laskettuna sekä suunnatuille että ympärisäteileville lampuille tämän liitteen 1.1 kohdassa esitetyllä menetelmällä) on enintään

—

0,24 ympärisäteileville lampuille (kun oletetaan, että Φuse = valovirran kokonaismitoitusarvo);

| — | 0,40 suunnatuille lampuille. |
| --- | --- |

—

0,40 suunnatuille lampuille.

Kun himmennin on kytketty pienimmälle asetukselle, jolla käytetyt lamput kuluttavat virtaa, käytettyjen lamppujen on säteiltävä vähintään 1 prosentti niiden täyden kuorman valovirrasta.

Kun valaisin saatetaan markkinoille ja valaisimen mukana toimitetaan lamput, jotka loppukäyttäjä voi vaihtaa, näiden lamppujen on kuuluttava jompaankumpaan delegoidun asetuksen (EU) N:o 874/2012 mukaisista kahdesta korkeimmasta energiatehokkuusluokasta, joiden kanssa valaisin on merkinnän mukaan yhteensopiva.

| b) | Vaiheesta 3 alkaen valaisimen, joka on suunniteltu lampuille, jotka ovat loppukäyttäjän vaihdettavissa, ja joka on saatettu markkinoille, on oltava täysin yhteensopiva vähintään delegoidun asetuksen (EU) N:o 874/2012 mukaiseen energiatehokkuusluokkaan A+ kuuluvien lamppujen kanssa. Tällaisten valaisinten teknisessä dokumentaatiossa, joka on laadittu direktiivin 2009/125/EY 8 artiklan mukaista vaatimustenmukaisuuden arviointia varten, on lueteltava vähintään yksi realistinen yhdistelmä tuoteasetuksia ja olosuhteita, joissa tuote voidaan testata.” |
| --- | --- |

b)

Vaiheesta 3 alkaen valaisimen, joka on suunniteltu lampuille, jotka ovat loppukäyttäjän vaihdettavissa, ja joka on saatettu markkinoille, on oltava täysin yhteensopiva vähintään delegoidun asetuksen (EU) N:o 874/2012 mukaiseen energiatehokkuusluokkaan A+ kuuluvien lamppujen kanssa. Tällaisten valaisinten teknisessä dokumentaatiossa, joka on laadittu direktiivin 2009/125/EY 8 artiklan mukaista vaatimustenmukaisuuden arviointia varten, on lueteltava vähintään yksi realistinen yhdistelmä tuoteasetuksia ja olosuhteita, joissa tuote voidaan testata.”

| 3. | Korvataan liitteessä IV oleva 3 kohta seuraavasti:
  ”3.   Tarkastusmenettely verkkovirtalähteen ja lamppujen välille asennettaviksi suunnitelluille laitteille

  Jäsenvaltion viranomaisten on testattava yksi laite.
  Laitteen katsotaan olevan tässä asetuksessa vahvistettujen vaatimusten mukainen, jos se on liitteessä III olevassa 2.3 kohdassa annettujen yhteensopivuusvaatimusten mukainen, kun yhteensopivuuden arviointiin sovelletaan tekniikan viimeisintä kehitystä edustavia menetelmiä ja arviointiperusteita, mukaan luettuina niihin asiakirjoihin sisältyvät menetelmät ja arviointiperusteet, joiden viitenumerot on julkaistu tätä tarkoitusta varten Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Jos laitteen todetaan olevan yhteensopimaton liitteessä III olevan 2.3 kohdan a alakohdassa annettujen yhteensopivuusvaatimusten osalta, mallin katsotaan silti olevan vaatimustenmukainen, jos se täyttää liitteessä III olevassa 3.3 kohdassa tai komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 874/2012 3 artiklan 2 kohdassa annetut tuotetietovaatimukset.
  Lampun liitäntälaitteet on testattava yhteensopivuusvaatimusten lisäksi myös liitteessä III olevassa 1.2 kohdassa annettujen tehokkuusvaatimusten osalta. Testi on tehtävä yksittäiselle lampun liitäntälaitteelle eikä useiden lampun liitäntälaitteiden yhdistelmälle, vaikka malli olisi suunniteltu siten, että se on riippuvainen muista lampun liitäntälaitteista, jotta se voi ohjata lamppua (lamppuja) tietyssä valaisinjärjestelmässä. Mallin katsotaan olevan vaatimustenmukainen, jos tulokset eivät poikkea raja-arvoista yli 2,5 prosenttia. Jos tulokset poikkeavat raja-arvoista yli 2,5 prosenttia, on testattava vielä kolme laitetta. Mallin katsotaan olevan vaatimustenmukainen, jos kolmen jälkimmäisen testin tulosten keskiarvo ei poikkea raja-arvoista yli 2,5 prosenttia.
  Valaisimet, jotka on tarkoitettu markkinoitaviksi loppukäyttäjille, on tarkastettava yhteensopivuusvaatimusten lisäksi myös sen suhteen, onko pakkauksessa mukana lamppuja. Mallin katsotaan olevan vaatimusten mukainen, jos lamppuja ei ole tai jos mukana olevat lamput kuuluvat liitteessä III olevassa 2.3 kohdassa vaadittuihin energialuokkiin.
  Himmentimet on yhteensopivuusvaatimusten lisäksi testattava hehkulankalamppujen kanssa siten, että himmennin on alhaisimmalla asetuksella. Mallin katsotaan olevan vaatimusten mukainen, kun himmennin on asennettu valmistajan ohjeiden mukaisesti ja lamput tuottavat vähintään 1 prosentin niiden täyden kuorman valovirrasta.
  Jos malli ei täytä edellä tarkoitettuja sovellettavia vaatimustenmukaisuusvaatimuksia, sen ei katsota olevan vaatimusten mukainen. Jäsenvaltion viranomaisten on toimitettava testitulokset ja muut merkitykselliset tiedot muiden jäsenvaltioiden viranomaisille ja komissiolle kuukauden kuluessa mallin vaatimustenvastaisuutta koskevan päätöksen tekemisestä.” |
| --- | --- |

3.

Korvataan liitteessä IV oleva 3 kohta seuraavasti:

”3.   Tarkastusmenettely verkkovirtalähteen ja lamppujen välille asennettaviksi suunnitelluille laitteille

Jäsenvaltion viranomaisten on testattava yksi laite.

Laitteen katsotaan olevan tässä asetuksessa vahvistettujen vaatimusten mukainen, jos se on liitteessä III olevassa 2.3 kohdassa annettujen yhteensopivuusvaatimusten mukainen, kun yhteensopivuuden arviointiin sovelletaan tekniikan viimeisintä kehitystä edustavia menetelmiä ja arviointiperusteita, mukaan luettuina niihin asiakirjoihin sisältyvät menetelmät ja arviointiperusteet, joiden viitenumerot on julkaistu tätä tarkoitusta varten Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Jos laitteen todetaan olevan yhteensopimaton liitteessä III olevan 2.3 kohdan a alakohdassa annettujen yhteensopivuusvaatimusten osalta, mallin katsotaan silti olevan vaatimustenmukainen, jos se täyttää liitteessä III olevassa 3.3 kohdassa tai komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 874/2012 3 artiklan 2 kohdassa annetut tuotetietovaatimukset.

Lampun liitäntälaitteet on testattava yhteensopivuusvaatimusten lisäksi myös liitteessä III olevassa 1.2 kohdassa annettujen tehokkuusvaatimusten osalta. Testi on tehtävä yksittäiselle lampun liitäntälaitteelle eikä useiden lampun liitäntälaitteiden yhdistelmälle, vaikka malli olisi suunniteltu siten, että se on riippuvainen muista lampun liitäntälaitteista, jotta se voi ohjata lamppua (lamppuja) tietyssä valaisinjärjestelmässä. Mallin katsotaan olevan vaatimustenmukainen, jos tulokset eivät poikkea raja-arvoista yli 2,5 prosenttia. Jos tulokset poikkeavat raja-arvoista yli 2,5 prosenttia, on testattava vielä kolme laitetta. Mallin katsotaan olevan vaatimustenmukainen, jos kolmen jälkimmäisen testin tulosten keskiarvo ei poikkea raja-arvoista yli 2,5 prosenttia.

Valaisimet, jotka on tarkoitettu markkinoitaviksi loppukäyttäjille, on tarkastettava yhteensopivuusvaatimusten lisäksi myös sen suhteen, onko pakkauksessa mukana lamppuja. Mallin katsotaan olevan vaatimusten mukainen, jos lamppuja ei ole tai jos mukana olevat lamput kuuluvat liitteessä III olevassa 2.3 kohdassa vaadittuihin energialuokkiin.

Himmentimet on yhteensopivuusvaatimusten lisäksi testattava hehkulankalamppujen kanssa siten, että himmennin on alhaisimmalla asetuksella. Mallin katsotaan olevan vaatimusten mukainen, kun himmennin on asennettu valmistajan ohjeiden mukaisesti ja lamput tuottavat vähintään 1 prosentin niiden täyden kuorman valovirrasta.

Jos malli ei täytä edellä tarkoitettuja sovellettavia vaatimustenmukaisuusvaatimuksia, sen ei katsota olevan vaatimusten mukainen. Jäsenvaltion viranomaisten on toimitettava testitulokset ja muut merkitykselliset tiedot muiden jäsenvaltioiden viranomaisille ja komissiolle kuukauden kuluessa mallin vaatimustenvastaisuutta koskevan päätöksen tekemisestä.”

---

| 27.8.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 224/10 |
| --- | --- | --- | --- |

27.8.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 224/10

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2015/1429,

annettu 26 päivänä elokuuta 2015,

Kiinan kansantasavallasta ja Taiwanista peräisin olevien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kylmävalssattujen levyvalmisteiden tuontia koskevan lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 4 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

1.1   Väliaikaiset toimenpiteet

| (1) | Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, otti täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2015/501 (2), jäljempänä ’väliaikaista tullia koskeva asetus’, käyttöön Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, ja Taiwanista, jäljempänä ’asianomaiset maat’, peräisin olevien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kylmävalssattujen levyvalmisteiden tuontia koskevat väliaikaiset polkumyyntitullit. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, otti täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2015/501 (2), jäljempänä ’väliaikaista tullia koskeva asetus’, käyttöön Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, ja Taiwanista, jäljempänä ’asianomaiset maat’, peräisin olevien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kylmävalssattujen levyvalmisteiden tuontia koskevat väliaikaiset polkumyyntitullit.

| (2) | Komissio pani tutkimuksen vireille, kun Eurofer, jäljempänä ’valituksen tekijä’, esitti 13 päivänä toukokuuta 2014 valituksen ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kylmävalssattujen levyvalmisteiden unionin tuottajien puolesta. Valituksen tekijän osuus ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kylmävalssattujen levyvalmisteiden kokonaistuotannosta unionissa on noin 50 prosenttia. Valituksessa esitetty näyttö polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista ja siitä aiheutuneesta merkittävästä vahingosta oli riittävä tutkimuksen vireillepanoa varten. |
| --- | --- |

(2)

Komissio pani tutkimuksen vireille, kun Eurofer, jäljempänä ’valituksen tekijä’, esitti 13 päivänä toukokuuta 2014 valituksen ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kylmävalssattujen levyvalmisteiden unionin tuottajien puolesta. Valituksen tekijän osuus ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kylmävalssattujen levyvalmisteiden kokonaistuotannosta unionissa on noin 50 prosenttia. Valituksessa esitetty näyttö polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista ja siitä aiheutuneesta merkittävästä vahingosta oli riittävä tutkimuksen vireillepanoa varten.

1.2   Rekisteröinti

| (3) | Valituksen tekijän esitettyä pyynnön, jonka tukena oli vaadittu näyttö, komissio antoi 15 päivänä joulukuuta 2014 täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 1331/2014 (3), jäljempänä ’kirjaamisvelvoitetta koskeva asetus’, jolla asetettiin Kiinasta ja Taiwanista peräisin olevien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kylmävalssattujen levyvalmisteiden tuonti kirjaamisvelvoitteen alaiseksi 17 päivästä joulukuuta 2014. |
| --- | --- |

(3)

Valituksen tekijän esitettyä pyynnön, jonka tukena oli vaadittu näyttö, komissio antoi 15 päivänä joulukuuta 2014 täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 1331/2014 (3), jäljempänä ’kirjaamisvelvoitetta koskeva asetus’, jolla asetettiin Kiinasta ja Taiwanista peräisin olevien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kylmävalssattujen levyvalmisteiden tuonti kirjaamisvelvoitteen alaiseksi 17 päivästä joulukuuta 2014.

| (4) | Asianomaiset osapuolet väittivät, että päätös tuonnin kirjaamisesta oli perusteeton, koska perusasetuksen 14 artiklan 5 kohdan mukaiset edellytykset eivät täyttyneet. Näiden väitteiden tueksi ei kuitenkaan esitetty mitään näyttöä eivätkä väitteet perustuneet tosiseikkoihin. Tehdessään päätöstä tuonnin kirjaamisesta komissiolla oli riittävästi alustavaa näyttöä, joka oikeutti tuonnin kirjaamisen: tuonti näistä maista ja niiden markkinaosuudet kasvoivat jyrkästi. Tätä koskevat väitteet oli siksi hylättävä. |
| --- | --- |

(4)

Asianomaiset osapuolet väittivät, että päätös tuonnin kirjaamisesta oli perusteeton, koska perusasetuksen 14 artiklan 5 kohdan mukaiset edellytykset eivät täyttyneet. Näiden väitteiden tueksi ei kuitenkaan esitetty mitään näyttöä eivätkä väitteet perustuneet tosiseikkoihin. Tehdessään päätöstä tuonnin kirjaamisesta komissiolla oli riittävästi alustavaa näyttöä, joka oikeutti tuonnin kirjaamisen: tuonti näistä maista ja niiden markkinaosuudet kasvoivat jyrkästi. Tätä koskevat väitteet oli siksi hylättävä.

1.3   Myöhempi menettely

| (5) | Niiden olennaisten tosiseikkojen ja huomioiden ilmoittamisen jälkeen, joiden perusteella päätettiin ottaa käyttöön väliaikaiset polkumyyntitoimenpiteet, jäljempänä ’alustavien päätelmien ilmoittaminen’, useat asianomaiset osapuolet ilmoittivat kirjallisesti näkökantansa alustavista päätelmistä. Yksi kiinalainen viejä, yksi taiwanilainen viejä ja valituksen tekijä pyysivät kuulemista, minkä johdosta kiinalaista viejää kuultiin kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan läsnä ollessa 24 päivänä huhtikuuta 2015, taiwanilaista viejää 27 päivänä huhtikuuta 2015 ja valituksen tekijää 7 päivänä heinäkuuta 2015. Asianosaisilla oli myös mahdollisuus pyytää kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavaa neuvonantajaa tarkistamaan, miten tutkimuksesta vastaavat komission yksiköt olivat käyttäneet luottamuksellisia tietoja. |
| --- | --- |

(5)

Niiden olennaisten tosiseikkojen ja huomioiden ilmoittamisen jälkeen, joiden perusteella päätettiin ottaa käyttöön väliaikaiset polkumyyntitoimenpiteet, jäljempänä ’alustavien päätelmien ilmoittaminen’, useat asianomaiset osapuolet ilmoittivat kirjallisesti näkökantansa alustavista päätelmistä. Yksi kiinalainen viejä, yksi taiwanilainen viejä ja valituksen tekijä pyysivät kuulemista, minkä johdosta kiinalaista viejää kuultiin kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan läsnä ollessa 24 päivänä huhtikuuta 2015, taiwanilaista viejää 27 päivänä huhtikuuta 2015 ja valituksen tekijää 7 päivänä heinäkuuta 2015. Asianosaisilla oli myös mahdollisuus pyytää kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavaa neuvonantajaa tarkistamaan, miten tutkimuksesta vastaavat komission yksiköt olivat käyttäneet luottamuksellisia tietoja.

| (6) | Komissio jatkoi lopullisia päätelmiään varten tarpeellisina pitämiensä tietojen hankkimista ja tarkistamista. Asianomaisten osapuolten esittämät suulliset ja kirjalliset huomautukset tutkittiin, ja alustavia päätelmiä muutettiin tarvittaessa niiden mukaisesti. |
| --- | --- |

(6)

Komissio jatkoi lopullisia päätelmiään varten tarpeellisina pitämiensä tietojen hankkimista ja tarkistamista. Asianomaisten osapuolten esittämät suulliset ja kirjalliset huomautukset tutkittiin, ja alustavia päätelmiä muutettiin tarvittaessa niiden mukaisesti.

| (7) | Lisäksi tehtiin tarkastuskäyntejä seuraavien yritysten toimitiloihin: | Vertailumaan tuottajat:






  — | AK Steel Corporation, Ohio, Yhdysvallat |
| --- | --- | --- | --- |

(7)

Lisäksi tehtiin tarkastuskäyntejä seuraavien yritysten toimitiloihin:

Vertailumaan tuottajat:

—

AK Steel Corporation, Ohio, Yhdysvallat

| — | NAS North American Stainless, Kentucky, Yhdysvallat |
| --- | --- |

—

NAS North American Stainless, Kentucky, Yhdysvallat

| | Etuyhteydettömät tuojat:






  — | Acciai Vender SpA, Parma, Italia |
| --- | --- | --- |

Etuyhteydettömät tuojat:

—

Acciai Vender SpA, Parma, Italia

| — | Inox Market Service S.R.L, Padova, Italia |
| --- | --- |

—

Inox Market Service S.R.L, Padova, Italia

| — | Nova Trading SA, Torun, Puola |
| --- | --- |

—

Nova Trading SA, Torun, Puola

| | Käyttäjät:






  — | Franke SpA, Peschiera del Garda, Italia |
| --- | --- | --- |

Käyttäjät:

—

Franke SpA, Peschiera del Garda, Italia

| — | Indesit Company SpA, Fabriano, Italia. |
| --- | --- |

—

Indesit Company SpA, Fabriano, Italia.

| (8) | Kaikille asianomaisille osapuolille ilmoitettiin niistä olennaisista tosiseikoista ja huomioista, joiden perusteella aiottiin ottaa käyttöön lopullinen polkumyyntitulli asianomaisista maista peräisin olevien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kylmävalssattujen levyvalmisteiden tuonnissa ja kantaa lopullisesti väliaikaisen tullin vakuutena olevat määrät, jäljempänä ’lopullisten päätelmien ilmoittaminen’. Kaikille osapuolille annettiin määräaika, johon mennessä niillä oli mahdollisuus esittää huomautuksensa lopullisista päätelmistä. |
| --- | --- |

(8)

Kaikille asianomaisille osapuolille ilmoitettiin niistä olennaisista tosiseikoista ja huomioista, joiden perusteella aiottiin ottaa käyttöön lopullinen polkumyyntitulli asianomaisista maista peräisin olevien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kylmävalssattujen levyvalmisteiden tuonnissa ja kantaa lopullisesti väliaikaisen tullin vakuutena olevat määrät, jäljempänä ’lopullisten päätelmien ilmoittaminen’. Kaikille osapuolille annettiin määräaika, johon mennessä niillä oli mahdollisuus esittää huomautuksensa lopullisista päätelmistä.

| (9) | Asianomaisten osapuolten toimittamia huomautuksia tarkasteltiin, ja ne otettiin huomioon soveltuvin osin. |
| --- | --- |

(9)

Asianomaisten osapuolten toimittamia huomautuksia tarkasteltiin, ja ne otettiin huomioon soveltuvin osin.

1.4   Otanta

| (10) | Yksi yritys kiisti väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 14 kappaleessa esitetyn päätelmän, jonka mukaan kyseinen yritys ei ole vientiä harjoittava tuottaja. Yritys ei kuitenkaan esittänyt mitään lisätietoja, joiden perusteella komissio voisi muuttaa väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 14 kappaleessa kuvatun kantansa. |
| --- | --- |

(10)

Yksi yritys kiisti väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 14 kappaleessa esitetyn päätelmän, jonka mukaan kyseinen yritys ei ole vientiä harjoittava tuottaja. Yritys ei kuitenkaan esittänyt mitään lisätietoja, joiden perusteella komissio voisi muuttaa väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 14 kappaleessa kuvatun kantansa.

| (11) | Koska unionin tuottajien, kiinalaisten ja taiwanilaisten vientiä harjoittavien tuottajien ja etuyhteydettömien tuojien otantamenetelmästä ei esitetty muita huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 7–22 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan. |
| --- | --- |

(11)

Koska unionin tuottajien, kiinalaisten ja taiwanilaisten vientiä harjoittavien tuottajien ja etuyhteydettömien tuojien otantamenetelmästä ei esitetty muita huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 7–22 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.

1.5   Tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso

| (12) | Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 25 kappaleessa todetaan, polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän tammikuuta 2013 ja 31 päivän joulukuuta 2013 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahinkoa koskevaan arvioon vaikuttava kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2010 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelujakso’. |
| --- | --- |

(12)

Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 25 kappaleessa todetaan, polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän tammikuuta 2013 ja 31 päivän joulukuuta 2013 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahinkoa koskevaan arvioon vaikuttava kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2010 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelujakso’.

2.   TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

2.1   Johdanto

| (13) | Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 26 kappaleessa todetaan, tarkasteltavana ovat Kiinasta ja Taiwanista peräisin olevat ruostumattomasta teräksestä valmistetut levyvalmisteet, ei enempää valmistetut kuin kylmävalssatut, jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81 ja 7220 20 89, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’. |
| --- | --- |

(13)

Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 26 kappaleessa todetaan, tarkasteltavana ovat Kiinasta ja Taiwanista peräisin olevat ruostumattomasta teräksestä valmistetut levyvalmisteet, ei enempää valmistetut kuin kylmävalssatut, jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81 ja 7220 20 89, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’.

| (14) | Ruostumattomasta teräksestä valmistettuja kylmävalssattuja levyvalmisteita käytetään hyvin monenlaisissa sovelluksissa, esimerkiksi kodinkoneiden (kuten pyykin- ja astianpesukoneiden sisuksissa), hitsattujen putkien ja lääkinnällisten laitteiden tuotannossa samoin kuin elintarvikkeiden jalostuksessa ja autoteollisuudessa. |
| --- | --- |

(14)

Ruostumattomasta teräksestä valmistettuja kylmävalssattuja levyvalmisteita käytetään hyvin monenlaisissa sovelluksissa, esimerkiksi kodinkoneiden (kuten pyykin- ja astianpesukoneiden sisuksissa), hitsattujen putkien ja lääkinnällisten laitteiden tuotannossa samoin kuin elintarvikkeiden jalostuksessa ja autoteollisuudessa.

| (15) | Tutkimuksessa kävi ilmi, että tarkasteltavana olevan tuotteen eri lajeilla on kaikilla samat fyysiset, kemialliset ja tekniset perusominaisuudet ja että niitä käytetään periaatteessa samaan tarkoitukseen. |
| --- | --- |

(15)

Tutkimuksessa kävi ilmi, että tarkasteltavana olevan tuotteen eri lajeilla on kaikilla samat fyysiset, kemialliset ja tekniset perusominaisuudet ja että niitä käytetään periaatteessa samaan tarkoitukseen.

2.2   Tuotteen määritelmää koskevat väitteet

| (16) | Asianomaiset osapuolet toistivat alustavassa vaiheessa esittämänsä väitteet siitä, että kapeat teräsnauhat ja tarkkuusnauhat olisi jätettävä tutkimuksen ulkopuolelle. Ne toistivat väitteensä, jonka mukaan komission kilpailun pääosasto oli päättänyt jättää kyseisen tuotelajin pois merkityksellisiltä tuotemarkkinoilta analyysissään, joka koski Outokummun ja INOXUMin sulautumaa (4). Lisäksi asianosaiset osapuolet väittivät, että sekä kysyntä- että tarjontapuolella korvattavuus tavallisten ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kylmävalssattujen levyvalmisteiden ja tarkkuusnauhojen välillä on rajallista. Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 31 kappaleessa jo todettiin, polkumyyntiasiassa markkinat määritellään kuitenkin tarkasteltavana olevan tuotteen fyysisten ominaisuuksien eikä kysyntä- ja tarjontapuolen korvattavuuden perusteella. |
| --- | --- |

(16)

Asianomaiset osapuolet toistivat alustavassa vaiheessa esittämänsä väitteet siitä, että kapeat teräsnauhat ja tarkkuusnauhat olisi jätettävä tutkimuksen ulkopuolelle. Ne toistivat väitteensä, jonka mukaan komission kilpailun pääosasto oli päättänyt jättää kyseisen tuotelajin pois merkityksellisiltä tuotemarkkinoilta analyysissään, joka koski Outokummun ja INOXUMin sulautumaa (4). Lisäksi asianosaiset osapuolet väittivät, että sekä kysyntä- että tarjontapuolella korvattavuus tavallisten ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kylmävalssattujen levyvalmisteiden ja tarkkuusnauhojen välillä on rajallista. Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 31 kappaleessa jo todettiin, polkumyyntiasiassa markkinat määritellään kuitenkin tarkasteltavana olevan tuotteen fyysisten ominaisuuksien eikä kysyntä- ja tarjontapuolen korvattavuuden perusteella.

| (17) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen yksi asianomainen osapuoli toisti väitteensä siitä, että sillä, miten markkinat määritellään sulautuma-asiassa, on merkitystä määriteltäessä tuotetta polkumyyntiasiassa. Tämän väitteen tueksi esitettiin, että EU:n toimielimet voivat tuotteen fyysisten, teknisten ja kemiallisten ominaisuuksien lisäksi ottaa huomioon myös useita muita tekijöitä, kuten käyttötarkoituksen, keskinäisen vaihdettavuuden, kuluttajien käsitykset, jakelukanavat, valmistusprosessin, tuotantokustannukset ja laadun. Väitteen mukaan neljä näistä tekijöistä, ”käyttötarkoitus, keskinäinen vaihdettavuus, kuluttajien käsitykset ja valmistusprosessi” ovat synonyymi kysyntä- ja tarjontapuolen korvattavuudelle. |
| --- | --- |

(17)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen yksi asianomainen osapuoli toisti väitteensä siitä, että sillä, miten markkinat määritellään sulautuma-asiassa, on merkitystä määriteltäessä tuotetta polkumyyntiasiassa. Tämän väitteen tueksi esitettiin, että EU:n toimielimet voivat tuotteen fyysisten, teknisten ja kemiallisten ominaisuuksien lisäksi ottaa huomioon myös useita muita tekijöitä, kuten käyttötarkoituksen, keskinäisen vaihdettavuuden, kuluttajien käsitykset, jakelukanavat, valmistusprosessin, tuotantokustannukset ja laadun. Väitteen mukaan neljä näistä tekijöistä, ”käyttötarkoitus, keskinäinen vaihdettavuus, kuluttajien käsitykset ja valmistusprosessi” ovat synonyymi kysyntä- ja tarjontapuolen korvattavuudelle.

| (18) | Ilman että arvioidaan, ovatko ”käyttötarkoitus, keskinäinen vaihdettavuus, kuluttajien käsitykset ja valmistusprosessi” todellakin kysyntä- ja tarjontapuolen korvattavuuden synonyymi, voidaan todeta, että edellä esitettyjen tekijöiden luettelo on paljon näitä neljää kriteeriä laajempi. Väitettä, jonka mukaan sillä, miten markkinat määritellään sulautuma-asiassa, on merkitystä määriteltäessä tuotetta polkumyyntiasiassa, ei sen vuoksi voida hyväksyä. |
| --- | --- |

(18)

Ilman että arvioidaan, ovatko ”käyttötarkoitus, keskinäinen vaihdettavuus, kuluttajien käsitykset ja valmistusprosessi” todellakin kysyntä- ja tarjontapuolen korvattavuuden synonyymi, voidaan todeta, että edellä esitettyjen tekijöiden luettelo on paljon näitä neljää kriteeriä laajempi. Väitettä, jonka mukaan sillä, miten markkinat määritellään sulautuma-asiassa, on merkitystä määriteltäessä tuotetta polkumyyntiasiassa, ei sen vuoksi voida hyväksyä.

| (19) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen eräs toinen asianomainen osapuoli väitti, että arvioitaessa, pitäisikö tarkkuusnauhojen kuulua tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmän piiriin, olisi otettava huomioon se seikka, että unionin tuotannonala ei – väitteen mukaan – ”aikaisemmin” pystynyt myymään tätä tuotelajia. Tältä osin väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 30 kappaleessa todetaan selvästi, että unionin tuotannonala kykenee täyttämään täysin tämän markkinasegmentin tarpeet. Ilman tarkempaa määritelmää ilmaisulle ”aikaisemmin” on mahdotonta tarkistaa, onko kyseinen väite asiasisällöltään oikein tai edes merkityksellinen. Joka tapauksessa tarkkuusnauhoilla on samat fyysiset, tekniset ja kemialliset perusominaisuudet kuin tarkasteltavana olevalla tuotteella. |
| --- | --- |

(19)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen eräs toinen asianomainen osapuoli väitti, että arvioitaessa, pitäisikö tarkkuusnauhojen kuulua tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmän piiriin, olisi otettava huomioon se seikka, että unionin tuotannonala ei – väitteen mukaan – ”aikaisemmin” pystynyt myymään tätä tuotelajia. Tältä osin väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 30 kappaleessa todetaan selvästi, että unionin tuotannonala kykenee täyttämään täysin tämän markkinasegmentin tarpeet. Ilman tarkempaa määritelmää ilmaisulle ”aikaisemmin” on mahdotonta tarkistaa, onko kyseinen väite asiasisällöltään oikein tai edes merkityksellinen. Joka tapauksessa tarkkuusnauhoilla on samat fyysiset, tekniset ja kemialliset perusominaisuudet kuin tarkasteltavana olevalla tuotteella.

| (20) | Yksi asianomainen osapuoli väitti, että vaikka erikoistuotteiden tuonnin osuus kokonaistuonnista on alle 1 prosenttia, kuten komissio totesi väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 101 kappaleessa, komissio syrji osaa markkinoista, koska se ei jättänyt erikoistuotteita tutkimuksen ulkopuolelle. Tämä osapuoli väitti, että erikoistuotteita myyvät yritykset eivät löydä muita tavarantoimittajia näille erikoistuotteille. Lisänäyttöä ei toimitettu. |
| --- | --- |

(20)

Yksi asianomainen osapuoli väitti, että vaikka erikoistuotteiden tuonnin osuus kokonaistuonnista on alle 1 prosenttia, kuten komissio totesi väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 101 kappaleessa, komissio syrji osaa markkinoista, koska se ei jättänyt erikoistuotteita tutkimuksen ulkopuolelle. Tämä osapuoli väitti, että erikoistuotteita myyvät yritykset eivät löydä muita tavarantoimittajia näille erikoistuotteille. Lisänäyttöä ei toimitettu.

| (21) | Tältä osin huomautetaan, että väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 101 kappaleessa esitetty toteamus on irrotettu asiayhteydestään. Toteamus liittyi Kiinasta ja Taiwanista tulevan tuonnin kumulatiiviseen arviointiin eikä tutkimuksen kohteena olevan tuotteen määritelmään. Sitä, että näillä erikoistuotteilla on samat fyysiset perusominaisuudet kuin tavallisilla ruostumattomasta teräksestä valmistetuilla kylmävalssatuilla levyvalmisteilla, ei ole kiistetty. |
| --- | --- |

(21)

Tältä osin huomautetaan, että väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 101 kappaleessa esitetty toteamus on irrotettu asiayhteydestään. Toteamus liittyi Kiinasta ja Taiwanista tulevan tuonnin kumulatiiviseen arviointiin eikä tutkimuksen kohteena olevan tuotteen määritelmään. Sitä, että näillä erikoistuotteilla on samat fyysiset perusominaisuudet kuin tavallisilla ruostumattomasta teräksestä valmistetuilla kylmävalssatuilla levyvalmisteilla, ei ole kiistetty.

| (22) | Tämän vuoksi komissio hylkäsi kyseiset väitteet ja piti tutkimuksen kohteena olevan tuotteen määritelmän ennallaan. |
| --- | --- |

(22)

Tämän vuoksi komissio hylkäsi kyseiset väitteet ja piti tutkimuksen kohteena olevan tuotteen määritelmän ennallaan.

2.3   Päätelmät

| (23) | Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 26–32 kappaleessa esitetyt alustavat päätelmät vahvistetaan. |
| --- | --- |

(23)

Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 26–32 kappaleessa esitetyt alustavat päätelmät vahvistetaan.

3.   POLKUMYYNTI

3.1   Kiina

3.1.1   Markkinatalouskohtelu

| (24) | Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 34 kappaleessa todettiin, yksikään tämän tutkimuksen piiriin kuuluvista vientiä harjoittavista tuottajista ei pyytänyt markkinatalouskohtelua. |
| --- | --- |

(24)

Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 34 kappaleessa todettiin, yksikään tämän tutkimuksen piiriin kuuluvista vientiä harjoittavista tuottajista ei pyytänyt markkinatalouskohtelua.

3.1.2   Vertailumaa

| (25) | Väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa Amerikan yhdysvallat, jäljempänä ’Yhdysvallat’, valittiin asianmukaiseksi vertailumaaksi perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti. Kaksi vientiä harjoittavaa tuottajaa väitti, ettei Yhdysvallat ole sopiva vertailumaa määritettäessä normaaliarvoa, koska tuotantoprosessi ja käytetyt raaka-aineet ovat Kiinassa ja Yhdysvalloissa erilaiset. Lisäksi yksi vientiä harjoittava tuottaja väitti, että Taiwan on parempi valinta vertailumaaksi, sillä kiinalaisten tehtaiden tuotantokustannukset ovat paljon lähempänä Taiwanin kuin Yhdysvaltojen tehtaiden tuotantokustannuksia. Vientiä harjoittavan tuottajan mukaan tämä johtuu siitä, että merkittävät taiwanilaiset ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kylmävalssattujen levyvalmisteiden tuottajat käyttävät huomattavia määriä välimateriaaleja eli Kiinasta tulevia mustia keloja. Kyseiset mustat kelat on valmistettu nikkeliä sisältävästä harkkoraudasta eli raaka-aineesta, jota käytetään lähes yksinomaan Kiinassa. Eräs toinen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että yhdysvaltalaiset tuottajat ovat tavalla tai toisella etuyhteydessä tiettyihin unionin tuottajiin ja että tosiseikkoja koskevat päätelmät Yhdysvaltojen markkinoiden koon suhteen ovat virheelliset. |
| --- | --- |

(25)

Väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa Amerikan yhdysvallat, jäljempänä ’Yhdysvallat’, valittiin asianmukaiseksi vertailumaaksi perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti. Kaksi vientiä harjoittavaa tuottajaa väitti, ettei Yhdysvallat ole sopiva vertailumaa määritettäessä normaaliarvoa, koska tuotantoprosessi ja käytetyt raaka-aineet ovat Kiinassa ja Yhdysvalloissa erilaiset. Lisäksi yksi vientiä harjoittava tuottaja väitti, että Taiwan on parempi valinta vertailumaaksi, sillä kiinalaisten tehtaiden tuotantokustannukset ovat paljon lähempänä Taiwanin kuin Yhdysvaltojen tehtaiden tuotantokustannuksia. Vientiä harjoittavan tuottajan mukaan tämä johtuu siitä, että merkittävät taiwanilaiset ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kylmävalssattujen levyvalmisteiden tuottajat käyttävät huomattavia määriä välimateriaaleja eli Kiinasta tulevia mustia keloja. Kyseiset mustat kelat on valmistettu nikkeliä sisältävästä harkkoraudasta eli raaka-aineesta, jota käytetään lähes yksinomaan Kiinassa. Eräs toinen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että yhdysvaltalaiset tuottajat ovat tavalla tai toisella etuyhteydessä tiettyihin unionin tuottajiin ja että tosiseikkoja koskevat päätelmät Yhdysvaltojen markkinoiden koon suhteen ovat virheelliset.

| (26) | Yhdysvaltojen ja Kiinan välillä on todellakin olemassa eroja nikkelin hankinnassa – nikkeli on yksi ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kylmävalssattujen levyvalmisteiden primaariraaka-aineista. Molemmissa maissa ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kylmävalssattujen levyvalmisteiden tuottajat käyttävät tiettyjä määriä jalostettua nikkeliä (”utility nickel”), mutta nikkelin päälähteenä on Yhdysvalloissa ruostumaton teräsromu ja Kiinassa nikkeliä sisältävä harkkorauta. Tällainen ero ei kuitenkaan johda siihen, ettei Yhdysvallat olisi tässä tapauksessa sopiva vertailumaa, sillä Yhdysvalloissa ja Kiinassa tuotetut lopputuotteet ovat joka tapauksessa rinnastettavissa toisiinsa, kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 29 kappaleessa ja edellä olevassa 15 kappaleessa todetaan. Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 39 ja 40 kappaleessa selostettiin, Yhdysvaltoja pidetään asianmukaisena vertailumaana tiettyjen kriteerien perusteella. Erot nikkelin hankinnassa ja tuotantoprosessissa eivät mitätöi Yhdysvaltojen valintaa vertailumaaksi, kun otetaan huomioon Yhdysvaltojen ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kylmävalssattujen levyvalmisteiden markkinoiden koko ja niillä esiintyvän kilpailun määrä sekä se, että vain kaksi maata toimii yhteistyössä. Toisaalta väite, joka perustuu nikkeliä sisältävän harkkoraudan ja siihen liittyvän tuotantoprosessin käyttöön Kiinassa, vaikuttaa Taiwanin ja samalla tavalla minkä tahansa muunkin maan soveltuvuuteen vaihtoehtoiseksi vertailumaaksi. Nikkeliä sisältävää harkkorautaa tuotetaan ja, viennin esteiden vuoksi, myydään ja käytetään lähes yksinomaan Kiinassa. Tämän seurauksena todettiin, että nikkeliä sisältävää harkkorautaa ei käytetä Taiwanissa, joka on vaihtoehtoinen vertailumaa. Taiwanissa tarkasteltavana olevan tuotteen tärkeimpiä raaka-aineita ovat jalostettu nikkeli ja, kuten yksi vientiä harjoittava tuottaja totesi, pääasiassa Kiinasta ostetut mustat kelat. Kuten myös väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 39 kappaleessa todetaan, Yhdysvalloissa ja Taiwanissa käytettävät raaka-aineet ovat pääosin samat. Perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaan voidaan myös pyytää oikaisuja tiettyjen eroavuuksien ottamiseksi huomioon, edellyttäen, että niiden osoitetaan vaikuttavan hintoihin ja että oikaisun osoitetaan olevan perusteltu, kun otetaan huomioon perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisen vertailumaan käyttö. |
| --- | --- |

(26)

Yhdysvaltojen ja Kiinan välillä on todellakin olemassa eroja nikkelin hankinnassa – nikkeli on yksi ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kylmävalssattujen levyvalmisteiden primaariraaka-aineista. Molemmissa maissa ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kylmävalssattujen levyvalmisteiden tuottajat käyttävät tiettyjä määriä jalostettua nikkeliä (”utility nickel”), mutta nikkelin päälähteenä on Yhdysvalloissa ruostumaton teräsromu ja Kiinassa nikkeliä sisältävä harkkorauta. Tällainen ero ei kuitenkaan johda siihen, ettei Yhdysvallat olisi tässä tapauksessa sopiva vertailumaa, sillä Yhdysvalloissa ja Kiinassa tuotetut lopputuotteet ovat joka tapauksessa rinnastettavissa toisiinsa, kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 29 kappaleessa ja edellä olevassa 15 kappaleessa todetaan. Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 39 ja 40 kappaleessa selostettiin, Yhdysvaltoja pidetään asianmukaisena vertailumaana tiettyjen kriteerien perusteella. Erot nikkelin hankinnassa ja tuotantoprosessissa eivät mitätöi Yhdysvaltojen valintaa vertailumaaksi, kun otetaan huomioon Yhdysvaltojen ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kylmävalssattujen levyvalmisteiden markkinoiden koko ja niillä esiintyvän kilpailun määrä sekä se, että vain kaksi maata toimii yhteistyössä. Toisaalta väite, joka perustuu nikkeliä sisältävän harkkoraudan ja siihen liittyvän tuotantoprosessin käyttöön Kiinassa, vaikuttaa Taiwanin ja samalla tavalla minkä tahansa muunkin maan soveltuvuuteen vaihtoehtoiseksi vertailumaaksi. Nikkeliä sisältävää harkkorautaa tuotetaan ja, viennin esteiden vuoksi, myydään ja käytetään lähes yksinomaan Kiinassa. Tämän seurauksena todettiin, että nikkeliä sisältävää harkkorautaa ei käytetä Taiwanissa, joka on vaihtoehtoinen vertailumaa. Taiwanissa tarkasteltavana olevan tuotteen tärkeimpiä raaka-aineita ovat jalostettu nikkeli ja, kuten yksi vientiä harjoittava tuottaja totesi, pääasiassa Kiinasta ostetut mustat kelat. Kuten myös väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 39 kappaleessa todetaan, Yhdysvalloissa ja Taiwanissa käytettävät raaka-aineet ovat pääosin samat. Perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaan voidaan myös pyytää oikaisuja tiettyjen eroavuuksien ottamiseksi huomioon, edellyttäen, että niiden osoitetaan vaikuttavan hintoihin ja että oikaisun osoitetaan olevan perusteltu, kun otetaan huomioon perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisen vertailumaan käyttö.

| (27) | Lisäksi, kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 76 kappaleessa selostetaan Kiinasta ostettuja mustia keloja käyttävän taiwanilaisen tuottajan tuotantokustannuksiin liittyen, kyseiset mustat kelat ostettiin Kiinassa toimivalta, etuyhteydessä olevalta toimittajalta. Tämä oli tutkimuksessa ainoa tapaus, jossa Kiinasta peräisin olevia mustia keloja käytettiin laajamittaisesti. Laskelmissaan komissio korvasi näiden kelojen ostokustannukset yrityksen omilla tuotantokustannuksilla. Toisin sanoen mustien kelojen ostohinnat, jotka väitteen mukaan havainnollistivat tuotantokustannuksia Kiinassa, korvattiin Taiwanissa – jossa nikkeliä sisältävää harkkorautaa ei käytetty – aiheutuvilla tuotantokustannuksilla. Näin ollen väite, että Kiinassa nikkeliä sisältävästä harkkoraudasta tuotettujen mustien kelojen käyttö johtaa Taiwanissa ja Kiinassa lähes samoihin tuotantokustannuksiin, ei pidä paikkaansa. |
| --- | --- |

(27)

Lisäksi, kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 76 kappaleessa selostetaan Kiinasta ostettuja mustia keloja käyttävän taiwanilaisen tuottajan tuotantokustannuksiin liittyen, kyseiset mustat kelat ostettiin Kiinassa toimivalta, etuyhteydessä olevalta toimittajalta. Tämä oli tutkimuksessa ainoa tapaus, jossa Kiinasta peräisin olevia mustia keloja käytettiin laajamittaisesti. Laskelmissaan komissio korvasi näiden kelojen ostokustannukset yrityksen omilla tuotantokustannuksilla. Toisin sanoen mustien kelojen ostohinnat, jotka väitteen mukaan havainnollistivat tuotantokustannuksia Kiinassa, korvattiin Taiwanissa – jossa nikkeliä sisältävää harkkorautaa ei käytetty – aiheutuvilla tuotantokustannuksilla. Näin ollen väite, että Kiinassa nikkeliä sisältävästä harkkoraudasta tuotettujen mustien kelojen käyttö johtaa Taiwanissa ja Kiinassa lähes samoihin tuotantokustannuksiin, ei pidä paikkaansa.

| (28) | Yksi Yhdysvalloissa toimivista tuottajista on etuyhteydessä unionissa toimiviin tuottajiin. Tämä suhde ei kuitenkaan ole merkityksellinen tässä tutkimuksessa. Komissio toteaa, että vaikka vertailumaan tuottajat olisivat etuyhteydessä unionin tuottajiin, tällainen yhteys ei mitätöisi normaaliarvon määrittämistä tai vaikuttaisi sen määrittämiseen todennettujen tietojen perusteella. Ei ole myöskään olemassa erityisiä perusteita tämän vertailumaan tuottajan tietojen kyseenalaistamiselle. Tämä väite hylätään. |
| --- | --- |

(28)

Yksi Yhdysvalloissa toimivista tuottajista on etuyhteydessä unionissa toimiviin tuottajiin. Tämä suhde ei kuitenkaan ole merkityksellinen tässä tutkimuksessa. Komissio toteaa, että vaikka vertailumaan tuottajat olisivat etuyhteydessä unionin tuottajiin, tällainen yhteys ei mitätöisi normaaliarvon määrittämistä tai vaikuttaisi sen määrittämiseen todennettujen tietojen perusteella. Ei ole myöskään olemassa erityisiä perusteita tämän vertailumaan tuottajan tietojen kyseenalaistamiselle. Tämä väite hylätään.

| (29) | Myöskään väitettä siitä, että tosiseikkoja koskevat päätelmät Yhdysvaltojen markkinoiden koon suhteen ovat virheelliset, ei perusteltu tarkemmin. Sen vuoksi tämä väite hylätään. |
| --- | --- |

(29)

Myöskään väitettä siitä, että tosiseikkoja koskevat päätelmät Yhdysvaltojen markkinoiden koon suhteen ovat virheelliset, ei perusteltu tarkemmin. Sen vuoksi tämä väite hylätään.

| (30) | Edellä esitetyn perusteella väite, jonka mukaan Yhdysvallat ei ole asianmukainen vertailumaa, hylätään. Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 39–40 kappaleessa esitetyt alustavat päätelmät vahvistetaan. |
| --- | --- |

(30)

Edellä esitetyn perusteella väite, jonka mukaan Yhdysvallat ei ole asianmukainen vertailumaa, hylätään. Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 39–40 kappaleessa esitetyt alustavat päätelmät vahvistetaan.

| (31) | Komissio vahvistaa Yhdysvaltojen valinnan vertailumaaksi perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(31)

Komissio vahvistaa Yhdysvaltojen valinnan vertailumaaksi perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukaisesti.

| (32) | Kaksi asianomaista osapuolta toisti vastustavansa Yhdysvaltojen käyttämistä vertailumaana väittäen, että tuottajien tuotantoprosessi Yhdysvalloissa ei ole samanlainen kuin joidenkin kiinalaisten tuottajien, ja ehdotti jälleen Taiwania. |
| --- | --- |

(32)

Kaksi asianomaista osapuolta toisti vastustavansa Yhdysvaltojen käyttämistä vertailumaana väittäen, että tuottajien tuotantoprosessi Yhdysvalloissa ei ole samanlainen kuin joidenkin kiinalaisten tuottajien, ja ehdotti jälleen Taiwania.

| (33) | Komissio analysoi huolellisesti lisähuomautukset, jotka koskivat Taiwanin mahdollista valintaa vertailumaaksi Yhdysvaltojen sijaan. Komissio katsoo, että huomautukset eivät tuo esille mitään erityisiä uusia perusteluja, ja vahvistaa näin ollen edellä johdanto-osan 25–29 kappaleessa esitetyt perustelut. |
| --- | --- |

(33)

Komissio analysoi huolellisesti lisähuomautukset, jotka koskivat Taiwanin mahdollista valintaa vertailumaaksi Yhdysvaltojen sijaan. Komissio katsoo, että huomautukset eivät tuo esille mitään erityisiä uusia perusteluja, ja vahvistaa näin ollen edellä johdanto-osan 25–29 kappaleessa esitetyt perustelut.

3.1.3   Normaaliarvo

| (34) | Koska normaaliarvon määrittämisestä ei esitetty huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 43–49 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan. |
| --- | --- |

(34)

Koska normaaliarvon määrittämisestä ei esitetty huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 43–49 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.

Vientihinta

| (35) | Koska vientihintojen määrittämisestä ei esitetty huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 65 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan. |
| --- | --- |

(35)

Koska vientihintojen määrittämisestä ei esitetty huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 65 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.

3.1.4   Vertailu

| (36) | Kaksi vientiä harjoittavaa tuottajaa väitti, että jos Yhdysvallat jää vertailumaaksi, olisi tehtävä oikaisu käytössä olevien erilaisten raaka-aineiden vuoksi. Yksi vientiä harjoittava tuottaja huomautti, että yhdelle Yhdysvalloissa toimivista tuottajista aiheutuu sisäisiin kuljetuksiin liittyviä lisäkustannuksia. Kyseinen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että tämän perusteella normaaliarvoa olisi oikaistava. Yksi vientiä harjoittavista tuottajista huomautti, että normaaliarvoa määritettäessä komissio jätti ennalta määritellyistä tuotevalvontakoodeista (PCN) huomiotta paksuutta, leveyttä ja reunoja koskevat muuttujat. Kyseinen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että paksuus ja, vähäisemmässä määrin, leveys ovat tärkeitä tekijöitä, koska niillä on suora vaikutus tuotantokustannuksiin ja hintoihin tonnia kohti laskettuna. |
| --- | --- |

(36)

Kaksi vientiä harjoittavaa tuottajaa väitti, että jos Yhdysvallat jää vertailumaaksi, olisi tehtävä oikaisu käytössä olevien erilaisten raaka-aineiden vuoksi. Yksi vientiä harjoittava tuottaja huomautti, että yhdelle Yhdysvalloissa toimivista tuottajista aiheutuu sisäisiin kuljetuksiin liittyviä lisäkustannuksia. Kyseinen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että tämän perusteella normaaliarvoa olisi oikaistava. Yksi vientiä harjoittavista tuottajista huomautti, että normaaliarvoa määritettäessä komissio jätti ennalta määritellyistä tuotevalvontakoodeista (PCN) huomiotta paksuutta, leveyttä ja reunoja koskevat muuttujat. Kyseinen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että paksuus ja, vähäisemmässä määrin, leveys ovat tärkeitä tekijöitä, koska niillä on suora vaikutus tuotantokustannuksiin ja hintoihin tonnia kohti laskettuna.

| (37) | Ensinnäkin on huomattava, että siltä osin kuin on kyse oikaisusta raaka-aineiden erilaisuuden vuoksi, perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaan polkumyyntiä koskevat laskelmat perustuvat hintaan eivätkä kustannuksiin. Eroilla raaka-aineiden käytössä ja tuotantoprosesseissa ei sen vuoksi ole merkitystä, paitsi jos niiden on osoitettu vaikuttavan hintoihin ja jos oikaisun on osoitettu olevan perusteltu, kun otetaan huomioon perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisen vertailumaan käyttö. Kaikki oikaisuja koskevat väitteet on perusteltava. Komission tiedossa ei ole viitteitä siitä, että raaka-aineiden ja tuotantoprosessin erot vaikuttaisivat hintojen vertailtavuuteen. Vientiä harjoittavat tuottajat eivät osoittaneet erilaisten raaka-aineiden käytön vaikuttavan hintoihin, minkä vuoksi oikaisuja ei pidetä perusteltuina. |
| --- | --- |

(37)

Ensinnäkin on huomattava, että siltä osin kuin on kyse oikaisusta raaka-aineiden erilaisuuden vuoksi, perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaan polkumyyntiä koskevat laskelmat perustuvat hintaan eivätkä kustannuksiin. Eroilla raaka-aineiden käytössä ja tuotantoprosesseissa ei sen vuoksi ole merkitystä, paitsi jos niiden on osoitettu vaikuttavan hintoihin ja jos oikaisun on osoitettu olevan perusteltu, kun otetaan huomioon perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisen vertailumaan käyttö. Kaikki oikaisuja koskevat väitteet on perusteltava. Komission tiedossa ei ole viitteitä siitä, että raaka-aineiden ja tuotantoprosessin erot vaikuttaisivat hintojen vertailtavuuteen. Vientiä harjoittavat tuottajat eivät osoittaneet erilaisten raaka-aineiden käytön vaikuttavan hintoihin, minkä vuoksi oikaisuja ei pidetä perusteltuina.

| (38) | Toiseksi oikaisu tehdään perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan e alakohdan mukaan niiden kustannusten erojen mukaisesti, jotka liittyvät suoraan tuotteeseen ja jotka ovat aiheutuneet kyseisen tuotteen kuljettamisesta viejän tiloista ensimmäiselle riippumattomalle ostajalle, jos kyseiset kustannukset sisältyvät käytettyihin hintoihin. Tämä säännös ei kata sisäisiin kuljetuksiin liittyviä kustannuksia, eikä tällä perusteella sen vuoksi tehdä oikaisua. |
| --- | --- |

(38)

Toiseksi oikaisu tehdään perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan e alakohdan mukaan niiden kustannusten erojen mukaisesti, jotka liittyvät suoraan tuotteeseen ja jotka ovat aiheutuneet kyseisen tuotteen kuljettamisesta viejän tiloista ensimmäiselle riippumattomalle ostajalle, jos kyseiset kustannukset sisältyvät käytettyihin hintoihin. Tämä säännös ei kata sisäisiin kuljetuksiin liittyviä kustannuksia, eikä tällä perusteella sen vuoksi tehdä oikaisua.

| (39) | Kolmanneksi komissio panee merkille, että kyseiset tuotevalvontakoodien muuttujat jätettiin alustavassa vaiheessa huomiotta, jotta helpotettaisiin vertailua vertailumaan samankaltaiseen tuotteeseen. Seuraavaksi komissio sovitti tuotevalvontakoodit yhteen tarkemmin ja onnistui vertailemaan suurinta osaa liiketoimista täydellisten tuotevalvontakoodien perusteella, myös paksuuden, leveyden ja reunojen muuttujien osalta. Niissä tapauksissa, joissa tämä ei ollut mahdollista, vertailu perustui mahdollisimman täydelliseen tuotevalvontakoodiin. Tämä johti polkumyyntimarginaalien muuttamiseen, kuten johdanto-osan 49 kappaleessa selostetaan. |
| --- | --- |

(39)

Kolmanneksi komissio panee merkille, että kyseiset tuotevalvontakoodien muuttujat jätettiin alustavassa vaiheessa huomiotta, jotta helpotettaisiin vertailua vertailumaan samankaltaiseen tuotteeseen. Seuraavaksi komissio sovitti tuotevalvontakoodit yhteen tarkemmin ja onnistui vertailemaan suurinta osaa liiketoimista täydellisten tuotevalvontakoodien perusteella, myös paksuuden, leveyden ja reunojen muuttujien osalta. Niissä tapauksissa, joissa tämä ei ollut mahdollista, vertailu perustui mahdollisimman täydelliseen tuotevalvontakoodiin. Tämä johti polkumyyntimarginaalien muuttamiseen, kuten johdanto-osan 49 kappaleessa selostetaan.

| (40) | Kaksi asianomaista osapuolta väitti, että käyttäessään Yhdysvaltoja koskevia tietoja komission olisi pitänyt tehdä oikaisu normaaliarvoon Kiinassa ja Yhdysvalloissa käytettävien raaka-aineiden erilaisuuden vuoksi. Yksi asianomainen osapuoli väitti, että nikkeliä sisältävä harkkorauta on halvempaa, sillä sen nikkelipitoisuus on alhainen ja sen sisältämä rauta saadaan ilmaiseksi. Osoittaakseen, että raaka-ainekustannusten ero vaikuttaa hintoihin, sama osapuoli väitti, että Kiinan kotimarkkinahinnat ovat alhaisemmat kuin unionin ja Yhdysvaltojen. Kyseisen asianomaisen osapuolen mukaan tämä hintaero ei voi johtua väitetystä tuesta, sillä komissio on lopettanut Kiinaa koskevan rinnakkaisen tukien vastaisen tutkimuksen. Toinen asianomainen osapuoli huomautti, että terästeollisuudessa kustannukset ja hinnat ovat yhteydessä toisiinsa. |
| --- | --- |

(40)

Kaksi asianomaista osapuolta väitti, että käyttäessään Yhdysvaltoja koskevia tietoja komission olisi pitänyt tehdä oikaisu normaaliarvoon Kiinassa ja Yhdysvalloissa käytettävien raaka-aineiden erilaisuuden vuoksi. Yksi asianomainen osapuoli väitti, että nikkeliä sisältävä harkkorauta on halvempaa, sillä sen nikkelipitoisuus on alhainen ja sen sisältämä rauta saadaan ilmaiseksi. Osoittaakseen, että raaka-ainekustannusten ero vaikuttaa hintoihin, sama osapuoli väitti, että Kiinan kotimarkkinahinnat ovat alhaisemmat kuin unionin ja Yhdysvaltojen. Kyseisen asianomaisen osapuolen mukaan tämä hintaero ei voi johtua väitetystä tuesta, sillä komissio on lopettanut Kiinaa koskevan rinnakkaisen tukien vastaisen tutkimuksen. Toinen asianomainen osapuoli huomautti, että terästeollisuudessa kustannukset ja hinnat ovat yhteydessä toisiinsa.

| (41) | Normaaliarvoon tehtävien oikaisujen osalta komissio huomauttaa, että jos osapuoli pyytää oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan tai 2 artiklan 10 kohdan nojalla, sen on todistettava, että sen väite on perusteltu. Todistustaakka siitä, että tällainen oikaisu on tehtävä, on näin ollen niillä, jotka haluavat vedota näihin todisteisiin. Komission on evättävä oikaisu, jos se liittyy sellaisiin tekijöiden eroihin, joiden ei ole osoitettu vaikuttavan hintoihin ja siten niiden vertailtavuuteen. |
| --- | --- |

(41)

Normaaliarvoon tehtävien oikaisujen osalta komissio huomauttaa, että jos osapuoli pyytää oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan tai 2 artiklan 10 kohdan nojalla, sen on todistettava, että sen väite on perusteltu. Todistustaakka siitä, että tällainen oikaisu on tehtävä, on näin ollen niillä, jotka haluavat vedota näihin todisteisiin. Komission on evättävä oikaisu, jos se liittyy sellaisiin tekijöiden eroihin, joiden ei ole osoitettu vaikuttavan hintoihin ja siten niiden vertailtavuuteen.

| (42) | Verratessaan normaaliarvoa ja vientihintaa komission on otettava huomioon tuotteiden hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot eikä tuotteiden valmistuksesta aiheutuneita kustannuksia. Nikkeliä sisältävän harkkoraudan hintojen osalta komissio toteaa, että samoin kuin unionissa ja Yhdysvalloissa käytettävien raaka-aineiden hinnat, kyseiset hinnat seuraavat nikkelin maailmanmarkkinahintoja. Vaikka nikkeliä sisältävä harkkorauta on halvempaa alhaisen nikkelipitoisuutensa vuoksi, nikkeliä sisältävää harkkorautaa käyttävien tuottajien olisi käytettävä sitä enemmän, jotta niiden tuotteiden nikkelipitoisuus olisi ruostumattomasta teräksestä valmistettuja kylmävalssattuja levyvalmisteita koskevien kansainvälisten standardien tasolla. Sen väitteen osalta, että nikkeliä sisältävän harkkoraudan rauta saadaan ilmaiseksi, komissio toteaa, että ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kylmävalssattujen levyvalmisteiden tuottaja ei unionissa eikä Yhdysvalloissakaan maksa täyttä hintaa ferronikkeliin sisältyvästä raudasta. Siltä osin kuin on kyse ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kylmävalssattujen levyvalmisteiden kotimarkkinahintojen vertailusta Kiinan, unionin ja Yhdysvaltojen välillä sen osoittamiseksi, että nikkeliä sisältävän harkkoraudan käyttö Kiinassa vaikuttaa hintoihin, komissio huomauttaa, että Kiinan kotimarkkinahinnat kuvastavat tilannetta muussa kuin markkinatalousmaassa. Yhdysvallat on markkinatalousmaa. |
| --- | --- |

(42)

Verratessaan normaaliarvoa ja vientihintaa komission on otettava huomioon tuotteiden hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot eikä tuotteiden valmistuksesta aiheutuneita kustannuksia. Nikkeliä sisältävän harkkoraudan hintojen osalta komissio toteaa, että samoin kuin unionissa ja Yhdysvalloissa käytettävien raaka-aineiden hinnat, kyseiset hinnat seuraavat nikkelin maailmanmarkkinahintoja. Vaikka nikkeliä sisältävä harkkorauta on halvempaa alhaisen nikkelipitoisuutensa vuoksi, nikkeliä sisältävää harkkorautaa käyttävien tuottajien olisi käytettävä sitä enemmän, jotta niiden tuotteiden nikkelipitoisuus olisi ruostumattomasta teräksestä valmistettuja kylmävalssattuja levyvalmisteita koskevien kansainvälisten standardien tasolla. Sen väitteen osalta, että nikkeliä sisältävän harkkoraudan rauta saadaan ilmaiseksi, komissio toteaa, että ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kylmävalssattujen levyvalmisteiden tuottaja ei unionissa eikä Yhdysvalloissakaan maksa täyttä hintaa ferronikkeliin sisältyvästä raudasta. Siltä osin kuin on kyse ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kylmävalssattujen levyvalmisteiden kotimarkkinahintojen vertailusta Kiinan, unionin ja Yhdysvaltojen välillä sen osoittamiseksi, että nikkeliä sisältävän harkkoraudan käyttö Kiinassa vaikuttaa hintoihin, komissio huomauttaa, että Kiinan kotimarkkinahinnat kuvastavat tilannetta muussa kuin markkinatalousmaassa. Yhdysvallat on markkinatalousmaa.

| (43) | Komissio muistuttaa, että on jo pitkään ollut vakiintuneena näkemyksenä, ettei perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan säännöksiä voida käyttää kyseisen asetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan vaikutusten mitätöimiseen. Tältä osin todettiin, että vertailumaan avulla määritetty normaaliarvo on täysin 2 artiklan 7 kohdan säännösten mukainen, kuten edellä 31 kappaleessa esitetään. Tämän vuoksi kyseiseen, jo asianmukaiseen normaaliarvoon ei ole perusteltua tehdä muita oikaisuja 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan nojalla. |
| --- | --- |

(43)

Komissio muistuttaa, että on jo pitkään ollut vakiintuneena näkemyksenä, ettei perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan säännöksiä voida käyttää kyseisen asetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan vaikutusten mitätöimiseen. Tältä osin todettiin, että vertailumaan avulla määritetty normaaliarvo on täysin 2 artiklan 7 kohdan säännösten mukainen, kuten edellä 31 kappaleessa esitetään. Tämän vuoksi kyseiseen, jo asianmukaiseen normaaliarvoon ei ole perusteltua tehdä muita oikaisuja 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan nojalla.

| (44) | Väitteestä, että ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kylmävalssattujen levyvalmisteiden alhaisemmat kotimarkkinahinnat Kiinassa eivät voi olla seurausta tuista, komissio toteaa, että rinnakkainen tukien vastainen tutkimus päätettiin siitä syystä, että valituksen tekijät peruuttivat valituksensa, ja tämän vuoksi päätelmiä tuetusta tuonnista ei tehty. Näistä syistä komissio katsoo, että kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät osoittaneet, että oikaisu Kiinassa ja Yhdysvalloissa käytettävien erilaisten raaka-aineiden vuoksi on perusteltu. |
| --- | --- |

(44)

Väitteestä, että ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kylmävalssattujen levyvalmisteiden alhaisemmat kotimarkkinahinnat Kiinassa eivät voi olla seurausta tuista, komissio toteaa, että rinnakkainen tukien vastainen tutkimus päätettiin siitä syystä, että valituksen tekijät peruuttivat valituksensa, ja tämän vuoksi päätelmiä tuetusta tuonnista ei tehty. Näistä syistä komissio katsoo, että kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät osoittaneet, että oikaisu Kiinassa ja Yhdysvalloissa käytettävien erilaisten raaka-aineiden vuoksi on perusteltu.

| (45) | Yksi asianomainen osapuoli väitti, että kun komissio vertasi vientihintaa normaaliarvoon yksinkertaistetun tuotevalvontakoodin perusteella, sen olisi pitänyt tehdä oikaisu hintojen vertailtavuuden osalta. Sama asianomainen osapuoli väitti, että se ei pystynyt osoittamaan tai ehdottamaan oikaisun todellista määrää, koska vertailumaan tuottajilta saatu tieto oli luottamuksellista. |
| --- | --- |

(45)

Yksi asianomainen osapuoli väitti, että kun komissio vertasi vientihintaa normaaliarvoon yksinkertaistetun tuotevalvontakoodin perusteella, sen olisi pitänyt tehdä oikaisu hintojen vertailtavuuden osalta. Sama asianomainen osapuoli väitti, että se ei pystynyt osoittamaan tai ehdottamaan oikaisun todellista määrää, koska vertailumaan tuottajilta saatu tieto oli luottamuksellista.

| (46) | Komissio toistaa, että suurinta osaa viedyistä tuotteista (69 prosenttia) verrattiin täydellisten tuotevalvontakoodien perusteella. Vaikka vertailumaan tuottajien luottamuksellisten tietojen suoja aiheuttikin rajoituksia, asianomainen osapuoli olisi voinut ehdottaa oikaisun määrää fyysisten ominaisuuksien osalta, sillä se tiesi kriteerit, joita ei otettu huomioon, ja näitä kriteerejä tuotevalvontakoodin rakenteessa koskevat muuttujat. Koska tällaista määrää koskevaa pyyntöä ei tehty, tämä väite hylättiin. |
| --- | --- |

(46)

Komissio toistaa, että suurinta osaa viedyistä tuotteista (69 prosenttia) verrattiin täydellisten tuotevalvontakoodien perusteella. Vaikka vertailumaan tuottajien luottamuksellisten tietojen suoja aiheuttikin rajoituksia, asianomainen osapuoli olisi voinut ehdottaa oikaisun määrää fyysisten ominaisuuksien osalta, sillä se tiesi kriteerit, joita ei otettu huomioon, ja näitä kriteerejä tuotevalvontakoodin rakenteessa koskevat muuttujat. Koska tällaista määrää koskevaa pyyntöä ei tehty, tämä väite hylättiin.

| (47) | Yksi asianomainen osapuoli kysyi, myivätkö vertailumaan tuottajat tuotteita loppukäyttäjille, ja jos näin on, pyysi kaupan portaan mukaan tehtävää oikaisua tuotevalvontakoodin perusteella. Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 53 kappaleessa selostetaan, komissio vertasi normaaliarvoa ja vientihintaa noudettuna lähettäjältä -tasolla samassa kaupan portaassa. Pyydettyä oikaisua ei katsottu tarpeelliseksi. Joka tapauksessa tämä väite oli hylättävä, koska sille ei ollut esitetty lisäperusteluja. |
| --- | --- |

(47)

Yksi asianomainen osapuoli kysyi, myivätkö vertailumaan tuottajat tuotteita loppukäyttäjille, ja jos näin on, pyysi kaupan portaan mukaan tehtävää oikaisua tuotevalvontakoodin perusteella. Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 53 kappaleessa selostetaan, komissio vertasi normaaliarvoa ja vientihintaa noudettuna lähettäjältä -tasolla samassa kaupan portaassa. Pyydettyä oikaisua ei katsottu tarpeelliseksi. Joka tapauksessa tämä väite oli hylättävä, koska sille ei ollut esitetty lisäperusteluja.

3.1.5   Polkumyyntimarginaalit

| (48) | Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 55–60 kappaleessa esitetty polkumyyntimarginaalien laskemiseen käytetty menetelmä vahvistetaan, koska asiasta ei esitetty huomautuksia. |
| --- | --- |

(48)

Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 55–60 kappaleessa esitetty polkumyyntimarginaalien laskemiseen käytetty menetelmä vahvistetaan, koska asiasta ei esitetty huomautuksia.

| (49) | Kun otetaan huomioon normaaliarvoon tehdyt oikaisut sekä lisävertailu ja koska muita huomautuksia ei ole esitetty, lopulliset polkumyyntimarginaalit ilmaistuna prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana ovat seuraavat:

  Taulukko 1


  Polkumyyntimarginaalit, Kiina







  Yritys | Polkumyyntimarginaali (%) |
| --- | --- | --- |
| Baosteel-ryhmä: Baosteel Stainless Steel Co., Ltd; Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd | 42,2 |
| TISCO-ryhmä: Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd; Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd | 50,2 |
| Muut yhteistyössä toimineet yritykset | 49,1 |
| Kaikki muut yritykset | 50,2 |

(49)

Kun otetaan huomioon normaaliarvoon tehdyt oikaisut sekä lisävertailu ja koska muita huomautuksia ei ole esitetty, lopulliset polkumyyntimarginaalit ilmaistuna prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana ovat seuraavat:

Taulukko 1

Polkumyyntimarginaalit, Kiina

Yritys

Polkumyyntimarginaali (%)

Baosteel-ryhmä: Baosteel Stainless Steel Co., Ltd; Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd

42,2

TISCO-ryhmä: Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd; Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd

50,2

Muut yhteistyössä toimineet yritykset

49,1

Kaikki muut yritykset

50,2

3.2   Taiwan

3.2.1   Normaaliarvo

| (50) | Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 63–66 kappaleessa esitetyssä normaaliarvon laskemiseen käytetyssä menetelmässä ei otettu huomioon kotimarkkinamyyntiä jakelijoille ja kauppiaille. |
| --- | --- |

(50)

Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 63–66 kappaleessa esitetyssä normaaliarvon laskemiseen käytetyssä menetelmässä ei otettu huomioon kotimarkkinamyyntiä jakelijoille ja kauppiaille.

| (51) | Näin tehtiin Taiwanin erityisen markkinatilanteen vuoksi: jakelijat veivät huomattavia määriä tuotannosta, ja vientiä harjoittavat tuottajat ilmoittivat sen samanaikaisesti myynniksi kotimarkkinakulutukseen. |
| --- | --- |

(51)

Näin tehtiin Taiwanin erityisen markkinatilanteen vuoksi: jakelijat veivät huomattavia määriä tuotannosta, ja vientiä harjoittavat tuottajat ilmoittivat sen samanaikaisesti myynniksi kotimarkkinakulutukseen.

| (52) | Tämä päätelmä perustui kahteen keskeiseen seikkaan ja perusteltiin niillä. Ensinnäkin yksi Taiwanin suurimmista jakelijoista toimitti vientiin suurimman osan tuottajilta ostamistaan määristä, minkä vuoksi tämä myynti ei ollut Taiwania koskevan normaaliarvon laskennassa käytettävää kotimarkkinamyyntiä. Toiseksi tiedossa olevien tuottajien tuotantotiedot ja Taiwanin kauppatilastot osoittavat, että tiedossa olevien vientiä harjoittavien tuottajien ilmoittaman kotimarkkinamyynnin määrä oli yli 90 prosenttia unioniin suuntautuneesta viennistä, ja siihen sisältyi myös noin 50 prosenttia myyntiä, joka meni vientiin. |
| --- | --- |

(52)

Tämä päätelmä perustui kahteen keskeiseen seikkaan ja perusteltiin niillä. Ensinnäkin yksi Taiwanin suurimmista jakelijoista toimitti vientiin suurimman osan tuottajilta ostamistaan määristä, minkä vuoksi tämä myynti ei ollut Taiwania koskevan normaaliarvon laskennassa käytettävää kotimarkkinamyyntiä. Toiseksi tiedossa olevien tuottajien tuotantotiedot ja Taiwanin kauppatilastot osoittavat, että tiedossa olevien vientiä harjoittavien tuottajien ilmoittaman kotimarkkinamyynnin määrä oli yli 90 prosenttia unioniin suuntautuneesta viennistä, ja siihen sisältyi myös noin 50 prosenttia myyntiä, joka meni vientiin.

| (53) | Kaksi vientiä harjoittavaa tuottajaa kiisti tilastoihin perustuvan perustelun. Ne väittivät, että komissio otti Taiwanin kokonaistuotantoa määrittäessään huomioon vain sellaiset yhteistyössä toimineet yritykset, joilla oli jonkin verran vientiä unioniin. Lisäksi väitettiin, että komission olisi edellä 52 kappaleessa kuvatussa analyysissä katsottava kaiken Taiwanin tilastollisen tuonnin menevän vientiin. |
| --- | --- |

(53)

Kaksi vientiä harjoittavaa tuottajaa kiisti tilastoihin perustuvan perustelun. Ne väittivät, että komissio otti Taiwanin kokonaistuotantoa määrittäessään huomioon vain sellaiset yhteistyössä toimineet yritykset, joilla oli jonkin verran vientiä unioniin. Lisäksi väitettiin, että komission olisi edellä 52 kappaleessa kuvatussa analyysissä katsottava kaiken Taiwanin tilastollisen tuonnin menevän vientiin.

| (54) | Komissio tarkasteli kaikkien tiedossa olevien taiwanilaisten tuottajien – myös niiden, joita yksi vientiä harjoittavista tuottajista oli ehdottanut – tuotantoa ja kotimarkkinamyyntiä koskevia tietoja. Tämän tarkoituksena oli mahdollisimman tarkka yhteensovittaminen tilastotietojen kanssa. Kerätyillä lisätiedoilla oli alentava vaikutus edellä 52 kappaleessa kuvatun analyysin tulokseen. Ilmoitetun kotimarkkinamyynnin todettiin niiden perusteella sisältävän noin 40 prosenttia myyntiä, joka meni vientiin. |
| --- | --- |

(54)

Komissio tarkasteli kaikkien tiedossa olevien taiwanilaisten tuottajien – myös niiden, joita yksi vientiä harjoittavista tuottajista oli ehdottanut – tuotantoa ja kotimarkkinamyyntiä koskevia tietoja. Tämän tarkoituksena oli mahdollisimman tarkka yhteensovittaminen tilastotietojen kanssa. Kerätyillä lisätiedoilla oli alentava vaikutus edellä 52 kappaleessa kuvatun analyysin tulokseen. Ilmoitetun kotimarkkinamyynnin todettiin niiden perusteella sisältävän noin 40 prosenttia myyntiä, joka meni vientiin.

| (55) | Siltä osin kuin on kyse edellä 53 kappaleessa esitetystä huomiosta, että tilastollinen tuonti menee kokonaisuudessaan vientiin, vientiä harjoittava tuottaja ei esittänyt mitään näyttöä tästä asiasta. Tavallisesti tuonti jälleenvientiä varten kuuluu erityisen tullimenettelyn piiriin eikä sitä katsota kauppatilastoissa varsinaiseksi vienniksi. Näin ollen komissio ei voi tehdä käyttökelpoisia päätelmiä tästä väitteestä. |
| --- | --- |

(55)

Siltä osin kuin on kyse edellä 53 kappaleessa esitetystä huomiosta, että tilastollinen tuonti menee kokonaisuudessaan vientiin, vientiä harjoittava tuottaja ei esittänyt mitään näyttöä tästä asiasta. Tavallisesti tuonti jälleenvientiä varten kuuluu erityisen tullimenettelyn piiriin eikä sitä katsota kauppatilastoissa varsinaiseksi vienniksi. Näin ollen komissio ei voi tehdä käyttökelpoisia päätelmiä tästä väitteestä.

| (56) | Lisäksi kaksi vientiä harjoittavaa tuottajaa väitti, että kotimarkkinamyynnin määrä, jota komissio ei ottanut huomioon, ei ollut oikeassa suhteessa edellä 52 kappaleessa ilmoitettuun prosenttiosuuteen nähden. Ne toistivat väitteensä, jonka mukaan ne eivät tienneet kotimaisten asiakkaidensa myynnin määränpäätä. Komissio katsoo, ettei tietämättömyydellä myynnin lopullisesta määränpäästä ole ratkaisevaa merkitystä. Komissio arvioi tilannetta uudelleen tässä tutkimuksessa käytettävissä olevan näytön perusteella ja tarkisti normaaliarvon määrittämisen ulkopuolelle jätettävän myynnin määrää, jotta se vastaisi mahdollisimman tarkasti tutkimuksen kohteena olevien vientiä harjoittavien tuottajien yksilöllistä tilannetta. Perustelluissa tapauksissa osaa myynnistä, joka oli alustavassa vaiheessa jätetty normaaliarvon laskennan ulkopuolelle, käytettiin normaaliarvon laskemisessa. |
| --- | --- |

(56)

Lisäksi kaksi vientiä harjoittavaa tuottajaa väitti, että kotimarkkinamyynnin määrä, jota komissio ei ottanut huomioon, ei ollut oikeassa suhteessa edellä 52 kappaleessa ilmoitettuun prosenttiosuuteen nähden. Ne toistivat väitteensä, jonka mukaan ne eivät tienneet kotimaisten asiakkaidensa myynnin määränpäätä. Komissio katsoo, ettei tietämättömyydellä myynnin lopullisesta määränpäästä ole ratkaisevaa merkitystä. Komissio arvioi tilannetta uudelleen tässä tutkimuksessa käytettävissä olevan näytön perusteella ja tarkisti normaaliarvon määrittämisen ulkopuolelle jätettävän myynnin määrää, jotta se vastaisi mahdollisimman tarkasti tutkimuksen kohteena olevien vientiä harjoittavien tuottajien yksilöllistä tilannetta. Perustelluissa tapauksissa osaa myynnistä, joka oli alustavassa vaiheessa jätetty normaaliarvon laskennan ulkopuolelle, käytettiin normaaliarvon laskemisessa.

| (57) | Yksi asianomainen osapuoli kyseenalaisti kauppiaille ja jakelijoille suuntautuneen kotimarkkinamyynnin sisällyttämisen normaaliarvon määrittämiseen. Tätä koskevat väitteet esitettiin kirjallisina huomautuksina ja kuulemismenettelystä kauppaan liittyvissä menettelyissä vastaavan neuvonantajan järjestämässä kuulemisessa 7 päivänä heinäkuuta 2015. |
| --- | --- |

(57)

Yksi asianomainen osapuoli kyseenalaisti kauppiaille ja jakelijoille suuntautuneen kotimarkkinamyynnin sisällyttämisen normaaliarvon määrittämiseen. Tätä koskevat väitteet esitettiin kirjallisina huomautuksina ja kuulemismenettelystä kauppaan liittyvissä menettelyissä vastaavan neuvonantajan järjestämässä kuulemisessa 7 päivänä heinäkuuta 2015.

| (58) | Kuten edellä olevassa 56 kappaleessa esitetään, väliaikaisten toimenpiteiden käyttöön ottamisen jälkeen komissio tarkasteli edelleen sitä, miten jakelijoille suuntautunut myynti olisi tosiasiassa luokiteltava, jotta sekä kotimarkkina- että vientimyynnin luokittelu olisi tarkempi ja oikeudellisesti asianmukainen normaaliarvon määrittämisen yhteydessä; komissio ei enää tukeutunut olettamaan, jonka mukaan kaikki jakelijoille suuntautunut myynti oli tarkoitettu vientiin. Alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen saadut huomautukset tutkittiin ja lisätiedot otettiin huomioon. |
| --- | --- |

(58)

Kuten edellä olevassa 56 kappaleessa esitetään, väliaikaisten toimenpiteiden käyttöön ottamisen jälkeen komissio tarkasteli edelleen sitä, miten jakelijoille suuntautunut myynti olisi tosiasiassa luokiteltava, jotta sekä kotimarkkina- että vientimyynnin luokittelu olisi tarkempi ja oikeudellisesti asianmukainen normaaliarvon määrittämisen yhteydessä; komissio ei enää tukeutunut olettamaan, jonka mukaan kaikki jakelijoille suuntautunut myynti oli tarkoitettu vientiin. Alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen saadut huomautukset tutkittiin ja lisätiedot otettiin huomioon.

| (59) | Sen sijaan, että olisi jättänyt tarkastelun ulkopuolelle jakelijoille suuntautuvan myynnin kokonaisuudessaan sen olettaman perusteella, että kaikki jakelijoille suuntautunut myynti oli tarkoitettu vientiin, komissio jätti tarkastelun ulkopuolelle ainoastaan sellaisen jakelijoille suuntautuneen myynnin, jonka osalta oli riittävästi objektiivista näyttöä siitä, että se todella meni vientiin. Komissio tutki kyseessä olevat ilmoitetut myynnit ja luokitteli ne kotimarkkinamyynniksi tai vientimyynniksi kunkin kyseisen vientiä harjoittavan tuottajan erityisen tilanteen ja tietojen perusteella. Merkityksellisenä näyttönä käytettiin esimerkiksi vientiin liittyvien alennusten saamista. Subjektiivisilla tekijöillä, kuten aikomuksella, tietämyksellä tai tietämättömyydellä, ei sen sijaan ollut merkitystä komission tekemässä objektiivisessa arvioinnissa. |
| --- | --- |

(59)

Sen sijaan, että olisi jättänyt tarkastelun ulkopuolelle jakelijoille suuntautuvan myynnin kokonaisuudessaan sen olettaman perusteella, että kaikki jakelijoille suuntautunut myynti oli tarkoitettu vientiin, komissio jätti tarkastelun ulkopuolelle ainoastaan sellaisen jakelijoille suuntautuneen myynnin, jonka osalta oli riittävästi objektiivista näyttöä siitä, että se todella meni vientiin. Komissio tutki kyseessä olevat ilmoitetut myynnit ja luokitteli ne kotimarkkinamyynniksi tai vientimyynniksi kunkin kyseisen vientiä harjoittavan tuottajan erityisen tilanteen ja tietojen perusteella. Merkityksellisenä näyttönä käytettiin esimerkiksi vientiin liittyvien alennusten saamista. Subjektiivisilla tekijöillä, kuten aikomuksella, tietämyksellä tai tietämättömyydellä, ei sen sijaan ollut merkitystä komission tekemässä objektiivisessa arvioinnissa.

| (60) | Yksi vientiä harjoittava tuottaja vastusti päätöstä jättää tietty metalliromu vähentämättä tuotantokustannuksista. Väitteensä tueksi se toimitti lisätietoja, joista kävi ilmi tuotannonmenetys konvertointikustannuksina sen tuotantokustannustaulukossa. Väitteen mukaan tuotannonmenetys muodostuu yhteensä sen raaka-aineen kustannuksista, jota ei konvertoida lopputuotteeseen, ja tuotannollisista yleiskuluista, jotka on kohdennettu tuotannonmenetykseksi. Komissio tutki väitteen huolellisesti, mutta katsoi tuotannonmenetykseen sisältyvien raaka-ainekustannusten olevan metalliromun vähennykseksi vaadittua summaa paljon pienemmät. Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen yritys toisti väitteensä siitä, että metalliromun arvoa olisi verrattava menetyksen kokonaisarvoon, mukaan lukien siihen kohdennetut tuotannolliset yleiskulut. Komissio on edelleen sitä mieltä, että metalliromun markkina-arvo ei voi olla suurempi kuin tuotantopanoksen. Vientiä harjoittavan tuottajan väite on sen vuoksi hylättävä. |
| --- | --- |

(60)

Yksi vientiä harjoittava tuottaja vastusti päätöstä jättää tietty metalliromu vähentämättä tuotantokustannuksista. Väitteensä tueksi se toimitti lisätietoja, joista kävi ilmi tuotannonmenetys konvertointikustannuksina sen tuotantokustannustaulukossa. Väitteen mukaan tuotannonmenetys muodostuu yhteensä sen raaka-aineen kustannuksista, jota ei konvertoida lopputuotteeseen, ja tuotannollisista yleiskuluista, jotka on kohdennettu tuotannonmenetykseksi. Komissio tutki väitteen huolellisesti, mutta katsoi tuotannonmenetykseen sisältyvien raaka-ainekustannusten olevan metalliromun vähennykseksi vaadittua summaa paljon pienemmät. Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen yritys toisti väitteensä siitä, että metalliromun arvoa olisi verrattava menetyksen kokonaisarvoon, mukaan lukien siihen kohdennetut tuotannolliset yleiskulut. Komissio on edelleen sitä mieltä, että metalliromun markkina-arvo ei voi olla suurempi kuin tuotantopanoksen. Vientiä harjoittavan tuottajan väite on sen vuoksi hylättävä.

| (61) | Lisäksi kyseinen vientiä harjoittava tuottaja ei perustellut tietyn metalliromun vähentämättä jättämiseen liittyvää väitettään toimittamalla tietoja kyseisen tuotteen tuotannossa tosiasiallisesti käytetystä raaka-ainemäärästä, jonka perusteella komissio voisi arvioida menetyksen. Yritys väitti, että kunkin raaka-ainepanoksen menekki ja arvo esitettiin paikan päällä tehdyn tarkastuksen aikana toimitetuissa taulukoissa. Komissio totesi, että näihin tietoihin sisältyi muutakin kuin tarkasteltavana oleva tuote, kuten muunnetut ja välituotteina myydyt kuumavalssatut kelat. Tämän perusteella komissio ei voi todentaa raaka-ainemenetyksiä, jotka aiheutuvat metalliromuksi konvertoinnista. Koska menetyksistä ja metalliromusta on ilmoitettu vain niiden arvo, oli mahdotonta tutkia, oliko tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannon raaka-ainemenekki riittävä tuottamaan sekä tarkasteltavana olevan tuotteen että metalliromun, joka vähennettiin tuotantokustannuksista. Sen vuoksi ei ollut mahdollista määrittää luotettavasti, sisältyikö ilmoitettuun menetykseen raaka-ainekustannuksia, kuten väitettiin, ja mikä voisi olla metalliromuun liittyvä vähennettävä määrä. Vientiä harjoittava tuottaja toisti väitteensä lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen tuomatta esiin mitään uusia tosiseikkoja. |
| --- | --- |

(61)

Lisäksi kyseinen vientiä harjoittava tuottaja ei perustellut tietyn metalliromun vähentämättä jättämiseen liittyvää väitettään toimittamalla tietoja kyseisen tuotteen tuotannossa tosiasiallisesti käytetystä raaka-ainemäärästä, jonka perusteella komissio voisi arvioida menetyksen. Yritys väitti, että kunkin raaka-ainepanoksen menekki ja arvo esitettiin paikan päällä tehdyn tarkastuksen aikana toimitetuissa taulukoissa. Komissio totesi, että näihin tietoihin sisältyi muutakin kuin tarkasteltavana oleva tuote, kuten muunnetut ja välituotteina myydyt kuumavalssatut kelat. Tämän perusteella komissio ei voi todentaa raaka-ainemenetyksiä, jotka aiheutuvat metalliromuksi konvertoinnista. Koska menetyksistä ja metalliromusta on ilmoitettu vain niiden arvo, oli mahdotonta tutkia, oliko tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannon raaka-ainemenekki riittävä tuottamaan sekä tarkasteltavana olevan tuotteen että metalliromun, joka vähennettiin tuotantokustannuksista. Sen vuoksi ei ollut mahdollista määrittää luotettavasti, sisältyikö ilmoitettuun menetykseen raaka-ainekustannuksia, kuten väitettiin, ja mikä voisi olla metalliromuun liittyvä vähennettävä määrä. Vientiä harjoittava tuottaja toisti väitteensä lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen tuomatta esiin mitään uusia tosiseikkoja.

| (62) | Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 62 ja 67–78 kappaleessa esitetyt alustavat päätelmät vahvistetaan. |
| --- | --- |

(62)

Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 62 ja 67–78 kappaleessa esitetyt alustavat päätelmät vahvistetaan.

3.2.2   Vientihinta

| (63) | Sekä alustavien että lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen yksi vientiä harjoittava tuottaja vastusti huomautuksissaan tietyn unioniin suuntautuvan vientimyynnin jättämistä tarkastelun ulkopuolelle; kyse oli vientimyynnistä, joka oli ilmoitettu kyseisen vientiä harjoittavan tuottajan asiakkaiden toimittamien vientitodistusten perusteella. Vientitodistusten perusteella ei kuitenkaan ole mahdollista tunnistaa tuottajaa eikä vientiä harjoittavan tuottajan ilmoittamaa myyntitapahtumaa. Lisäksi vientitodistuksia ei ollut kerätty johdonmukaisesti kaikilta asiakkailta koko tutkimusajanjakson ajan. Kyseisen vientiä harjoittavan tuottajan huomattavista ponnisteluista huolimatta ilmoitettua myynnin määränpäätä ei voitu todentaa, ja joka tapauksessa tiedot eivät kattaneet koko tutkimusajanjaksoa. Näin ollen komissio ei pystynyt luotettavasti määrittelemään, että kyseinen myynti olisi katsottava vientimyynniksi polkumyyntimarginaalin laskemisen yhteydessä. Näin ollen väite hylättiin. |
| --- | --- |

(63)

Sekä alustavien että lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen yksi vientiä harjoittava tuottaja vastusti huomautuksissaan tietyn unioniin suuntautuvan vientimyynnin jättämistä tarkastelun ulkopuolelle; kyse oli vientimyynnistä, joka oli ilmoitettu kyseisen vientiä harjoittavan tuottajan asiakkaiden toimittamien vientitodistusten perusteella. Vientitodistusten perusteella ei kuitenkaan ole mahdollista tunnistaa tuottajaa eikä vientiä harjoittavan tuottajan ilmoittamaa myyntitapahtumaa. Lisäksi vientitodistuksia ei ollut kerätty johdonmukaisesti kaikilta asiakkailta koko tutkimusajanjakson ajan. Kyseisen vientiä harjoittavan tuottajan huomattavista ponnisteluista huolimatta ilmoitettua myynnin määränpäätä ei voitu todentaa, ja joka tapauksessa tiedot eivät kattaneet koko tutkimusajanjaksoa. Näin ollen komissio ei pystynyt luotettavasti määrittelemään, että kyseinen myynti olisi katsottava vientimyynniksi polkumyyntimarginaalin laskemisen yhteydessä. Näin ollen väite hylättiin.

3.2.3   Vertailu

| (64) | Yksi vientiä harjoittava tuottaja pyysi hyvitystä vaihtokurssin osalta siten, että käytettäisiin maksujen suorituspäivän valuuttakurssia. Jotta perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukainen vertailu voitiin tehdä, kaikkien taiwanilaisten vientiä harjoittavien tuottajien osalta käytettiin johdonmukaisesti Euroopan keskuspankin kuukausittaisia vaihtokursseja. Kyseisen vientiä harjoittavan tuottajan pyytämä lähestymistapa ei ole perusasetuksen mukainen, sillä perusasetuksessa edellytetään käytettävän myyntipäivän vaihtokurssia. Näin ollen tämä pyyntö hylättiin. |
| --- | --- |

(64)

Yksi vientiä harjoittava tuottaja pyysi hyvitystä vaihtokurssin osalta siten, että käytettäisiin maksujen suorituspäivän valuuttakurssia. Jotta perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukainen vertailu voitiin tehdä, kaikkien taiwanilaisten vientiä harjoittavien tuottajien osalta käytettiin johdonmukaisesti Euroopan keskuspankin kuukausittaisia vaihtokursseja. Kyseisen vientiä harjoittavan tuottajan pyytämä lähestymistapa ei ole perusasetuksen mukainen, sillä perusasetuksessa edellytetään käytettävän myyntipäivän vaihtokurssia. Näin ollen tämä pyyntö hylättiin.

| (65) | Yksi vientiä harjoittava tuottaja vastusti Euroopan keskuspankin kuukausittaisten vaihtokurssien käyttöä ja vaati käytettäväksi sen päivittäisiä vaihtokursseja. Vientiä harjoittava tuottaja ei tuonut esiin, minkä määrällisen eron näiden kurssien käyttäminen aiheuttaisi. Komissio käytti kuukausittaisia vaihtokursseja vertailukelpoisuuden ja johdonmukaisuuden vuoksi, sillä tätä tuottajaa koskeva polkumyyntimarginaali kuului osana polkumyyntimarginaaliin, joka oli laskettu etuyhteydessä olevien tuottajien ryhmälle, jossa vain yksi niistä vaati päivittäisten vaihtokurssien käyttöä. |
| --- | --- |

(65)

Yksi vientiä harjoittava tuottaja vastusti Euroopan keskuspankin kuukausittaisten vaihtokurssien käyttöä ja vaati käytettäväksi sen päivittäisiä vaihtokursseja. Vientiä harjoittava tuottaja ei tuonut esiin, minkä määrällisen eron näiden kurssien käyttäminen aiheuttaisi. Komissio käytti kuukausittaisia vaihtokursseja vertailukelpoisuuden ja johdonmukaisuuden vuoksi, sillä tätä tuottajaa koskeva polkumyyntimarginaali kuului osana polkumyyntimarginaaliin, joka oli laskettu etuyhteydessä olevien tuottajien ryhmälle, jossa vain yksi niistä vaati päivittäisten vaihtokurssien käyttöä.

3.2.4   Polkumyyntimarginaalit

| (66) | Kun otetaan huomioon edellä 56 kappaleessa esitetyt muutokset normaaliarvoon, lopulliset polkumyyntimarginaalit ilmaistuna prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana ovat seuraavat:

  Taulukko 2


  Polkumyyntimarginaalit, Taiwan







  Yritys | Polkumyyntimarginaali (%) |
| --- | --- | --- |
| Chia Far Industrial Factory Co., Ltd. | 0 |
| Tang Eng Iron Works Co., Ltd ja Yieh United Steel Corporation | 6,8 |
| Muut yhteistyössä toimineet yritykset | 6,8 |
| Kaikki muut yritykset | 6,8 |

(66)

Kun otetaan huomioon edellä 56 kappaleessa esitetyt muutokset normaaliarvoon, lopulliset polkumyyntimarginaalit ilmaistuna prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana ovat seuraavat:

Taulukko 2

Polkumyyntimarginaalit, Taiwan

Yritys

Polkumyyntimarginaali (%)

Chia Far Industrial Factory Co., Ltd.

0

Tang Eng Iron Works Co., Ltd ja Yieh United Steel Corporation

6,8

Muut yhteistyössä toimineet yritykset

6,8

Kaikki muut yritykset

6,8

4.   VAHINKO

4.1   Unionin tuotannonalan ja unionin tuotannon määritelmä

| (67) | Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 90 kappaleessa todetaan, tutkimusajanjakson aikana samankaltaista tuotetta valmisti yhdeksän tiedossa olevaa tuottajaa unionissa. Nämä tuottajat muodostavat perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun ”unionin tuotannonalan”. |
| --- | --- |

(67)

Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 90 kappaleessa todetaan, tutkimusajanjakson aikana samankaltaista tuotetta valmisti yhdeksän tiedossa olevaa tuottajaa unionissa. Nämä tuottajat muodostavat perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun ”unionin tuotannonalan”.

| (68) | Koska asiaa koskevia lisähuomautuksia ei ole esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 90–93 kappaleessa esitetty unionin tuotannonalan määritelmä vahvistetaan. |
| --- | --- |

(68)

Koska asiaa koskevia lisähuomautuksia ei ole esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 90–93 kappaleessa esitetty unionin tuotannonalan määritelmä vahvistetaan.

4.2   Unionin kulutus

| (69) | Koska unionin kulutuksesta ei esitetty huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 94–96 kappaleessa esitetyt alustavat päätelmät vahvistetaan. |
| --- | --- |

(69)

Koska unionin kulutuksesta ei esitetty huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 94–96 kappaleessa esitetyt alustavat päätelmät vahvistetaan.

4.3   Tuonti asianomaisista maista

4.3.1   Asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin vaikutusten kumulatiivinen arviointi

| (70) | Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen asianomaiset osapuolet toistivat alustavassa vaiheessa esittämänsä väitteet siitä, että komission tapa arvioida Kiinasta ja Taiwanista peräisin olevan polkumyyntituonnin vaikutuksia kumulatiivisesti ei ollut asianmukainen. Ne eivät toimittaneet uutta näyttöä tämän väitteen perustelemiseksi. |
| --- | --- |

(70)

Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen asianomaiset osapuolet toistivat alustavassa vaiheessa esittämänsä väitteet siitä, että komission tapa arvioida Kiinasta ja Taiwanista peräisin olevan polkumyyntituonnin vaikutuksia kumulatiivisesti ei ollut asianmukainen. Ne eivät toimittaneet uutta näyttöä tämän väitteen perustelemiseksi.

| (71) | Kuten edellä 66 kappaleessa esitetään, alustavia päätelmiä koskevien huomautusten esittämisen jälkeen todettiin, ettei yhden taiwanilaisen vientiä harjoittavan tuottajan osalta esiinny polkumyyntiä. Näin ollen tämän yrityksen vienti unioniin vähennettiin Kiinasta ja Taiwanista polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista. |
| --- | --- |

(71)

Kuten edellä 66 kappaleessa esitetään, alustavia päätelmiä koskevien huomautusten esittämisen jälkeen todettiin, ettei yhden taiwanilaisen vientiä harjoittavan tuottajan osalta esiinny polkumyyntiä. Näin ollen tämän yrityksen vienti unioniin vähennettiin Kiinasta ja Taiwanista polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista.

| (72) | Koska kumulatiivisesta arvioinnista ei esitetty muita huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 97–102 kappaleessa esitetyt alustavat päätelmät vahvistetaan. |
| --- | --- |

(72)

Koska kumulatiivisesta arvioinnista ei esitetty muita huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 97–102 kappaleessa esitetyt alustavat päätelmät vahvistetaan.

4.3.2   Asianomaisista maista tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus

| (73) | Kuten edellä 71 kappaleessa esitetään, polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista vähennettiin yhden taiwanilaisen vientiä harjoittavan tuottajan tuonti, koska todettiin, ettei sen osalta esiinny polkumyyntiä. Luottamuksellisuussyistä tämän tuonnin määrää ja markkinaosuutta ei voida julkistaa. Tämän tuonnin vähäisen määrän ja markkinaosuuden (huomattavasti vähemmän kuin 1 prosentti) vähentäminen ei kuitenkaan vaikuttanut asianomaisista maista tarkastelujakson aikana polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrän ja markkinaosuuden kehityssuuntaukseen. |
| --- | --- |

(73)

Kuten edellä 71 kappaleessa esitetään, polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista vähennettiin yhden taiwanilaisen vientiä harjoittavan tuottajan tuonti, koska todettiin, ettei sen osalta esiinny polkumyyntiä. Luottamuksellisuussyistä tämän tuonnin määrää ja markkinaosuutta ei voida julkistaa. Tämän tuonnin vähäisen määrän ja markkinaosuuden (huomattavasti vähemmän kuin 1 prosentti) vähentäminen ei kuitenkaan vaikuttanut asianomaisista maista tarkastelujakson aikana polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrän ja markkinaosuuden kehityssuuntaukseen.

| (74) | Koska muita huomautuksia asianomaisista maista tulevan tuonnin määrästä ja markkinaosuudesta ei esitetty ja kun otetaan huomioon edellä 73 kappaleessa esitetyt tarkistetut päätelmät, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 103–106 kappaleessa esitetyt alustavat päätelmät vahvistetaan. |
| --- | --- |

(74)

Koska muita huomautuksia asianomaisista maista tulevan tuonnin määrästä ja markkinaosuudesta ei esitetty ja kun otetaan huomioon edellä 73 kappaleessa esitetyt tarkistetut päätelmät, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 103–106 kappaleessa esitetyt alustavat päätelmät vahvistetaan.

4.3.3   Asianomaisista maista tulevan tuonnin hinnat ja hinnan alittavuus

| (75) | Alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen asianomaiset osapuolet pyysivät lisätietoja väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 110 kappaleen ii alakohdassa tarkoitettujen tuonnin jälkeisten kustannusten luonteesta. Näillä kustannuksilla tarkoitettiin tuotujen tuotteiden käsittelystä ja väliaikaisesta varastoinnista aiheutuvia kustannuksia tuontipaikassa, tulliselvitysmaksua ja pankkikuluja. |
| --- | --- |

(75)

Alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen asianomaiset osapuolet pyysivät lisätietoja väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 110 kappaleen ii alakohdassa tarkoitettujen tuonnin jälkeisten kustannusten luonteesta. Näillä kustannuksilla tarkoitettiin tuotujen tuotteiden käsittelystä ja väliaikaisesta varastoinnista aiheutuvia kustannuksia tuontipaikassa, tulliselvitysmaksua ja pankkikuluja.

| (76) | Tuonnin jälkeiset kustannukset tarkistettiin edellä 7 kappaleessa lueteltujen tuojien toimitiloihin tehtyjen tarkastuskäyntien aikana. Näiden tarkastuskäyntien jälkeen komissio totesi, että tuontikustannukset ovat alhaisemmat kuin kustannukset, jotka määritettiin väliaikaista tullia koskevan asetuksen antamisen aikaan saatavilla olevien tietojen perusteella. |
| --- | --- |

(76)

Tuonnin jälkeiset kustannukset tarkistettiin edellä 7 kappaleessa lueteltujen tuojien toimitiloihin tehtyjen tarkastuskäyntien aikana. Näiden tarkastuskäyntien jälkeen komissio totesi, että tuontikustannukset ovat alhaisemmat kuin kustannukset, jotka määritettiin väliaikaista tullia koskevan asetuksen antamisen aikaan saatavilla olevien tietojen perusteella.

| (77) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen yksi asianomainen osapuoli väitti, ettei se pysty tarkastamaan, onko kaikki tuontiin liittyvät kustannukset ensimmäiselle asiakkaalle unionissa toimittamiseen saakka otettu asianmukaisesti huomioon. Tältä osin on selvennettävä, että hinnan alittavuudessa on kyse vertailusta, jossa verrataan toisiinsa unionin tuotannonalan myyntihintaa noudettuna lähettäjältä -tasolla ja vientiä harjoittavien tuottajien hintaa unionin rajalla tullattuna. Näin ollen sataman ja ensimmäisen riippumattoman asiakkaan välisiä kustannuksia ei ole otettu huomioon tässä vertailussa. |
| --- | --- |

(77)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen yksi asianomainen osapuoli väitti, ettei se pysty tarkastamaan, onko kaikki tuontiin liittyvät kustannukset ensimmäiselle asiakkaalle unionissa toimittamiseen saakka otettu asianmukaisesti huomioon. Tältä osin on selvennettävä, että hinnan alittavuudessa on kyse vertailusta, jossa verrataan toisiinsa unionin tuotannonalan myyntihintaa noudettuna lähettäjältä -tasolla ja vientiä harjoittavien tuottajien hintaa unionin rajalla tullattuna. Näin ollen sataman ja ensimmäisen riippumattoman asiakkaan välisiä kustannuksia ei ole otettu huomioon tässä vertailussa.

| (78) | Yksi asianomainen osapuoli huomautti, että merkittävä osuus unionissa myytävästä samankaltaisesta tuotteesta sisältää suojakalvon (5). Kyseinen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että kalvon käytön olisi näyttävä komission käyttämässä tuotevalvontakoodissa, sillä se vaikuttaa merkittävästi hintaan. |
| --- | --- |

(78)

Yksi asianomainen osapuoli huomautti, että merkittävä osuus unionissa myytävästä samankaltaisesta tuotteesta sisältää suojakalvon (5). Kyseinen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että kalvon käytön olisi näyttävä komission käyttämässä tuotevalvontakoodissa, sillä se vaikuttaa merkittävästi hintaan.

| (79) | Tämä väite esitettiin erittäin myöhään, noin 11 kuukautta tutkimuksen vireillepanon jälkeen ja noin 10 kuukauden kuluttua siitä, kun tuotevalvontakoodi oli saatettu osapuolten tietoon. Siinä vaiheessa komissio ei pystynyt yksilöimään asianomaisia liiketapahtumia erikseen. |
| --- | --- |

(79)

Tämä väite esitettiin erittäin myöhään, noin 11 kuukautta tutkimuksen vireillepanon jälkeen ja noin 10 kuukauden kuluttua siitä, kun tuotevalvontakoodi oli saatettu osapuolten tietoon. Siinä vaiheessa komissio ei pystynyt yksilöimään asianomaisia liiketapahtumia erikseen.

| (80) | Komissio teki kuitenkin yleisen oikaisun, joka perustui unionin tuotannonalan tämän väitteen johdosta toimittamiin tietoihin. |
| --- | --- |

(80)

Komissio teki kuitenkin yleisen oikaisun, joka perustui unionin tuotannonalan tämän väitteen johdosta toimittamiin tietoihin.

| (81) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen sama asianomainen osapuoli väitti, ettei oikaisua pitäisi tehdä yleisesti vaan ainoastaan niihin liiketapahtumiin, joissa samankaltaisessa tuotteessa tosiasiallisesti oli suojakalvo. Kyseinen osapuoli oli myös eri mieltä siitä arviosta, että sen väite tehtiin myöhään, koska tämä tieto oli julkisesti saatavilla ennen tämän tutkimuksen vireillepanoa. |
| --- | --- |

(81)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen sama asianomainen osapuoli väitti, ettei oikaisua pitäisi tehdä yleisesti vaan ainoastaan niihin liiketapahtumiin, joissa samankaltaisessa tuotteessa tosiasiallisesti oli suojakalvo. Kyseinen osapuoli oli myös eri mieltä siitä arviosta, että sen väite tehtiin myöhään, koska tämä tieto oli julkisesti saatavilla ennen tämän tutkimuksen vireillepanoa.

| (82) | Kuten edellä on jo selostettu, komissio teki yleisen oikaisun, koska ei ollut mahdollista yksilöidä asianomaisia liiketapahtumia erikseen. On tiedossa, että asianomaisten liiketapahtumien osuus kaikista liiketapahtumista on merkittävä. Osapuoli ei voi luottaa pelkästään julkisesti saatavilla olevaan tietoon, vaan sen on esitettävä perusteltu väite, jonka perusteella oikaisu on oikeutettu. |
| --- | --- |

(82)

Kuten edellä on jo selostettu, komissio teki yleisen oikaisun, koska ei ollut mahdollista yksilöidä asianomaisia liiketapahtumia erikseen. On tiedossa, että asianomaisten liiketapahtumien osuus kaikista liiketapahtumista on merkittävä. Osapuoli ei voi luottaa pelkästään julkisesti saatavilla olevaan tietoon, vaan sen on esitettävä perusteltu väite, jonka perusteella oikaisu on oikeutettu.

| (83) | Kyseisten alhaisempien tuontikustannusten uudelleen laskemisen vaikutus kumoutui suurelta osin suojakalvoon liittyvän oikaisun myötä. Näiden kahden oikaisun yhteisvaikutus osoitti asianomaisista maista unionin markkinoille tulevan tuonnin painotetun keskimääräisen hinnan alittavuuden marginaalin olevan lähes muuttumaton eli 9,8 prosentin ja 11,4 prosentin välillä (verrattuna väliaikaista tullia koskevan asetuksen 9,6 prosentin ja 11,3 prosentin vaihteluväliin). Asianomaisista maista tulevan tuonnin painotettu keskimääräinen hinnan alittavuuden marginaali unionin markkinoilla pysyi myös lähes muuttumattomana eli 23,1 prosentin ja 25,3 prosentin välillä (verrattuna väliaikaista tullia koskevan asetuksen 22,9 prosentin ja 25,2 prosentin vaihteluväliin). |
| --- | --- |

(83)

Kyseisten alhaisempien tuontikustannusten uudelleen laskemisen vaikutus kumoutui suurelta osin suojakalvoon liittyvän oikaisun myötä. Näiden kahden oikaisun yhteisvaikutus osoitti asianomaisista maista unionin markkinoille tulevan tuonnin painotetun keskimääräisen hinnan alittavuuden marginaalin olevan lähes muuttumaton eli 9,8 prosentin ja 11,4 prosentin välillä (verrattuna väliaikaista tullia koskevan asetuksen 9,6 prosentin ja 11,3 prosentin vaihteluväliin). Asianomaisista maista tulevan tuonnin painotettu keskimääräinen hinnan alittavuuden marginaali unionin markkinoilla pysyi myös lähes muuttumattomana eli 23,1 prosentin ja 25,3 prosentin välillä (verrattuna väliaikaista tullia koskevan asetuksen 22,9 prosentin ja 25,2 prosentin vaihteluväliin).

| (84) | Yksi asianomainen osapuoli huomautti tutkimuksesta käyvän ilmi, että vientiä harjoittavat tuottajat myyvät lähes yksinomaan riippumattomille jakelijoille tai teräspalvelukeskuksille, kun taas unionin tuotannonalan myynti suuntautui jakelijoille, integroiduille palvelukeskuksille ja loppukäyttäjille. Asianomainen osapuoli väittää, että jotta kyseisiä hintoja voidaan verrata, komission on otettava huomioon palvelukeskusten kiinteät kustannukset, sillä kyse on kaupan eri portaista. Oikaisu voidaan kaupan portaan erojen perusteella kuitenkin tehdä vain silloin, jos on osoitettu, että kyseisten kaupan portaiden hintojen välillä on johdonmukainen ja selvä ero, ei kustannuserojen perusteella. Niiden hintojen, joilla unionin tuotannonala myi kummallekin kaupan portaalle unionin markkinoilla, keskinäisessä vertailussa ilmeni, että ero kaupan portaassa ei vaikuttanut hintoihin, kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 112 kappaleessa todetaan. Yksikään asianomainen osapuoli ei toimittanut tietoja tämän päätelmän kumoamiseksi. Sen vuoksi kaupan porrasta koskevan oikaisun edellytykset eivät tässä tapauksessa täyty. |
| --- | --- |

(84)

Yksi asianomainen osapuoli huomautti tutkimuksesta käyvän ilmi, että vientiä harjoittavat tuottajat myyvät lähes yksinomaan riippumattomille jakelijoille tai teräspalvelukeskuksille, kun taas unionin tuotannonalan myynti suuntautui jakelijoille, integroiduille palvelukeskuksille ja loppukäyttäjille. Asianomainen osapuoli väittää, että jotta kyseisiä hintoja voidaan verrata, komission on otettava huomioon palvelukeskusten kiinteät kustannukset, sillä kyse on kaupan eri portaista. Oikaisu voidaan kaupan portaan erojen perusteella kuitenkin tehdä vain silloin, jos on osoitettu, että kyseisten kaupan portaiden hintojen välillä on johdonmukainen ja selvä ero, ei kustannuserojen perusteella. Niiden hintojen, joilla unionin tuotannonala myi kummallekin kaupan portaalle unionin markkinoilla, keskinäisessä vertailussa ilmeni, että ero kaupan portaassa ei vaikuttanut hintoihin, kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 112 kappaleessa todetaan. Yksikään asianomainen osapuoli ei toimittanut tietoja tämän päätelmän kumoamiseksi. Sen vuoksi kaupan porrasta koskevan oikaisun edellytykset eivät tässä tapauksessa täyty.

| (85) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen sama osapuoli väitti, että unionin tuotannonalan palvelukeskusten myyntihintojen vertailussa vientiä harjoittavien tuottajien hintoihin ei vertailla vertailukelpoisia tuotteita. Tähän liittyen osapuoli väitti, että unionin tuotannonalan palvelukeskukset myyvät suurelta osin jatkojalostettuja tavaroita, kuten nauhoja, kapeita keloja ja kiekkoja, kun taas viejät myyvät pääasiassa standardikeloja. |
| --- | --- |

(85)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen sama osapuoli väitti, että unionin tuotannonalan palvelukeskusten myyntihintojen vertailussa vientiä harjoittavien tuottajien hintoihin ei vertailla vertailukelpoisia tuotteita. Tähän liittyen osapuoli väitti, että unionin tuotannonalan palvelukeskukset myyvät suurelta osin jatkojalostettuja tavaroita, kuten nauhoja, kapeita keloja ja kiekkoja, kun taas viejät myyvät pääasiassa standardikeloja.

| (86) | Tältä osin on huomattava, että standardikeloja ei verrattu kapeisiin tuotteisiin, kuten nauhoihin tai kapeisiin keloihin. Tuotteen leveys oli yksi tekijä tuotevalvontakoodissa, ja sen avulla varmistettiin, että keskenään vertailtiin vain samanlevyisiä tuotteita. Siltä osin kuin on kyse kiekoista, ne eivät olleet lainkaan mukana vertailussa, sillä otokseen valitut vientiä harjoittavat tuottajat eivät vieneet niitä unioniin. |
| --- | --- |

(86)

Tältä osin on huomattava, että standardikeloja ei verrattu kapeisiin tuotteisiin, kuten nauhoihin tai kapeisiin keloihin. Tuotteen leveys oli yksi tekijä tuotevalvontakoodissa, ja sen avulla varmistettiin, että keskenään vertailtiin vain samanlevyisiä tuotteita. Siltä osin kuin on kyse kiekoista, ne eivät olleet lainkaan mukana vertailussa, sillä otokseen valitut vientiä harjoittavat tuottajat eivät vieneet niitä unioniin.

| (87) | Koska asianomaisista maista tulevan tuonnin hinnoista ja hintojen alittavuudesta ei esitetty muita huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 107–112 kappaleessa esitetyt muut päätelmät vahvistetaan. |
| --- | --- |

(87)

Koska asianomaisista maista tulevan tuonnin hinnoista ja hintojen alittavuudesta ei esitetty muita huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 107–112 kappaleessa esitetyt muut päätelmät vahvistetaan.

4.4   Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne

4.4.1   Yleiset huomiot

| (88) | Asianomaiset osapuolet toistivat väitteensä siitä, että vahingon arvioinnissa olisi käytettävä johdonmukaisesti otokseen valittujen unionin tuottajien tietoja sen sijaan, että tehdään jako makro- ja mikrotaloudellisiin indikaattoreihin. Tällaisessa lähestymistavassa jätettäisiin kuitenkin ottamatta huomioon saatavilla olevia tietoja unionin tuotannonalan tasolla, kuten tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, myyntimäärä, markkinaosuus, kasvu, työllisyys, tuottavuus ja polkumyyntimarginaalin suuruus. |
| --- | --- |

(88)

Asianomaiset osapuolet toistivat väitteensä siitä, että vahingon arvioinnissa olisi käytettävä johdonmukaisesti otokseen valittujen unionin tuottajien tietoja sen sijaan, että tehdään jako makro- ja mikrotaloudellisiin indikaattoreihin. Tällaisessa lähestymistavassa jätettäisiin kuitenkin ottamatta huomioon saatavilla olevia tietoja unionin tuotannonalan tasolla, kuten tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, myyntimäärä, markkinaosuus, kasvu, työllisyys, tuottavuus ja polkumyyntimarginaalin suuruus.

| (89) | Lopullisista päätelmistä ilmoittamisen jälkeen yksi asianomainen osapuoli toisti väitteensä, jonka mukaan se, että unionin suurin tuottaja Outokumpu ei kuulu otokseen, vääristää vahinkoanalyysiä. Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 93 kappaleessa jo todettiin, otoksen katsottiin olevan edustava, sillä se edusti noin 50:tä prosenttia samankaltaisen tuotteen unionin kokonaistuotannosta. Näin ollen se, että Outokumpu ei toiminut tutkimuksessa yhteistyössä, ei vaikuta valitun otoksen edustavuuteen eikä otokseen valittujen tuottajien todennettujen tietojen laatuun. |
| --- | --- |

(89)

Lopullisista päätelmistä ilmoittamisen jälkeen yksi asianomainen osapuoli toisti väitteensä, jonka mukaan se, että unionin suurin tuottaja Outokumpu ei kuulu otokseen, vääristää vahinkoanalyysiä. Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 93 kappaleessa jo todettiin, otoksen katsottiin olevan edustava, sillä se edusti noin 50:tä prosenttia samankaltaisen tuotteen unionin kokonaistuotannosta. Näin ollen se, että Outokumpu ei toiminut tutkimuksessa yhteistyössä, ei vaikuta valitun otoksen edustavuuteen eikä otokseen valittujen tuottajien todennettujen tietojen laatuun.

| (90) | Asianomaiset osapuolet väittivät, että kun vahinkoindikaattorit jaetaan makro- ja mikrotaloudellisiin indikaattoreihin, ei voida tehdä merkityksellisiä päätelmiä siitä, missä määrin otokseen valituille tuottajille oli (mahdollisesti) aiheutunut vahinkoa. Tällä väitteellä ei ole asian kannalta merkitystä. Perusasetuksen 3 artiklan mukaan vahingon määrittäminen tapahtuu unionin tuotannonalan tasolla. Otanta on perusasetuksen 17 artiklan mukainen menettely, jossa komissio voi rajoittaa tutkittavien osapuolten (tässä tapauksessa unionin tuottajien) määrää, jos se on huomattava. Otanta ei kuitenkaan rajoita vahingon määrittämistä siten, että se koskisi vain unionin tuottajien otosta. Tiettyjä vahinkoindikaattoreita, kuten markkinaosuutta ja myyntimäärää, voidaan analysoida mielekkäällä tavalla ainoastaan unionin tuotannonalan tasolla. Lisäksi otosta koskevien päätelmien katsotaan olevan edustavia unionin tuotannonalan tasolla. Sen vuoksi olisi otettava huomioon kaikki saatavilla olevat tiedot, jotka koskevat unionin tuotannonalaa kokonaisuudessaan. |
| --- | --- |

(90)

Asianomaiset osapuolet väittivät, että kun vahinkoindikaattorit jaetaan makro- ja mikrotaloudellisiin indikaattoreihin, ei voida tehdä merkityksellisiä päätelmiä siitä, missä määrin otokseen valituille tuottajille oli (mahdollisesti) aiheutunut vahinkoa. Tällä väitteellä ei ole asian kannalta merkitystä. Perusasetuksen 3 artiklan mukaan vahingon määrittäminen tapahtuu unionin tuotannonalan tasolla. Otanta on perusasetuksen 17 artiklan mukainen menettely, jossa komissio voi rajoittaa tutkittavien osapuolten (tässä tapauksessa unionin tuottajien) määrää, jos se on huomattava. Otanta ei kuitenkaan rajoita vahingon määrittämistä siten, että se koskisi vain unionin tuottajien otosta. Tiettyjä vahinkoindikaattoreita, kuten markkinaosuutta ja myyntimäärää, voidaan analysoida mielekkäällä tavalla ainoastaan unionin tuotannonalan tasolla. Lisäksi otosta koskevien päätelmien katsotaan olevan edustavia unionin tuotannonalan tasolla. Sen vuoksi olisi otettava huomioon kaikki saatavilla olevat tiedot, jotka koskevat unionin tuotannonalaa kokonaisuudessaan.

| (91) | Koska unionin tuotannonalan taloudellista tilannetta koskevista yleisistä huomioista ei esitetty lisähuomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 107–112 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan. |
| --- | --- |

(91)

Koska unionin tuotannonalan taloudellista tilannetta koskevista yleisistä huomioista ei esitetty lisähuomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 107–112 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.

4.4.2   Makrotaloudelliset indikaattorit

| (92) | Työllisyyden osalta asianomaiset osapuolet väittivät, että työllisyyden lasku johtui unionin tuotannonalan tuottavuuden kasvusta. Tuottavuus kasvoi tarkastelujaksolla kuitenkin vain 6 prosenttia, mikä oli paljon vähemmän kuin työllisyyden 11 prosentin lasku. Tähän laskuun on vaikuttanut myös unionin tuotannonalan tuotantomäärä, joka laski kasvavilla markkinoilla 5 prosenttia. |
| --- | --- |

(92)

Työllisyyden osalta asianomaiset osapuolet väittivät, että työllisyyden lasku johtui unionin tuotannonalan tuottavuuden kasvusta. Tuottavuus kasvoi tarkastelujaksolla kuitenkin vain 6 prosenttia, mikä oli paljon vähemmän kuin työllisyyden 11 prosentin lasku. Tähän laskuun on vaikuttanut myös unionin tuotannonalan tuotantomäärä, joka laski kasvavilla markkinoilla 5 prosenttia.

| (93) | Kuten edellä on kuvattu, asianomaisista maista polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vuoksi unionin tuotannonalan oli vähennettävä tuotantoaan kasvavilla markkinoilla. Jos unionin tuotannonala olisi voinut hyötyä markkinoiden kasvusta ja lisätä tuotantoaan kasvavan kysynnän mukaisesti, tämä tuotannon lisäys olisi tasapainottanut tuottavuuden kasvua. Työpaikkoja olisi tällöin menetetty huomattavasti vähemmän. Sen vuoksi katsotaan, että työllisyyden laskuun on vaikuttanut pääasiassa asianomaisista maista polkumyynnillä tapahtunut tuonti ja että unionin tuotannonalan tehokkuuden lisääntymisellä oli vain vähäinen vaikutus. |
| --- | --- |

(93)

Kuten edellä on kuvattu, asianomaisista maista polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vuoksi unionin tuotannonalan oli vähennettävä tuotantoaan kasvavilla markkinoilla. Jos unionin tuotannonala olisi voinut hyötyä markkinoiden kasvusta ja lisätä tuotantoaan kasvavan kysynnän mukaisesti, tämä tuotannon lisäys olisi tasapainottanut tuottavuuden kasvua. Työpaikkoja olisi tällöin menetetty huomattavasti vähemmän. Sen vuoksi katsotaan, että työllisyyden laskuun on vaikuttanut pääasiassa asianomaisista maista polkumyynnillä tapahtunut tuonti ja että unionin tuotannonalan tehokkuuden lisääntymisellä oli vain vähäinen vaikutus.

| (94) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen yksi asianomainen osapuoli väitti, että unionin tuotannonalan työllisyys oli kasvanut merkittävästi (55 prosenttia) ajanjaksosta 2004–2007 alkaen. Väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa esitetty työllisyysluku kuvaa kuitenkin koko unionin tuotannonalan työllisyyttä, kun taas ajanjakson 2004–2007 osalta annettu työllisyysluku koskee vain osaa unionin tuotannonalasta. Nämä luvut eivät näin ollen ole vertailukelpoisia, eivätkä ne osoita työllisyyden kasvusuuntausta. |
| --- | --- |

(94)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen yksi asianomainen osapuoli väitti, että unionin tuotannonalan työllisyys oli kasvanut merkittävästi (55 prosenttia) ajanjaksosta 2004–2007 alkaen. Väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa esitetty työllisyysluku kuvaa kuitenkin koko unionin tuotannonalan työllisyyttä, kun taas ajanjakson 2004–2007 osalta annettu työllisyysluku koskee vain osaa unionin tuotannonalasta. Nämä luvut eivät näin ollen ole vertailukelpoisia, eivätkä ne osoita työllisyyden kasvusuuntausta.

| (95) | Koska makrotaloudellisista indikaattoreista ei esitetty muita huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 121–132 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan. |
| --- | --- |

(95)

Koska makrotaloudellisista indikaattoreista ei esitetty muita huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 121–132 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.

4.4.3   Mikrotaloudelliset indikaattorit

4.4.3.1   Hinnat ja niihin vaikuttavat tekijät

| (96) | Asianomaiset osapuolet toistivat väitteensä siitä, että myyntihinnat noudattelevat raaka-aineiden, pääasiassa kromin ja nikkelin, kustannuksia ja että unionin tuotannonalan hintasuuntausta olisi analysoitava siten, ettei huomioon oteta seostelisää. |
| --- | --- |

(96)

Asianomaiset osapuolet toistivat väitteensä siitä, että myyntihinnat noudattelevat raaka-aineiden, pääasiassa kromin ja nikkelin, kustannuksia ja että unionin tuotannonalan hintasuuntausta olisi analysoitava siten, ettei huomioon oteta seostelisää.

| (97) | Nämä osapuolet toimittivat lisätietoja väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 141 kohdassa tarkoitetusta perushinnan vaihtelusta. Kyseiset tiedot koskivat unionin tuottajien (6) myymiä, lajin 304 ruostumattomasta teräksestä valmistettuja kylmävalssattuja levyvalmisteita, joiden paksuus on 2 mm ja joille on tehty käsittely 2B. Näiden tietojen mukaan perushinta laski jatkuvasti koko tarkastelujakson ajan, yhteensä noin 11 prosenttia eli vuoden 2010 tasolta 1 015 eurosta/tonni 907 euroon/tonni tutkimusajanjaksolla. Lasku on pienempi kuin väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa mainittu lasku 1 200 eurosta/tonni 1 000 euroon/tonni mutta tukee havaintoa huomattavasti laskevasta perushinnan tasosta. |
| --- | --- |

(97)

Nämä osapuolet toimittivat lisätietoja väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 141 kohdassa tarkoitetusta perushinnan vaihtelusta. Kyseiset tiedot koskivat unionin tuottajien (6) myymiä, lajin 304 ruostumattomasta teräksestä valmistettuja kylmävalssattuja levyvalmisteita, joiden paksuus on 2 mm ja joille on tehty käsittely 2B. Näiden tietojen mukaan perushinta laski jatkuvasti koko tarkastelujakson ajan, yhteensä noin 11 prosenttia eli vuoden 2010 tasolta 1 015 eurosta/tonni 907 euroon/tonni tutkimusajanjaksolla. Lasku on pienempi kuin väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa mainittu lasku 1 200 eurosta/tonni 1 000 euroon/tonni mutta tukee havaintoa huomattavasti laskevasta perushinnan tasosta.

| (98) | Yksi asianomainen osapuoli myös väitti, että väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 141 kappaleen mukainen näyttö perushinnan analyysin osalta ei riitä tukemaan havaintoa siitä, että unionin tuotannonalan perushinta on laskenut tarkastelujaksolla, sillä havainnon esitti väitteen mukaan vain yksi unionin tuottaja. |
| --- | --- |

(98)

Yksi asianomainen osapuoli myös väitti, että väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 141 kappaleen mukainen näyttö perushinnan analyysin osalta ei riitä tukemaan havaintoa siitä, että unionin tuotannonalan perushinta on laskenut tarkastelujaksolla, sillä havainnon esitti väitteen mukaan vain yksi unionin tuottaja.

| (99) | Vaikka tiedot esitti vain yksi unionin tuottaja, tiedot eivät koske pelkästään yhtä unionin tuottajaa. Tiedoissa on kyse CRU:n, teräsalan laajalti tunnetun konsulttiyrityksen, julkaisemista tiedoista. CRU julkaisi koko Saksan markkinoita koskevat tiedot, ei yksittäisten unionin tuottajien hintoja. Lisäksi hintojen jatkuvan laskun tarkastelujaksolla vahvistivat toisten asianosaisten osapuolten toimittamat tiedot, kuten edellä 97 kappaleessa mainitaan. |
| --- | --- |

(99)

Vaikka tiedot esitti vain yksi unionin tuottaja, tiedot eivät koske pelkästään yhtä unionin tuottajaa. Tiedoissa on kyse CRU:n, teräsalan laajalti tunnetun konsulttiyrityksen, julkaisemista tiedoista. CRU julkaisi koko Saksan markkinoita koskevat tiedot, ei yksittäisten unionin tuottajien hintoja. Lisäksi hintojen jatkuvan laskun tarkastelujaksolla vahvistivat toisten asianosaisten osapuolten toimittamat tiedot, kuten edellä 97 kappaleessa mainitaan.

| (100) | Sen vuoksi johtopäätöksenä on, että unionin tuotannonalan laskevat myyntihinnat aiheutuivat sekä raaka-ainekustannusten alenemisesta että perushinnan huomattavasta alenemisesta, joka ei ole yhteydessä raaka-ainekustannusten hintakehitykseen. Jälkimmäinen osa hinnanlaskua eli perushinnan lasku osoittaa, että unionin tuotannonalan oli edelleen laskettava hintoja koko tarkastelujakson ajan, vaikka se teki tappioita asianomaisista maista polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista aiheutuneen hintapaineen vuoksi. |
| --- | --- |

(100)

Sen vuoksi johtopäätöksenä on, että unionin tuotannonalan laskevat myyntihinnat aiheutuivat sekä raaka-ainekustannusten alenemisesta että perushinnan huomattavasta alenemisesta, joka ei ole yhteydessä raaka-ainekustannusten hintakehitykseen. Jälkimmäinen osa hinnanlaskua eli perushinnan lasku osoittaa, että unionin tuotannonalan oli edelleen laskettava hintoja koko tarkastelujakson ajan, vaikka se teki tappioita asianomaisista maista polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista aiheutuneen hintapaineen vuoksi.

| (101) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen yksi tuoja väitti, että edellä esitetyt perushinnan kehitystä koskevat tiedot ovat eurooppalaisen tuottajan ”subjektiivisia mielipiteitä”, jotka olisi vielä tarkistettava. Edellä 97 kappaleessa esitettyjä tietoja ei kuitenkaan toimittanut eurooppalainen tuottaja vaan viejien järjestö, eli toimenpiteiden käyttöönottoa vastustava osapuoli. Koska nämä tiedot ovat erikoisalan konsulttiyritysten esittämiä julkisesti saatavilla olevia tietoja, niitä pidetään luotettavina. |
| --- | --- |

(101)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen yksi tuoja väitti, että edellä esitetyt perushinnan kehitystä koskevat tiedot ovat eurooppalaisen tuottajan ”subjektiivisia mielipiteitä”, jotka olisi vielä tarkistettava. Edellä 97 kappaleessa esitettyjä tietoja ei kuitenkaan toimittanut eurooppalainen tuottaja vaan viejien järjestö, eli toimenpiteiden käyttöönottoa vastustava osapuoli. Koska nämä tiedot ovat erikoisalan konsulttiyritysten esittämiä julkisesti saatavilla olevia tietoja, niitä pidetään luotettavina.

| (102) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen eräs toinen asianomainen osapuoli väitti, että perushinnan lasku johtui suurelta osin poikkeuksellisen korkeasta tasosta vuoden 2010 toisella neljänneksellä. Kyseinen osapuoli ei esittänyt perusteita sille, miksi tämä ajanjakso olisi jätettävä ottamatta huomioon perushinnan kehityksen analyysissä. Vahinkoindikaattoreiden analyysin on katettava koko tarkastelujakso, ja sen vuoksi tätä väitettä ei voida hyväksyä. |
| --- | --- |

(102)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen eräs toinen asianomainen osapuoli väitti, että perushinnan lasku johtui suurelta osin poikkeuksellisen korkeasta tasosta vuoden 2010 toisella neljänneksellä. Kyseinen osapuoli ei esittänyt perusteita sille, miksi tämä ajanjakso olisi jätettävä ottamatta huomioon perushinnan kehityksen analyysissä. Vahinkoindikaattoreiden analyysin on katettava koko tarkastelujakso, ja sen vuoksi tätä väitettä ei voida hyväksyä.

| (103) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen yksi asianomainen osapuoli toi esiin, että väliaikaista tullia koskevan asetuksen taulukossa 11 unionin tuotannonalan keskimääräinen yksikkömyyntihinta oli yksikkökohtaisia tuotantokustannuksia korkeampi koko tarkastelujakson ajan. Väitteen mukaan tämä ero merkitsee sitä, ettei unionin tuottajien kärsimille tappioille ole selitystä. |
| --- | --- |

(103)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen yksi asianomainen osapuoli toi esiin, että väliaikaista tullia koskevan asetuksen taulukossa 11 unionin tuotannonalan keskimääräinen yksikkömyyntihinta oli yksikkökohtaisia tuotantokustannuksia korkeampi koko tarkastelujakson ajan. Väitteen mukaan tämä ero merkitsee sitä, ettei unionin tuottajien kärsimille tappioille ole selitystä.

| (104) | Tältä osin on huomattava, että väliaikaista tullia koskevan asetuksen taulukossa 11 olevat yksikkökohtaiset tuotantokustannukset sisälsivät pelkät tuotantokustannukset ilman myynti-, yleis- ja hallintokustannuksia. Sen vuoksi otokseen valittujen unionin tuottajien saama voitto ei voi käydä ilmi näiden yksikkökohtaisten kustannusten suorasta vertailusta yksikkömyyntihinnan kanssa. |
| --- | --- |

(104)

Tältä osin on huomattava, että väliaikaista tullia koskevan asetuksen taulukossa 11 olevat yksikkökohtaiset tuotantokustannukset sisälsivät pelkät tuotantokustannukset ilman myynti-, yleis- ja hallintokustannuksia. Sen vuoksi otokseen valittujen unionin tuottajien saama voitto ei voi käydä ilmi näiden yksikkökohtaisten kustannusten suorasta vertailusta yksikkömyyntihinnan kanssa.

4.4.3.2   Varastot

| (105) | Asianomaiset osapuolet kommentoivat tarkastelujaksolla tapahtunutta varastojen 7 prosentin vähentymistä ja katsoivat sen olevan osoitus unionin tuotannonalan terveestä tilanteesta. |
| --- | --- |

(105)

Asianomaiset osapuolet kommentoivat tarkastelujaksolla tapahtunutta varastojen 7 prosentin vähentymistä ja katsoivat sen olevan osoitus unionin tuotannonalan terveestä tilanteesta.

| (106) | Varastojen 7 prosentin väheneminen tarkastelujaksolla on kuitenkin vain seurausta otokseen valittujen unionin tuottajien tuotantomäärästä. Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen taulukosta 13 ilmenee, varastot vastasivat noin 15:ttä prosenttia tuotannosta koko tarkastelujakson ajan. Pieniä vaihteluita 14 ja 16 prosentin välillä olisi niiden vaatimattoman tason vuoksi pidettävä tavanomaisina varaston vaihteluina. |
| --- | --- |

(106)

Varastojen 7 prosentin väheneminen tarkastelujaksolla on kuitenkin vain seurausta otokseen valittujen unionin tuottajien tuotantomäärästä. Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen taulukosta 13 ilmenee, varastot vastasivat noin 15:ttä prosenttia tuotannosta koko tarkastelujakson ajan. Pieniä vaihteluita 14 ja 16 prosentin välillä olisi niiden vaatimattoman tason vuoksi pidettävä tavanomaisina varaston vaihteluina.

| (107) | Lisäksi osapuolet väittivät, että varastojen määrä, joka on 15 prosenttia vuosituotannosta eli vastaa noin kahden kuukauden liikevaihtoa, on suuri teollisuudelle, joka tuottaa pääasiassa tilausten perusteella. Tämä varastojen määrä aiheutuu tuotannon ja myyntiprosessin eri vaiheiden välisestä ajallisesta erosta sekä erilaisista myynnin rakenteista. Näin ollen varastojen määrää, joka on 15 prosenttia tuotannosta, ei voida pitää erityisen suurena. |
| --- | --- |

(107)

Lisäksi osapuolet väittivät, että varastojen määrä, joka on 15 prosenttia vuosituotannosta eli vastaa noin kahden kuukauden liikevaihtoa, on suuri teollisuudelle, joka tuottaa pääasiassa tilausten perusteella. Tämä varastojen määrä aiheutuu tuotannon ja myyntiprosessin eri vaiheiden välisestä ajallisesta erosta sekä erilaisista myynnin rakenteista. Näin ollen varastojen määrää, joka on 15 prosenttia tuotannosta, ei voida pitää erityisen suurena.

| (108) | Komissio vahvistaa, että varastojen ei katsota olevan merkityksellinen indikaattori tässä tutkimuksessa. |
| --- | --- |

(108)

Komissio vahvistaa, että varastojen ei katsota olevan merkityksellinen indikaattori tässä tutkimuksessa.

4.4.3.3   Investoinnit

| (109) | Asianomaiset osapuolet huomauttivat, että unionin tuotannonala toteutti koko tarkastelujakson ajan valtavia investointeja, joiden määrä oli yli miljardi euroa vuodessa. Komissio totesi tämän väitteen osalta, että väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa tarkoitettu investointien määrä oli itse asiassa omaisuuden nettokirjanpitoarvon kokonaismäärä. Investointien todellinen määrä esitetään jäljempänä olevassa taulukossa, joka korvaa väliaikaista tullia koskevan asetuksen taulukossa 14 olevan vastaavan rivin:

  Taulukko 3


  Investoinnit, kaikki unionin tuottajat (vahinkoindikaattorien osa) | 2010 | 2011 | 2012 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investoinnit (euroa) | 37 490 603 | 48 191 901 | 70 857 777 | 53 367 691 |
| Indeksi (2010 = 100) | 100 | 129 | 189 | 142 |

(109)

Asianomaiset osapuolet huomauttivat, että unionin tuotannonala toteutti koko tarkastelujakson ajan valtavia investointeja, joiden määrä oli yli miljardi euroa vuodessa. Komissio totesi tämän väitteen osalta, että väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa tarkoitettu investointien määrä oli itse asiassa omaisuuden nettokirjanpitoarvon kokonaismäärä. Investointien todellinen määrä esitetään jäljempänä olevassa taulukossa, joka korvaa väliaikaista tullia koskevan asetuksen taulukossa 14 olevan vastaavan rivin:

Taulukko 3

Investoinnit, kaikki unionin tuottajat (vahinkoindikaattorien osa)

2010

2011

2012

Tutkimusajanjakso

Investoinnit (euroa)

37 490 603

48 191 901

70 857 777

53 367 691

Indeksi (2010 = 100)

100

129

189

142

| (110) | Todelliset investoinnit kasvoivat 89 prosenttiyksikköä eli noin 37 miljoonasta eurosta vuonna 2010 noin 70 miljoonaan euroon vuonna 2012, minkä jälkeen ne laskivat 47 prosenttiyksikköä eli noin 53 miljoonaan euroon tarkastelujakson aikana. Tämä nimellinen kasvu johtuu kuitenkin erittäin vähäisestä investointien määrästä vuonna 2010. Investointien määrä oli itse asiassa niin vähäinen, että omaisuuden nettokirjanpitomäärä laski jatkuvasti koko tarkastelujakson ajan, kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen taulukosta 14 ilmenee. |
| --- | --- |

(110)

Todelliset investoinnit kasvoivat 89 prosenttiyksikköä eli noin 37 miljoonasta eurosta vuonna 2010 noin 70 miljoonaan euroon vuonna 2012, minkä jälkeen ne laskivat 47 prosenttiyksikköä eli noin 53 miljoonaan euroon tarkastelujakson aikana. Tämä nimellinen kasvu johtuu kuitenkin erittäin vähäisestä investointien määrästä vuonna 2010. Investointien määrä oli itse asiassa niin vähäinen, että omaisuuden nettokirjanpitomäärä laski jatkuvasti koko tarkastelujakson ajan, kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen taulukosta 14 ilmenee.

| (111) | Vaikka tämä vahinkoindikaattori nimellisesti parantui tarkastelujakson aikana, tällä ei ole vaikutusta komission negatiiviseen vahinkoa koskevaan yleisarvioon, sillä tämä indikaattori oli alhaisella tasolla koko tarkastelujakson ajan. |
| --- | --- |

(111)

Vaikka tämä vahinkoindikaattori nimellisesti parantui tarkastelujakson aikana, tällä ei ole vaikutusta komission negatiiviseen vahinkoa koskevaan yleisarvioon, sillä tämä indikaattori oli alhaisella tasolla koko tarkastelujakson ajan.

| (112) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen yksi asianomainen osapuoli väitti, että investointien tarkistamisen jälkeen olisi samoin tarkistettava indikaattori ”investointien tuotto”. Investointien tuoton indikaattorilla tarkoitetaan kuitenkin voittoa ilmaistuna prosentteina investointien nettokirjanpitoarvosta, kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 150 kappaleessa esitetään. Investointeja koskevan indikaattorin tarkistamisella ei näin ollen ole vaikutusta investointien tuottoon. Tämän seurauksena investointien tuottoa ei tarvitse tarkistaa, sillä se oli esitetty asianmukaisesti väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa. |
| --- | --- |

(112)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen yksi asianomainen osapuoli väitti, että investointien tarkistamisen jälkeen olisi samoin tarkistettava indikaattori ”investointien tuotto”. Investointien tuoton indikaattorilla tarkoitetaan kuitenkin voittoa ilmaistuna prosentteina investointien nettokirjanpitoarvosta, kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 150 kappaleessa esitetään. Investointeja koskevan indikaattorin tarkistamisella ei näin ollen ole vaikutusta investointien tuottoon. Tämän seurauksena investointien tuottoa ei tarvitse tarkistaa, sillä se oli esitetty asianmukaisesti väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa.

| (113) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen yksi asianomainen osapuoli väitti, että 209 miljoonan euron kokonaisinvestoinnit tarkastelujakson aikana ovat ristiriidassa vahinkoa kärsineiden yritysten käyttäytymisen kanssa. Kuten edellä 110 kappaleessa esitetään, investointien määrä oli kuitenkin alhainen koko tarkastelujakson ajan. Tästä syystä väitettä ei voida hyväksyä. |
| --- | --- |

(113)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen yksi asianomainen osapuoli väitti, että 209 miljoonan euron kokonaisinvestoinnit tarkastelujakson aikana ovat ristiriidassa vahinkoa kärsineiden yritysten käyttäytymisen kanssa. Kuten edellä 110 kappaleessa esitetään, investointien määrä oli kuitenkin alhainen koko tarkastelujakson ajan. Tästä syystä väitettä ei voida hyväksyä.

| (114) | Koska mikrotaloudellisista indikaattoreista ei esitetty muita huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 135–151 kappaleessa esitetyt muut päätelmät vahvistetaan. |
| --- | --- |

(114)

Koska mikrotaloudellisista indikaattoreista ei esitetty muita huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 135–151 kappaleessa esitetyt muut päätelmät vahvistetaan.

4.5   Vahinkoa koskevat päätelmät

| (115) | Edellä esitetyn perusteella ja koska muita huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 152–155 kappaleessa esitetyt päätelmät siitä, että unionin tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa, vahvistetaan. |
| --- | --- |

(115)

Edellä esitetyn perusteella ja koska muita huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 152–155 kappaleessa esitetyt päätelmät siitä, että unionin tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa, vahvistetaan.

5.   SYY-YHTEYS

| (116) | Komissio tutki perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdan mukaisesti, oliko asianomaisista maista polkumyynnillä tapahtunut tuonti aiheuttanut merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle. Perusasetuksen 3 artiklan 7 kohdan mukaisesti komissio tutki myös, olisivatko muut tiedossa olleet tekijät voineet samaan aikaan aiheuttaa vahinkoa unionin tuotannonalalle. Komissio varmisti, ettei mitään muiden tekijöiden kuin asianomaisista maista polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin aiheuttamaa mahdollista vahinkoa pidetä polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista johtuvana. |
| --- | --- |

(116)

Komissio tutki perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdan mukaisesti, oliko asianomaisista maista polkumyynnillä tapahtunut tuonti aiheuttanut merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle. Perusasetuksen 3 artiklan 7 kohdan mukaisesti komissio tutki myös, olisivatko muut tiedossa olleet tekijät voineet samaan aikaan aiheuttaa vahinkoa unionin tuotannonalalle. Komissio varmisti, ettei mitään muiden tekijöiden kuin asianomaisista maista polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin aiheuttamaa mahdollista vahinkoa pidetä polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista johtuvana.

| (117) | Asianomaiset osapuolet (vientiä harjoittavat tuottajat ja jakelijat) toistivat syy-yhteyttä koskevat väitteet, jotka oli esitetty alustavassa vaiheessa, mutta eivät tuoneet tarkastelua varten esiin mitään uusia tekijöitä. Kyseiset huomautukset koskivat muun muassa seuraavia: tuonnin vähäinen määrä, raaka-aineiden hintakehitystä seuraavat tuontihinnat, tuonti muista maista ja unionin tuotannonalan ylikapasiteetti. Koska uusia väitteitä ei esitetty, huomautukset katsotaan käsitellyiksi väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 156–208 kappaleessa. Selkeyden vuoksi joitakin huomautuksia käsitellään lisäksi jäljempänä. |
| --- | --- |

(117)

Asianomaiset osapuolet (vientiä harjoittavat tuottajat ja jakelijat) toistivat syy-yhteyttä koskevat väitteet, jotka oli esitetty alustavassa vaiheessa, mutta eivät tuoneet tarkastelua varten esiin mitään uusia tekijöitä. Kyseiset huomautukset koskivat muun muassa seuraavia: tuonnin vähäinen määrä, raaka-aineiden hintakehitystä seuraavat tuontihinnat, tuonti muista maista ja unionin tuotannonalan ylikapasiteetti. Koska uusia väitteitä ei esitetty, huomautukset katsotaan käsitellyiksi väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 156–208 kappaleessa. Selkeyden vuoksi joitakin huomautuksia käsitellään lisäksi jäljempänä.

5.1   Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutukset

| (118) | Asianomaiset osapuolet toistivat myös, että asianomaisista maista tapahtunut tuonti, jonka osuus oli tutkimusajanjakson aikana Kiinan osalta 4,3 prosenttia ja Taiwanin osalta 5,1 prosenttia, ei voinut olla syynä unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon, etenkin kun unionin tuotannonalan markkinaosuus oli samalla ajanjaksolla noin 80 prosenttia. Komissio totesi, että tutkimusajanjakson aikana asianomaisista maista polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin hinnat alittivat unionin tuotannonalan hinnat 9,8–11,4 prosenttia, kuten edellä olevassa 83 kappaleessa selostetaan. Tuonti ei välttämättä ole täydellinen kilpailun rajoite, mutta tilanne aiheutti hintapainetta unionin tuotannonalalle eikä siksi antanut unionin tuotannonalalle mahdollisuutta säilyttää markkinaosuuttaan tai saada toimintaansa kannattavaksi, kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 158 kappaleessa jo todettiin. Lisäksi, kuten edellä olevassa 70 kappaleessa todettiin, komissio päätti, että Kiinasta ja Taiwanista tulevan tuonnin vaikutusten kumulatiivista arviointia koskevat edellytykset täyttyvät; tuonnin osuus näistä maista oli yhteensä 9,5 prosenttia tutkimusajanjakson aikana. |
| --- | --- |

(118)

Asianomaiset osapuolet toistivat myös, että asianomaisista maista tapahtunut tuonti, jonka osuus oli tutkimusajanjakson aikana Kiinan osalta 4,3 prosenttia ja Taiwanin osalta 5,1 prosenttia, ei voinut olla syynä unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon, etenkin kun unionin tuotannonalan markkinaosuus oli samalla ajanjaksolla noin 80 prosenttia. Komissio totesi, että tutkimusajanjakson aikana asianomaisista maista polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin hinnat alittivat unionin tuotannonalan hinnat 9,8–11,4 prosenttia, kuten edellä olevassa 83 kappaleessa selostetaan. Tuonti ei välttämättä ole täydellinen kilpailun rajoite, mutta tilanne aiheutti hintapainetta unionin tuotannonalalle eikä siksi antanut unionin tuotannonalalle mahdollisuutta säilyttää markkinaosuuttaan tai saada toimintaansa kannattavaksi, kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 158 kappaleessa jo todettiin. Lisäksi, kuten edellä olevassa 70 kappaleessa todettiin, komissio päätti, että Kiinasta ja Taiwanista tulevan tuonnin vaikutusten kumulatiivista arviointia koskevat edellytykset täyttyvät; tuonnin osuus näistä maista oli yhteensä 9,5 prosenttia tutkimusajanjakson aikana.

5.2   Muiden tekijöiden vaikutukset

5.2.1   Ilman polkumyyntiä tapahtunut tuonti Taiwanista

| (119) | Kuten edellä 66 kappaleessa selostetaan, alustavia päätelmiä koskevien huomautusten esittämisen jälkeen todettiin, ettei yhden taiwanilaisen vientiä harjoittavan tuottajan osalta esiinny polkumyyntiä. Kyseisen tuonnin vaikutusta unionin tuotannonalan kokonaistilanteeseen on tämän vuoksi analysoitava, sillä se ei enää sisälly polkumyynnillä tapahtuneeseen tuontiin. |
| --- | --- |

(119)

Kuten edellä 66 kappaleessa selostetaan, alustavia päätelmiä koskevien huomautusten esittämisen jälkeen todettiin, ettei yhden taiwanilaisen vientiä harjoittavan tuottajan osalta esiinny polkumyyntiä. Kyseisen tuonnin vaikutusta unionin tuotannonalan kokonaistilanteeseen on tämän vuoksi analysoitava, sillä se ei enää sisälly polkumyynnillä tapahtuneeseen tuontiin.

| (120) | Kyseisen tuonnin määrä oli kuitenkin merkityksetön koko tarkastelujakson ajan, ja sen markkinaosuus oli aina huomattavasti alle 1 prosentin. Näin ollen komissio totesi, että Taiwanista ilman polkumyyntiä tapahtunut tuonti ei vähäisen määränsä vuoksi vaikuttanut merkittävästi unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon. |
| --- | --- |

(120)

Kyseisen tuonnin määrä oli kuitenkin merkityksetön koko tarkastelujakson ajan, ja sen markkinaosuus oli aina huomattavasti alle 1 prosentin. Näin ollen komissio totesi, että Taiwanista ilman polkumyyntiä tapahtunut tuonti ei vähäisen määränsä vuoksi vaikuttanut merkittävästi unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon.

5.2.2   Tuonti muista kolmansista maista

| (121) | Yksi vientiä harjoittava tuottaja väitti, että muista maista, kuten Etelä-Koreasta ja Etelä-Afrikasta, tulevan tuonnin hinnat ovat alemmat kuin Kiinasta tulevan tuonnin hinnat ja että ne voisivat yhdessä Intiasta tulevan tuonnin, joka on hinnoiteltu samoin kuin Kiinasta tuleva tuonti, kanssa aiheuttaa painetta otokseen valittujen unionin tuottajien hintoihin. Osapuoli väitti lisäksi, että näistä kolmesta maasta tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat ovat alemmat kuin otokseen valittujen unionin tuottajien keskimääräiset vahinkoa aiheuttamattomat hinnat. |
| --- | --- |

(121)

Yksi vientiä harjoittava tuottaja väitti, että muista maista, kuten Etelä-Koreasta ja Etelä-Afrikasta, tulevan tuonnin hinnat ovat alemmat kuin Kiinasta tulevan tuonnin hinnat ja että ne voisivat yhdessä Intiasta tulevan tuonnin, joka on hinnoiteltu samoin kuin Kiinasta tuleva tuonti, kanssa aiheuttaa painetta otokseen valittujen unionin tuottajien hintoihin. Osapuoli väitti lisäksi, että näistä kolmesta maasta tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat ovat alemmat kuin otokseen valittujen unionin tuottajien keskimääräiset vahinkoa aiheuttamattomat hinnat.

| (122) | Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 174 kappaleessa jo todettiin, ruostumattomasta teräksestä valmistettuihin kylmävalssattuihin levyvalmisteisiin sisältyy kuitenkin erilaisia teräslajeja, ja tämä johtaa merkittäviin hintaeroihin, joita ei voitu ottaa huomioon Eurostatin tietoihin perustuvassa keskimääräisessä hinnassa. Näin ollen ei ole mielekästä verrata pelkästään keskimääräisiä hintoja, joissa ei oteta huomioon näitä eroja. Hinnan alittavuutta Kiinan ja Taiwanin osalta ei todettukaan keskimääräisten hintojen perusteella vaan tuotelajikohtaisen vertailun perusteella, kuten väliaikaista tullia koskeva asetuksen johdanto-osan 111 kappaleessa todetaan. |
| --- | --- |

(122)

Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 174 kappaleessa jo todettiin, ruostumattomasta teräksestä valmistettuihin kylmävalssattuihin levyvalmisteisiin sisältyy kuitenkin erilaisia teräslajeja, ja tämä johtaa merkittäviin hintaeroihin, joita ei voitu ottaa huomioon Eurostatin tietoihin perustuvassa keskimääräisessä hinnassa. Näin ollen ei ole mielekästä verrata pelkästään keskimääräisiä hintoja, joissa ei oteta huomioon näitä eroja. Hinnan alittavuutta Kiinan ja Taiwanin osalta ei todettukaan keskimääräisten hintojen perusteella vaan tuotelajikohtaisen vertailun perusteella, kuten väliaikaista tullia koskeva asetuksen johdanto-osan 111 kappaleessa todetaan.

| (123) | Sama osapuoli väittää myös, että Intiasta ja Etelä-Koreasta tuleva tuonti oli kasvanut merkittävästi sekä absoluuttisesti että suhteellisesti mitattuna. Väitteen mukaan näiden maiden jättäminen tarkastelun ulkopuolelle on näin ollen puolueellista. |
| --- | --- |

(123)

Sama osapuoli väittää myös, että Intiasta ja Etelä-Koreasta tuleva tuonti oli kasvanut merkittävästi sekä absoluuttisesti että suhteellisesti mitattuna. Väitteen mukaan näiden maiden jättäminen tarkastelun ulkopuolelle on näin ollen puolueellista.

| (124) | Etelä-Korean osalta markkinaosuus kasvoi 2,3 prosentista 2,8 prosenttiin tarkastelujakson aikana, eli kasvu oli vain 0,5 prosenttiyksikköä. Intiasta tulevan tuonnin määrä kasvoi nopeammin, mutta sen markkinaosuus oli tarkastelujakson aikana hyvin pieni, alle 2 prosenttia. Tämä osoittaa, että yhtäältä Kiinan ja Taiwanin tilanteen ja toisaalta Intian ja Etelä-Korean tilanteen välillä on objektiivisia eroja. |
| --- | --- |

(124)

Etelä-Korean osalta markkinaosuus kasvoi 2,3 prosentista 2,8 prosenttiin tarkastelujakson aikana, eli kasvu oli vain 0,5 prosenttiyksikköä. Intiasta tulevan tuonnin määrä kasvoi nopeammin, mutta sen markkinaosuus oli tarkastelujakson aikana hyvin pieni, alle 2 prosenttia. Tämä osoittaa, että yhtäältä Kiinan ja Taiwanin tilanteen ja toisaalta Intian ja Etelä-Korean tilanteen välillä on objektiivisia eroja.

| (125) | Sama osapuoli toteaa myös, että komissio ei esitä selvitystä siitä, mikä aiheutti yleisen hintojen nousun vuonna 2011 ja mikä aiheutti hintojen laskun vuonna 2012. |
| --- | --- |

(125)

Sama osapuoli toteaa myös, että komissio ei esitä selvitystä siitä, mikä aiheutti yleisen hintojen nousun vuonna 2011 ja mikä aiheutti hintojen laskun vuonna 2012.

| (126) | Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 138 kappaleessa selostetaan, että unionin tuotannonalan myyntihintoihin vaikuttaa raaka-aineiden, pääasiassa kromin ja nikkelin, kustannuskehitys. Koska muiden kolmansien maiden hinnat noudattelivat samaa suuntausta, voidaan olettaa, että hintakehityksen syyt ovat samanlaiset. Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 174 kappaleessa todettiin, ruostumattomasta teräksestä valmistettuihin kylmävalssattuihin levyvalmisteisiin sisältyy kuitenkin erilaisia teräslajeja, ja tämä johtaa merkittäviin hintaeroihin, joita ei voitu ottaa huomioon Eurostatin tietoihin perustuvassa keskimääräisessä hinnassa. |
| --- | --- |

(126)

Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 138 kappaleessa selostetaan, että unionin tuotannonalan myyntihintoihin vaikuttaa raaka-aineiden, pääasiassa kromin ja nikkelin, kustannuskehitys. Koska muiden kolmansien maiden hinnat noudattelivat samaa suuntausta, voidaan olettaa, että hintakehityksen syyt ovat samanlaiset. Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 174 kappaleessa todettiin, ruostumattomasta teräksestä valmistettuihin kylmävalssattuihin levyvalmisteisiin sisältyy kuitenkin erilaisia teräslajeja, ja tämä johtaa merkittäviin hintaeroihin, joita ei voitu ottaa huomioon Eurostatin tietoihin perustuvassa keskimääräisessä hinnassa.

| (127) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen yksi asianomainen osapuoli väitti, että tuontia Etelä-Koreasta, Intiasta ja Etelä-Afrikasta ei voida pitää merkityksettömänä, sillä niiden kumulatiivinen markkinaosuus oli tutkimusajanjakson aikana 6,3 prosenttia. Mistään maasta tulevaa tuontia ei kuitenkaan pidetty väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa merkityksettömänä, ja niiden vaikutuksia analysoitiin asianmukaisesti. |
| --- | --- |

(127)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen yksi asianomainen osapuoli väitti, että tuontia Etelä-Koreasta, Intiasta ja Etelä-Afrikasta ei voida pitää merkityksettömänä, sillä niiden kumulatiivinen markkinaosuus oli tutkimusajanjakson aikana 6,3 prosenttia. Mistään maasta tulevaa tuontia ei kuitenkaan pidetty väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa merkityksettömänä, ja niiden vaikutuksia analysoitiin asianmukaisesti.

| (128) | Sama osapuoli väitti lisäksi, että Kiinasta tuleva tuonti oli suurelta osin teräslajia 304. Muut tuotelajit, kuten 316, 316L ja 321, ovat hintavampia, sillä niiden nikkelipitoisuus on suurempi. Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 174 kappaleessa todetusta huolimatta muista kolmansista maista tulevan tuonnin on sen vuoksi oltava joko teräslajin 200 (joka on kapean markkinasektorin tuotelaji unionissa) tuontia tai tuontia huomattavaan polkumyyntihintaan. Näin ollen väite viittaa siihen, että Kiinan keskimääräinen hinta on suhteellisen alhainen, sillä väitteen mukaan vain kapean markkinasektorin tuotelajien hinta on alempi kuin kiinalaisten viejien myymien suosituimpien lajien. |
| --- | --- |

(128)

Sama osapuoli väitti lisäksi, että Kiinasta tuleva tuonti oli suurelta osin teräslajia 304. Muut tuotelajit, kuten 316, 316L ja 321, ovat hintavampia, sillä niiden nikkelipitoisuus on suurempi. Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 174 kappaleessa todetusta huolimatta muista kolmansista maista tulevan tuonnin on sen vuoksi oltava joko teräslajin 200 (joka on kapean markkinasektorin tuotelaji unionissa) tuontia tai tuontia huomattavaan polkumyyntihintaan. Näin ollen väite viittaa siihen, että Kiinan keskimääräinen hinta on suhteellisen alhainen, sillä väitteen mukaan vain kapean markkinasektorin tuotelajien hinta on alempi kuin kiinalaisten viejien myymien suosituimpien lajien.

| (129) | Tässä arvioinnissa jätetään kuitenkin täysin huomiotta alhaisin hinnoin myytävä teräslaji 400, joka on unionissa käytettävä hyödyketuote, kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 189 kappaleessa todetaan. Kiinasta tapahtuvasta viennistä suhteellisen suuri osuus oli todellakin hintavan teräslajin 300 tuotteita. Tämän osoittaa se seikka, että hinnan alittavuuden marginaali oli Kiinan ja Taiwanin osalta samanlainen, vaikka Kiinan hinnat olivat tutkimusajanjakson aikana keskimäärin 100 euroa korkeammat kuin Taiwanin hinnat, kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen taulukosta 7 käy ilmi. |
| --- | --- |

(129)

Tässä arvioinnissa jätetään kuitenkin täysin huomiotta alhaisin hinnoin myytävä teräslaji 400, joka on unionissa käytettävä hyödyketuote, kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 189 kappaleessa todetaan. Kiinasta tapahtuvasta viennistä suhteellisen suuri osuus oli todellakin hintavan teräslajin 300 tuotteita. Tämän osoittaa se seikka, että hinnan alittavuuden marginaali oli Kiinan ja Taiwanin osalta samanlainen, vaikka Kiinan hinnat olivat tutkimusajanjakson aikana keskimäärin 100 euroa korkeammat kuin Taiwanin hinnat, kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen taulukosta 7 käy ilmi.

5.2.3   Unionin tuotannonalan vientitoiminta

| (130) | Yksi asianomainen osapuoli väitti, että väliaikaista tullia koskevan asetuksen taulukossa 16 näkyvä vientihintojen 11 prosentin lasku osoittaa, että tämä hintojen lasku on vaikuttanut unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon. |
| --- | --- |

(130)

Yksi asianomainen osapuoli väitti, että väliaikaista tullia koskevan asetuksen taulukossa 16 näkyvä vientihintojen 11 prosentin lasku osoittaa, että tämä hintojen lasku on vaikuttanut unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon.

| (131) | Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 138 kappaleessa todetaan tämän suhteen, että sekä kustannuksiin että hintoihin vaikuttaa raaka-aineiden, pääasiassa kromin ja nikkelin, kustannuskehitys. Hintojen lasku vientimarkkinoilla on samanlainen kuin hintojen lasku unionin markkinoilla, ja näin ollen niihin vaikuttavat samat kustannustekijät. |
| --- | --- |

(131)

Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 138 kappaleessa todetaan tämän suhteen, että sekä kustannuksiin että hintoihin vaikuttaa raaka-aineiden, pääasiassa kromin ja nikkelin, kustannuskehitys. Hintojen lasku vientimarkkinoilla on samanlainen kuin hintojen lasku unionin markkinoilla, ja näin ollen niihin vaikuttavat samat kustannustekijät.

| (132) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen yksi asianomainen osapuoli väitti, ettei vientihintojen laskusta ole esitetty mitään arviota tai selitystä. Edellisessä kappaleessa käsitellään selkeästi tätä asiaa, ja sen mukaan vientihinnan laskuun vaikuttaa raaka-aineiden kustannuskehitys. |
| --- | --- |

(132)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen yksi asianomainen osapuoli väitti, ettei vientihintojen laskusta ole esitetty mitään arviota tai selitystä. Edellisessä kappaleessa käsitellään selkeästi tätä asiaa, ja sen mukaan vientihinnan laskuun vaikuttaa raaka-aineiden kustannuskehitys.

5.2.4   Ylikapasiteetti

| (133) | Asianomaiset osapuolet väittivät, että unionin tuotannonalan alhainen kapasiteetin käyttöaste aiheutui ennen vuotta 2010 käyttöön otetusta liiallisesta kapasiteetista. Vuosi 2010 oli kuitenkin vuosi, jona kapasiteetin käyttöaste oli koko tarkastelujakson korkein. On muistettava, että tarkastelujakson aikana kapasiteetin käyttöaste laski 77 prosentista 70 prosenttiin, mikä johtui pääasiassa tuotantomäärien vähenemisestä. Asianomaisista maista polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vuoksi unionin tuotannonalan oli vähennettävä tuotantoaan, vaikka markkinat kasvoivat. Sen vuoksi katsotaan, että tuotantokapasiteetin käyttöasteen lasku ei voinut aiheutua ennen vuotta 2010 käyttöön otetusta liiallisesta kapasiteetista. |
| --- | --- |

(133)

Asianomaiset osapuolet väittivät, että unionin tuotannonalan alhainen kapasiteetin käyttöaste aiheutui ennen vuotta 2010 käyttöön otetusta liiallisesta kapasiteetista. Vuosi 2010 oli kuitenkin vuosi, jona kapasiteetin käyttöaste oli koko tarkastelujakson korkein. On muistettava, että tarkastelujakson aikana kapasiteetin käyttöaste laski 77 prosentista 70 prosenttiin, mikä johtui pääasiassa tuotantomäärien vähenemisestä. Asianomaisista maista polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vuoksi unionin tuotannonalan oli vähennettävä tuotantoaan, vaikka markkinat kasvoivat. Sen vuoksi katsotaan, että tuotantokapasiteetin käyttöasteen lasku ei voinut aiheutua ennen vuotta 2010 käyttöön otetusta liiallisesta kapasiteetista.

5.2.5   Kilpailua koskevat kysymykset

| (134) | Siltä osin kuin on kyse väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 183–194 kappaleessa esitetystä kilpailua koskeviin kysymyksiin liittyvästä syy-yhteyksien analyysistä, yksi asianomainen osapuoli huomautti, että komission analyysi oli riittämätön. Komissio oli kyseisen asianomaisen osapuolen mukaan jättänyt sen väitteet huomiotta ja tulkinnut virheellisesti Outokummun ja INOXUMin sulautuma-asiassa esitettyjä havaintoja ja tämän tutkimuksen tosiseikkoja. Väitteensä tueksi se ilmoitti, että neljä suurinta unionin tuottajaa on edelleen määräävässä markkina-asemassa, sillä niiden markkinaosuus on noin 80 prosenttia. |
| --- | --- |

(134)

Siltä osin kuin on kyse väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 183–194 kappaleessa esitetystä kilpailua koskeviin kysymyksiin liittyvästä syy-yhteyksien analyysistä, yksi asianomainen osapuoli huomautti, että komission analyysi oli riittämätön. Komissio oli kyseisen asianomaisen osapuolen mukaan jättänyt sen väitteet huomiotta ja tulkinnut virheellisesti Outokummun ja INOXUMin sulautuma-asiassa esitettyjä havaintoja ja tämän tutkimuksen tosiseikkoja. Väitteensä tueksi se ilmoitti, että neljä suurinta unionin tuottajaa on edelleen määräävässä markkina-asemassa, sillä niiden markkinaosuus on noin 80 prosenttia.

| (135) | Tämä väite on asiasisällöltään virheellinen. Unionin tuotannonalan markkinaosuus oli todellakin 80 prosenttia tutkimusajanjakson aikana, kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen taulukossa 9 esitetään. Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 90 kappaleessa todetaan, unionin tuotannonala muodostuu kuitenkin yhdeksästä tiedossa olevasta tuottajasta. Näihin kuuluu neljä suurta integroitunutta tuottajaa ja viisi pienempää tuottajaa. |
| --- | --- |

(135)

Tämä väite on asiasisällöltään virheellinen. Unionin tuotannonalan markkinaosuus oli todellakin 80 prosenttia tutkimusajanjakson aikana, kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen taulukossa 9 esitetään. Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 90 kappaleessa todetaan, unionin tuotannonala muodostuu kuitenkin yhdeksästä tiedossa olevasta tuottajasta. Näihin kuuluu neljä suurta integroitunutta tuottajaa ja viisi pienempää tuottajaa.

| (136) | Sama osapuoli väitti kilpailun pääosaston katsoneen, että markkinoilla toimii vain neljä suurta EU:n toimijaa ja niiden ohessa pieniä Euroopan ulkopuolisia toimijoita, joista kunkin osuus markkinoista ei ylitä 5:ttä prosenttia, mikä väitteen mukaan todettiin Outokummun ja INOXUMin sulautumaa koskevan päätöksen johdanto-osan 351 kappaleessa. |
| --- | --- |

(136)

Sama osapuoli väitti kilpailun pääosaston katsoneen, että markkinoilla toimii vain neljä suurta EU:n toimijaa ja niiden ohessa pieniä Euroopan ulkopuolisia toimijoita, joista kunkin osuus markkinoista ei ylitä 5:ttä prosenttia, mikä väitteen mukaan todettiin Outokummun ja INOXUMin sulautumaa koskevan päätöksen johdanto-osan 351 kappaleessa.

| (137) | Tämä väitetty toteamus on kuitenkin virheellinen. Asianmukaisen toteamuksen mukaan markkinoilla toimii vain neljä suurta toimijaa ja niiden ohessa pieniä eurooppalaisia ja Euroopan ulkopuolisia toimijoita. Näin ollen käy selvästi ilmi, että kyseinen osapuoli on lainannut virheellisesti Outokummun ja INOXUMin sulautumaa koskevaa päätöstä ja jättänyt täysin huomiotta viisi pienempää unionin tuottajaa. |
| --- | --- |

(137)

Tämä väitetty toteamus on kuitenkin virheellinen. Asianmukaisen toteamuksen mukaan markkinoilla toimii vain neljä suurta toimijaa ja niiden ohessa pieniä eurooppalaisia ja Euroopan ulkopuolisia toimijoita. Näin ollen käy selvästi ilmi, että kyseinen osapuoli on lainannut virheellisesti Outokummun ja INOXUMin sulautumaa koskevaa päätöstä ja jättänyt täysin huomiotta viisi pienempää unionin tuottajaa.

| (138) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen sama osapuoli totesi jättäneensä pienet eurooppalaiset toimijat pois lainauksesta, koska kunkin niistä osuus markkinoista ei ylitä 5:ttä prosenttia. Se kuitenkin edelleen väitti, että neljän suuren integroidun tuottajan markkinaosuus on 80 prosenttia, mihin viitataan edellä 135 kappaleessa. Kyseisen kappaleen mukaan 80 prosentin markkinaosuus koskee kuitenkin kaikkia yhdeksää tiedossa olevaa unionin tuottajaa. Väite on näin ollen asiasisällöltään virheellinen, ja se voidaan hylätä. |
| --- | --- |

(138)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen sama osapuoli totesi jättäneensä pienet eurooppalaiset toimijat pois lainauksesta, koska kunkin niistä osuus markkinoista ei ylitä 5:ttä prosenttia. Se kuitenkin edelleen väitti, että neljän suuren integroidun tuottajan markkinaosuus on 80 prosenttia, mihin viitataan edellä 135 kappaleessa. Kyseisen kappaleen mukaan 80 prosentin markkinaosuus koskee kuitenkin kaikkia yhdeksää tiedossa olevaa unionin tuottajaa. Väite on näin ollen asiasisällöltään virheellinen, ja se voidaan hylätä.

| (139) | Sama osapuoli viittasi väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 187 kappaleeseen ja väitti toteamuksen ”vaikka tuonnin aiheuttama rajoite ei ehkä ole vahva juuri tällä hetkellä, on mahdollista, että se kasvaa tulevaisuudessa” olevan täysin spekulatiivinen ja viittaavaan hypoteettiseen tapahtumaan tulevaisuudessa. Tämä arvio on virheellinen. Edellä lainattu toteamus on otettu Outokummun ja INOXUMin sulautumaa koskevasta päätöksestä, ja sen vuoksi toteamus ”tulevaisuudessa” viittaa sulautumaa koskevan päätöksen jälkeisiin tapahtumiin. Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan samassa kappaleessa selostetaan, tuonti Kiinasta ja Taiwanista kasvoi tarkastelujakson aikana 70 prosenttia. Lisäksi kirjaamisvelvoitetta koskevassa asetuksessa todetaan tuonnin osalta, että vuonna 2014 Kiinan osuus kasvoi edelleen 115 prosenttia ja Taiwanin osuus 66 prosenttia (7). Tällainen jatkuva tuontimäärien kasvu osoittaa, ettei toteamus ollut spekulatiivinen eikä kasvu ollut ”hypoteettinen tapahtuma tulevaisuudessa” vaan toteutui Outokummun ja INOXUMin sulautumaa koskevan päätöksen hyväksymisen ja väliaikaista tullia koskevan asetuksen julkaisemisen välisenä aikana. |
| --- | --- |

(139)

Sama osapuoli viittasi väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 187 kappaleeseen ja väitti toteamuksen ”vaikka tuonnin aiheuttama rajoite ei ehkä ole vahva juuri tällä hetkellä, on mahdollista, että se kasvaa tulevaisuudessa” olevan täysin spekulatiivinen ja viittaavaan hypoteettiseen tapahtumaan tulevaisuudessa. Tämä arvio on virheellinen. Edellä lainattu toteamus on otettu Outokummun ja INOXUMin sulautumaa koskevasta päätöksestä, ja sen vuoksi toteamus ”tulevaisuudessa” viittaa sulautumaa koskevan päätöksen jälkeisiin tapahtumiin. Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan samassa kappaleessa selostetaan, tuonti Kiinasta ja Taiwanista kasvoi tarkastelujakson aikana 70 prosenttia. Lisäksi kirjaamisvelvoitetta koskevassa asetuksessa todetaan tuonnin osalta, että vuonna 2014 Kiinan osuus kasvoi edelleen 115 prosenttia ja Taiwanin osuus 66 prosenttia (7). Tällainen jatkuva tuontimäärien kasvu osoittaa, ettei toteamus ollut spekulatiivinen eikä kasvu ollut ”hypoteettinen tapahtuma tulevaisuudessa” vaan toteutui Outokummun ja INOXUMin sulautumaa koskevan päätöksen hyväksymisen ja väliaikaista tullia koskevan asetuksen julkaisemisen välisenä aikana.

| (140) | Koska tämän osalta ei esitetty uusia luotettavia tietoja, komissio vahvistaa väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 183–194 kappaleessa esitetyn johtopäätöksensä, jonka mukaan kilpailuolosuhteet unionissa eivät olisi voineet estää asianomaisista maista tulevaa polkumyyntituontia aiheuttamasta vahinkoa unionin tuotannonalalle. |
| --- | --- |

(140)

Koska tämän osalta ei esitetty uusia luotettavia tietoja, komissio vahvistaa väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 183–194 kappaleessa esitetyn johtopäätöksensä, jonka mukaan kilpailuolosuhteet unionissa eivät olisi voineet estää asianomaisista maista tulevaa polkumyyntituontia aiheuttamasta vahinkoa unionin tuotannonalalle.

5.2.6   Väitetty tuontimäärien kausittainen kehitys

| (141) | Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 105 kappaleessa todettiin, että tuonti kasvoi tasaisesti koko tarkastelujakson ajan, vuotta 2012 lukuun ottamatta. Asianomaiset osapuolet kuitenkin väittivät, ettei tuontimäärien kehitys osoittanut tarkastelujakson aikana johdonmukaista nousevaa suuntausta vaan että niiden kehitys oli pikemminkin kausittaista: vuodet 2010 ja 2012 olivat vähäisen tuonnin vuosia ja vuodet 2011 ja 2013 tuonnin huippuvuosia. Tämän väitteen arvioimiseksi asianomaisista maista tullutta tuontia tarkasteltiin Eurostatin tietojen perusteella pitkältä ajanjaksolta. Luottamuksellisuussyistä taiwanilaisen vientiä harjoittavan tuottajan, jonka osalta ei todettu esiintyvän polkumyyntiä, erittäin vähäistä tuontia ei ole jätetty tarkastelun ulkopuolelle. Sillä ei kuitenkaan ole vaikutusta taulukossa 4 esitettyyn suuntaukseen.

  Taulukko 4


  Tuontimäärät asianomaisista maista | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | Tutkimusajanjakso | 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuontimäärä (tonnia) | 87 517 | 184 140 | 269 845 | 220 151 | 312 517 | 583 460 |
| Indeksi (2010 = 100) | 48 | 100 | 147 | 120 | 170 | 317 |
| Lähde: Eurostat. |

(141)

Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 105 kappaleessa todettiin, että tuonti kasvoi tasaisesti koko tarkastelujakson ajan, vuotta 2012 lukuun ottamatta. Asianomaiset osapuolet kuitenkin väittivät, ettei tuontimäärien kehitys osoittanut tarkastelujakson aikana johdonmukaista nousevaa suuntausta vaan että niiden kehitys oli pikemminkin kausittaista: vuodet 2010 ja 2012 olivat vähäisen tuonnin vuosia ja vuodet 2011 ja 2013 tuonnin huippuvuosia. Tämän väitteen arvioimiseksi asianomaisista maista tullutta tuontia tarkasteltiin Eurostatin tietojen perusteella pitkältä ajanjaksolta. Luottamuksellisuussyistä taiwanilaisen vientiä harjoittavan tuottajan, jonka osalta ei todettu esiintyvän polkumyyntiä, erittäin vähäistä tuontia ei ole jätetty tarkastelun ulkopuolelle. Sillä ei kuitenkaan ole vaikutusta taulukossa 4 esitettyyn suuntaukseen.

Taulukko 4

Tuontimäärät asianomaisista maista

2009

2010

2011

2012

Tutkimusajanjakso

2014

Tuontimäärä (tonnia)

87 517

184 140

269 845

220 151

312 517

583 460

Indeksi (2010 = 100)

48

100

147

120

170

317

Lähde: Eurostat.

| (142) | Nämä tuontitilastot osoittavat, että ajanjaksolla 2009–2014 vuosi 2012 oli ainoa poikkeus, sillä muina vuosina asianomaisista maista tulevan tuonnin määrät kasvoivat. |
| --- | --- |

(142)

Nämä tuontitilastot osoittavat, että ajanjaksolla 2009–2014 vuosi 2012 oli ainoa poikkeus, sillä muina vuosina asianomaisista maista tulevan tuonnin määrät kasvoivat.

5.2.7   Myynnin ja tuotannon väheneminen tilausten lisääntymisestä huolimatta

| (143) | Yksi asianomainen osapuoli väitti, että unionin tuotannonalan vähäiset tuotanto- ja myyntimäärät vähenevät tilausmäärän lisääntymisestä huolimatta. Valituksessa esitettyjen tietojen mukaan tilausmäärä ylittää myyntimäärän huomattavalla marginaalilla. Nämä kaksi lukua eivät kuitenkaan ole suoraan vertailukelpoisia, sillä niitä ei ilmoiteta samoin perustein. Alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen unionin tuotannonala toimitti lisätietoja näiden lukujen vertailukelpoisuudesta vastauksena tähän väitteeseen. Kun tilauksia ja myyntiä koskevia tietoja verrataan vertailukelpoisella tavalla, tämä ero on merkityksetön. |
| --- | --- |

(143)

Yksi asianomainen osapuoli väitti, että unionin tuotannonalan vähäiset tuotanto- ja myyntimäärät vähenevät tilausmäärän lisääntymisestä huolimatta. Valituksessa esitettyjen tietojen mukaan tilausmäärä ylittää myyntimäärän huomattavalla marginaalilla. Nämä kaksi lukua eivät kuitenkaan ole suoraan vertailukelpoisia, sillä niitä ei ilmoiteta samoin perustein. Alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen unionin tuotannonala toimitti lisätietoja näiden lukujen vertailukelpoisuudesta vastauksena tähän väitteeseen. Kun tilauksia ja myyntiä koskevia tietoja verrataan vertailukelpoisella tavalla, tämä ero on merkityksetön.

5.3   Syy-yhteyttä koskevat päätelmät

| (144) | Koska syy-yhteydestä ei esitetty muita huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 156–208 kappaleessa esitetyt muut päätelmät vahvistetaan. |
| --- | --- |

(144)

Koska syy-yhteydestä ei esitetty muita huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 156–208 kappaleessa esitetyt muut päätelmät vahvistetaan.

6.   UNIONIN ETU

| (145) | Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 209 kappaleessa todetaan, komissio tutki perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti, voisiko se selkeästi todeta toimenpiteiden käyttöönoton unionin edun vastaiseksi tässä tapauksessa siitä huolimatta, että vahinkoa aiheuttavan polkumyynnin esiintyminen on määritetty. |
| --- | --- |

(145)

Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 209 kappaleessa todetaan, komissio tutki perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti, voisiko se selkeästi todeta toimenpiteiden käyttöönoton unionin edun vastaiseksi tässä tapauksessa siitä huolimatta, että vahinkoa aiheuttavan polkumyynnin esiintyminen on määritetty.

6.1   Unionin tuotannonalan etu

| (146) | Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 210–212 kappaleessa kuvataan, suurin osa unionin tuotannonalasta tukee toimenpiteiden käyttöönottoa, mutta unionin suurin tuottaja (Outokumpu) ei edelleenkään ilmaissut kantaansa. Lisäksi yksi tarkkuusnauhojen (tarkasteltavana olevan tuotteen) tuottaja ilmoitti väliaikaista tullia koskevan asetuksen julkaisemisen jälkeen kannattavansa toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(146)

Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 210–212 kappaleessa kuvataan, suurin osa unionin tuotannonalasta tukee toimenpiteiden käyttöönottoa, mutta unionin suurin tuottaja (Outokumpu) ei edelleenkään ilmaissut kantaansa. Lisäksi yksi tarkkuusnauhojen (tarkasteltavana olevan tuotteen) tuottaja ilmoitti väliaikaista tullia koskevan asetuksen julkaisemisen jälkeen kannattavansa toimenpiteitä.

6.2   Etuyhteydettömien tuojien ja jakelijoiden etu

| (147) | Kuten edellä 7 kappaleessa jo on esitetty, komissio teki tarkastuskäyntejä kolmen tuojan ja kahden käyttäjän toimitiloihin Italiassa ja Puolassa arvioidakseen esitettyjen väitteiden paikkansapitävyyden tarkasti. |
| --- | --- |

(147)

Kuten edellä 7 kappaleessa jo on esitetty, komissio teki tarkastuskäyntejä kolmen tuojan ja kahden käyttäjän toimitiloihin Italiassa ja Puolassa arvioidakseen esitettyjen väitteiden paikkansapitävyyden tarkasti.

| (148) | Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 213–217 kappaleessa kuvataan, etuyhteydettömät tuojat ja jakelijat toimivat hyvin aktiivisesti tässä asiassa ja yleensä vastustivat toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(148)

Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 213–217 kappaleessa kuvataan, etuyhteydettömät tuojat ja jakelijat toimivat hyvin aktiivisesti tässä asiassa ja yleensä vastustivat toimenpiteitä.

| (149) | Yksi asianomainen osapuoli huomautti laatueroista. Se väitti, että intialaisten ja yhdysvaltalaisten ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kylmävalssattujen levyvalmisteiden tuottajien tarjoama laatu ei ole samaa standardilaatua verrattuna unionin tuotannonalan tuotantoon tai Kiinasta ja Taiwanista tulevaan tuontiin. Väitteen tueksi ei esitetty perusteluja. Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 101 kappaleessa todetaan, tuottajat noudattavat yleensä samoja maailmanlaajuisia standardeja, eikä näyttöä toimitettu siitä, että näin ei ole Intian tai Yhdysvaltojen tuottajien kohdalla. |
| --- | --- |

(149)

Yksi asianomainen osapuoli huomautti laatueroista. Se väitti, että intialaisten ja yhdysvaltalaisten ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kylmävalssattujen levyvalmisteiden tuottajien tarjoama laatu ei ole samaa standardilaatua verrattuna unionin tuotannonalan tuotantoon tai Kiinasta ja Taiwanista tulevaan tuontiin. Väitteen tueksi ei esitetty perusteluja. Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 101 kappaleessa todetaan, tuottajat noudattavat yleensä samoja maailmanlaajuisia standardeja, eikä näyttöä toimitettu siitä, että näin ei ole Intian tai Yhdysvaltojen tuottajien kohdalla.

6.3   Käyttäjien etu

| (150) | Useat vientiä harjoittavat tuottajat ja jakelijat toistivat huolensa toimenpiteiden mahdollisista negatiivisista vaikutuksista käyttäjiin. Käyttäjät eivät kuitenkaan itse olleet huolissaan tästä asiasta, ja käyttäjien osallistuminen oli tässä asiassa hyvin vähäistä. |
| --- | --- |

(150)

Useat vientiä harjoittavat tuottajat ja jakelijat toistivat huolensa toimenpiteiden mahdollisista negatiivisista vaikutuksista käyttäjiin. Käyttäjät eivät kuitenkaan itse olleet huolissaan tästä asiasta, ja käyttäjien osallistuminen oli tässä asiassa hyvin vähäistä.

6.4   Muiden osapuolten edut

| (151) | Viimeisimpänä toimenpiteitä ilmoitti kannattavansa Saksan metalliteollisuustyöntekijöiden ammattiliitto (IG Metall). Se ilmaisi huolensa polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin kielteisistä vaikutuksista unionin tuotannonalan tilanteeseen. Tämä ammattiliitto edustaa myös keskeisten tuotetta käyttävien tuotannonalojen, kuten auto- ja kodinkoneteollisuuden, työntekijöitä. |
| --- | --- |

(151)

Viimeisimpänä toimenpiteitä ilmoitti kannattavansa Saksan metalliteollisuustyöntekijöiden ammattiliitto (IG Metall). Se ilmaisi huolensa polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin kielteisistä vaikutuksista unionin tuotannonalan tilanteeseen. Tämä ammattiliitto edustaa myös keskeisten tuotetta käyttävien tuotannonalojen, kuten auto- ja kodinkoneteollisuuden, työntekijöitä.

6.5   Unionin etua koskevat päätelmät

| (152) | Koska unionin edusta ei esitetty muita huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 209–222 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan. |
| --- | --- |

(152)

Koska unionin edusta ei esitetty muita huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 209–222 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.

7.   TAANNEHTIVUUS

| (153) | Polkumyyntitoimenpiteiden mahdollisen taannehtivan soveltamisen osalta on arvioitava perusasetuksen 10 artiklan 4 kohdassa esitetyt kriteerit. Perusasetuksen 10 artiklan 4 kohdan b alakohdan nojalla eräs keskeinen kriteeri, jonka on täytyttävä, on ”että sellaisen tuonnin tason lisäksi, josta tutkimusajanjakson aikana aiheutui vahinkoa, tuonti on uudelleen huomattavasti kasvanut”. |
| --- | --- |

(153)

Polkumyyntitoimenpiteiden mahdollisen taannehtivan soveltamisen osalta on arvioitava perusasetuksen 10 artiklan 4 kohdassa esitetyt kriteerit. Perusasetuksen 10 artiklan 4 kohdan b alakohdan nojalla eräs keskeinen kriteeri, jonka on täytyttävä, on ”että sellaisen tuonnin tason lisäksi, josta tutkimusajanjakson aikana aiheutui vahinkoa, tuonti on uudelleen huomattavasti kasvanut”.

| (154) | Verrattaessa keskenään ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kylmävalssattujen levyvalmisteiden keskimääräistä kuukausituontia (8) tutkimusajanjaksolla ja kirjaamisvelvoitteen alaisella kaudella (17 päivä joulukuuta 2014–25 päivä maaliskuuta 2015) käy ilmi, että tuontimäärät ovat pienentyneet kirjaamisvelvoitteen alaisella kaudella. Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen taulukossa 6 esitetään, ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kylmävalssattujen levyvalmisteiden keskimääräisen kuukausituonnin määrä asianomaisista maista oli tutkimuksen aikana 26 043 tonnia (9). Kirjaamisvelvoitteen alaisella kaudella ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kylmävalssattujen levyvalmisteiden keskimääräisen kuukausituonnin määrä asianomaisista maista oli sen sijaan noin 22 000 tonnia eli noin 15 prosenttia pienempi. Luottamuksellisuussyistä taiwanilaisen vientiä harjoittavan tuottajan, jonka osalta ei todettu esiintyvän polkumyyntiä, erittäin vähäistä tuontia ei ole tässäkään tapauksessa jätetty tarkastelun ulkopuolelle. |
| --- | --- |

(154)

Verrattaessa keskenään ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kylmävalssattujen levyvalmisteiden keskimääräistä kuukausituontia (8) tutkimusajanjaksolla ja kirjaamisvelvoitteen alaisella kaudella (17 päivä joulukuuta 2014–25 päivä maaliskuuta 2015) käy ilmi, että tuontimäärät ovat pienentyneet kirjaamisvelvoitteen alaisella kaudella. Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen taulukossa 6 esitetään, ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kylmävalssattujen levyvalmisteiden keskimääräisen kuukausituonnin määrä asianomaisista maista oli tutkimuksen aikana 26 043 tonnia (9). Kirjaamisvelvoitteen alaisella kaudella ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kylmävalssattujen levyvalmisteiden keskimääräisen kuukausituonnin määrä asianomaisista maista oli sen sijaan noin 22 000 tonnia eli noin 15 prosenttia pienempi. Luottamuksellisuussyistä taiwanilaisen vientiä harjoittavan tuottajan, jonka osalta ei todettu esiintyvän polkumyyntiä, erittäin vähäistä tuontia ei ole tässäkään tapauksessa jätetty tarkastelun ulkopuolelle.

| (155) | Näin ollen kriteeri, jonka mukaan tuonnin on oltava uudelleen huomattavasti kasvanut, ei täyty. Sen vuoksi todetaan, että lopullista polkumyyntitullia ei kanneta taannehtivasti väliaikaisten polkumyyntitoimenpiteiden soveltamispäivää edeltävältä kaudelta. |
| --- | --- |

(155)

Näin ollen kriteeri, jonka mukaan tuonnin on oltava uudelleen huomattavasti kasvanut, ei täyty. Sen vuoksi todetaan, että lopullista polkumyyntitullia ei kanneta taannehtivasti väliaikaisten polkumyyntitoimenpiteiden soveltamispäivää edeltävältä kaudelta.

| (156) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen yksi asianomainen osapuoli pyysi tullien kantamista taannehtivasti ja väitti, että komissio otti huomioon virheellisen ajanjakson määrittäessään, olisiko toimenpiteitä otettava käyttöön taannehtivasti. Osapuoli väitti, että määritettäessä, onko tuonti uudelleen huomattavasti kasvanut, olisi otettava huomioon tuonnin kehitys tutkimusajanjaksoa seuraavalta ajanjaksolta kokonaisuudessaan. |
| --- | --- |

(156)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen yksi asianomainen osapuoli pyysi tullien kantamista taannehtivasti ja väitti, että komissio otti huomioon virheellisen ajanjakson määrittäessään, olisiko toimenpiteitä otettava käyttöön taannehtivasti. Osapuoli väitti, että määritettäessä, onko tuonti uudelleen huomattavasti kasvanut, olisi otettava huomioon tuonnin kehitys tutkimusajanjaksoa seuraavalta ajanjaksolta kokonaisuudessaan.

| (157) | Osapuoli esitti, että tuonti oli kasvanut helmikuun ja joulukuun 2014 välisenä aikana; kyseessä oleva jakso alkoi ennen tutkimuksen vireillepanoa ja päättyi noin kahden viikon kuluttua tuonnin kirjaamisen alkamisesta. Tuonnin määrä todellakin kasvoi kyseisenä ajanjaksona, mutta tämän kasvun perusteella ei kuitenkaan ollut todennäköistä, että toimenpiteiden, jotka oli tarkoitus ottaa käyttöön 26 päivästä maaliskuuta 2015, korjaava vaikutus heikentyisi merkittävästi, jos lisätoimenpiteitä ei otettaisi käyttöön 17 päivästä joulukuuta 2014. |
| --- | --- |

(157)

Osapuoli esitti, että tuonti oli kasvanut helmikuun ja joulukuun 2014 välisenä aikana; kyseessä oleva jakso alkoi ennen tutkimuksen vireillepanoa ja päättyi noin kahden viikon kuluttua tuonnin kirjaamisen alkamisesta. Tuonnin määrä todellakin kasvoi kyseisenä ajanjaksona, mutta tämän kasvun perusteella ei kuitenkaan ollut todennäköistä, että toimenpiteiden, jotka oli tarkoitus ottaa käyttöön 26 päivästä maaliskuuta 2015, korjaava vaikutus heikentyisi merkittävästi, jos lisätoimenpiteitä ei otettaisi käyttöön 17 päivästä joulukuuta 2014.

| (158) | Tämä johtuu siitä, että heinäkuun 2014 jälkeen (pian tutkimuksen vireillepanon jälkeen) ja varsinkin joulukuun 2014 jälkeen (kirjaamisen alkaminen) tuonnin suuntaus oli laskeva, ja se laski tutkimusajanjaksoa vastaaviin määriin ja jopa alemmas, kuten edellä 154 kappaleessa esitetään. Sinä aikana, jonka osalta kyseinen osapuoli pyytää tullien taannehtivaa soveltamista (enintään 90 päivää ennen väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönottoa eli 26 päivän joulukuuta 2014 ja 25 päivän maaliskuuta 2015 väliseltä ajalta), tuonnin kehitystä ei varmasti voida kuvata kasvavaksi vaan sen sijaan laskevaksi, eikä tällaisella tuonnilla näin ollen voida katsoa olevan heikentävää vaikutusta. |
| --- | --- |

(158)

Tämä johtuu siitä, että heinäkuun 2014 jälkeen (pian tutkimuksen vireillepanon jälkeen) ja varsinkin joulukuun 2014 jälkeen (kirjaamisen alkaminen) tuonnin suuntaus oli laskeva, ja se laski tutkimusajanjaksoa vastaaviin määriin ja jopa alemmas, kuten edellä 154 kappaleessa esitetään. Sinä aikana, jonka osalta kyseinen osapuoli pyytää tullien taannehtivaa soveltamista (enintään 90 päivää ennen väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönottoa eli 26 päivän joulukuuta 2014 ja 25 päivän maaliskuuta 2015 väliseltä ajalta), tuonnin kehitystä ei varmasti voida kuvata kasvavaksi vaan sen sijaan laskevaksi, eikä tällaisella tuonnilla näin ollen voida katsoa olevan heikentävää vaikutusta.

| (159) | Tämän perusteella komissio katsoi, että oikeudelliset edellytykset sen harkintavallan käytölle perusasetuksen 10 artiklan 4 kohdan mukaisesti eivät täyttyneet. |
| --- | --- |

(159)

Tämän perusteella komissio katsoi, että oikeudelliset edellytykset sen harkintavallan käytölle perusasetuksen 10 artiklan 4 kohdan mukaisesti eivät täyttyneet.

8.   LOPULLISET POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET

| (160) | Polkumyynnistä, vahingosta, syy-yhteydestä ja unionin edusta tehtyjen päätelmien perusteella katsotaan, että Kiinasta ja Taiwanista peräisin olevien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kylmävalssattujen levyvalmisteiden tuontia koskevat lopulliset polkumyyntitullit olisi otettava perusasetuksen 9 artiklan 4 kohdan mukaisesti käyttöön perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisen alhaisemman tullin säännön mukaisesti. |
| --- | --- |

(160)

Polkumyynnistä, vahingosta, syy-yhteydestä ja unionin edusta tehtyjen päätelmien perusteella katsotaan, että Kiinasta ja Taiwanista peräisin olevien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kylmävalssattujen levyvalmisteiden tuontia koskevat lopulliset polkumyyntitullit olisi otettava perusasetuksen 9 artiklan 4 kohdan mukaisesti käyttöön perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisen alhaisemman tullin säännön mukaisesti.

8.1   Vahingon korjaava taso

| (161) | Asianomaiset osapuolet väittivät, että tavoitevoiton ei tulisi perustua vuoteen 2007, sillä se oli väitteen mukaan poikkeuksellisen hyvä vuosi terästeollisuudessa. Komission käytettävissä olevien tietojen mukaan vuosi 2007 oli ajanjaksona 2004–2007 kuitenkin vasta kolmanneksi paras vuosi tuotannonalan kannattavuuden suhteen. |
| --- | --- |

(161)

Asianomaiset osapuolet väittivät, että tavoitevoiton ei tulisi perustua vuoteen 2007, sillä se oli väitteen mukaan poikkeuksellisen hyvä vuosi terästeollisuudessa. Komission käytettävissä olevien tietojen mukaan vuosi 2007 oli ajanjaksona 2004–2007 kuitenkin vasta kolmanneksi paras vuosi tuotannonalan kannattavuuden suhteen.

| (162) | Yksi asianomainen osapuoli väitti myös, että vuosi 2007 oli todellakin poikkeuksellinen, sillä sen eri neljänneksinä tulokset olivat hyvin erilaisia. Vuoden 2007 kahden ensimmäisen neljänneksen aikana tuotannonala menestyi hyvin, ja sen voittomarginaalit olivat yli 10 prosenttia. Toiset kaksi neljännestä olivat kuitenkin hyvin erilaisia, sillä voittomarginaalit olivat silloin vain hieman yli kannattavuusrajan tai jopa negatiivisia. |
| --- | --- |

(162)

Yksi asianomainen osapuoli väitti myös, että vuosi 2007 oli todellakin poikkeuksellinen, sillä sen eri neljänneksinä tulokset olivat hyvin erilaisia. Vuoden 2007 kahden ensimmäisen neljänneksen aikana tuotannonala menestyi hyvin, ja sen voittomarginaalit olivat yli 10 prosenttia. Toiset kaksi neljännestä olivat kuitenkin hyvin erilaisia, sillä voittomarginaalit olivat silloin vain hieman yli kannattavuusrajan tai jopa negatiivisia.

| (163) | Vaikka tämä kehitys saattaisikin olla poikkeuksellinen, tämä myös osoittaa, ettei vuoden 2007 kokonaiskeskiarvo voinut olla poikkeuksellisen korkea, koska siihen sisältyi unionin tuotannonalan kaksi hyvää ja kaksi huonoa toimintaneljännestä. |
| --- | --- |

(163)

Vaikka tämä kehitys saattaisikin olla poikkeuksellinen, tämä myös osoittaa, ettei vuoden 2007 kokonaiskeskiarvo voinut olla poikkeuksellisen korkea, koska siihen sisältyi unionin tuotannonalan kaksi hyvää ja kaksi huonoa toimintaneljännestä.

| (164) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen yksi asianomainen osapuoli väitti, että tavoitevoitto on suhteellisesti suurempi kuin muissa tutkimuksissa, jotka koskevat terästuotteita, kuten hitsattuja putkia (10) ja piiseosteisesta sähköteknisestä teräksestä valmistettuja raesuunnattuja levyvalmisteita (11). Kyseinen osapuoli ei kuitenkaan esittänyt mitään perusteita sille, miksi eri tuotetta tuottavaa tuotannonalaa koskevat tiedot ovat merkityksellisempiä kuin ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kylmävalssattujen levyvalmisteiden unionin tuotannonalaa koskevat tiedot. Hitsattujen putkien ja piiseosteisesta sähköteknisestä teräksestä valmistettujen raesuunnattujen levyvalmisteiden tapauksessa käytetyt tiedot eivät myöskään perustu tuoreempiin tietoihin kuin nyt käsiteltävänä olevassa tapauksessa. Kyseisten tietojen ei näin ollen katsota olevan merkityksellisempiä kuin väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa käytetyt tiedot. |
| --- | --- |

(164)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen yksi asianomainen osapuoli väitti, että tavoitevoitto on suhteellisesti suurempi kuin muissa tutkimuksissa, jotka koskevat terästuotteita, kuten hitsattuja putkia (10) ja piiseosteisesta sähköteknisestä teräksestä valmistettuja raesuunnattuja levyvalmisteita (11). Kyseinen osapuoli ei kuitenkaan esittänyt mitään perusteita sille, miksi eri tuotetta tuottavaa tuotannonalaa koskevat tiedot ovat merkityksellisempiä kuin ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kylmävalssattujen levyvalmisteiden unionin tuotannonalaa koskevat tiedot. Hitsattujen putkien ja piiseosteisesta sähköteknisestä teräksestä valmistettujen raesuunnattujen levyvalmisteiden tapauksessa käytetyt tiedot eivät myöskään perustu tuoreempiin tietoihin kuin nyt käsiteltävänä olevassa tapauksessa. Kyseisten tietojen ei näin ollen katsota olevan merkityksellisempiä kuin väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa käytetyt tiedot.

| (165) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen yksi asianomainen osapuoli väitti, että tietoja unionin tuotannonalan vuonna 2007 saamasta voitosta ei voida pitää luotettavina eikä edustavina, koska markkinatilanne oli epätavallinen, kuten edellä 162 kappaleessa kuvataan. Tämä osapuoli ei kuitenkaan kiistänyt sitä, että vuosi 2007 oli vasta kolmanneksi paras vuosi tuotannonalan kannattavuuden suhteen, kuten edellä 161 kappaleessa todetaan. Koska unionin tuotannonalan saama voitto on yhdenmukainen edeltävien vuosien 2004–2006 kannattavuuden kanssa, väitettä siitä, etteivät tiedot vuotta 2007 koskevasta voitosta voi olla luotettavia tai edustavia, ei voida hyväksyä. |
| --- | --- |

(165)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen yksi asianomainen osapuoli väitti, että tietoja unionin tuotannonalan vuonna 2007 saamasta voitosta ei voida pitää luotettavina eikä edustavina, koska markkinatilanne oli epätavallinen, kuten edellä 162 kappaleessa kuvataan. Tämä osapuoli ei kuitenkaan kiistänyt sitä, että vuosi 2007 oli vasta kolmanneksi paras vuosi tuotannonalan kannattavuuden suhteen, kuten edellä 161 kappaleessa todetaan. Koska unionin tuotannonalan saama voitto on yhdenmukainen edeltävien vuosien 2004–2006 kannattavuuden kanssa, väitettä siitä, etteivät tiedot vuotta 2007 koskevasta voitosta voi olla luotettavia tai edustavia, ei voida hyväksyä.

| (166) | Yksi asianomainen osapuoli väitti, että laskiessaan samankaltaisen tuotteen vahinkoa aiheuttamattoman hinnan lisäämällä tutkimusajanjaksolla aiheutuneet tosiasialliset tappiot ja vielä edellä mainitun 8,1 prosentin voittomarginaalin unionin tuotannonalan myyntihintoihin komissio poikkeaa vakiintuneesta käytännöstään, jonka mukaan se määrittää vahinkoa aiheuttamattoman hinnan lisäämällä tuotantokustannuksiin tavoitevoiton. |
| --- | --- |

(166)

Yksi asianomainen osapuoli väitti, että laskiessaan samankaltaisen tuotteen vahinkoa aiheuttamattoman hinnan lisäämällä tutkimusajanjaksolla aiheutuneet tosiasialliset tappiot ja vielä edellä mainitun 8,1 prosentin voittomarginaalin unionin tuotannonalan myyntihintoihin komissio poikkeaa vakiintuneesta käytännöstään, jonka mukaan se määrittää vahinkoa aiheuttamattoman hinnan lisäämällä tuotantokustannuksiin tavoitevoiton.

| (167) | Molemmat käytännöt ovat voimassa ja niitä sovelletaan. Kun vertailukelpoista unionin tuotannonalan myyntiä ei ole, vahinkoa aiheuttamaton hinta voidaan määrittää lisäämällä kokonaiskustannuksiin tavoitevoitto. Käsiteltävänä olevassa asiassa vertailukelpoinen myynti oli kuitenkin olemassa. Lisäksi unionin tuotannonalan myymään samankaltaiseen tuotteeseen sisältyi tuhansia tuotelajeja, ja kaikilla otokseen valituilla unionin tuottajilla oli laaja etuyhteydessä olevien yritysten ja teräspalvelukeskusten verkosto, josta aiheutui kustannuksia. Sen vuoksi kunkin tuotelajin kustannustietojen keräämistä tuotevalvontakoodin tasolla pidettiin käytännössä mahdottomana. Sen sijaan määritettiin kokonaiskustannukset lisäämällä aiheutunut painotettu keskimääräinen tappio painotettuihin keskimääräisiin myyntihintoihin. Tämän jälkeen näin määritettyihin kokonaiskustannuksiin lisättiin 8,1 prosentin voittomarginaali. |
| --- | --- |

(167)

Molemmat käytännöt ovat voimassa ja niitä sovelletaan. Kun vertailukelpoista unionin tuotannonalan myyntiä ei ole, vahinkoa aiheuttamaton hinta voidaan määrittää lisäämällä kokonaiskustannuksiin tavoitevoitto. Käsiteltävänä olevassa asiassa vertailukelpoinen myynti oli kuitenkin olemassa. Lisäksi unionin tuotannonalan myymään samankaltaiseen tuotteeseen sisältyi tuhansia tuotelajeja, ja kaikilla otokseen valituilla unionin tuottajilla oli laaja etuyhteydessä olevien yritysten ja teräspalvelukeskusten verkosto, josta aiheutui kustannuksia. Sen vuoksi kunkin tuotelajin kustannustietojen keräämistä tuotevalvontakoodin tasolla pidettiin käytännössä mahdottomana. Sen sijaan määritettiin kokonaiskustannukset lisäämällä aiheutunut painotettu keskimääräinen tappio painotettuihin keskimääräisiin myyntihintoihin. Tämän jälkeen näin määritettyihin kokonaiskustannuksiin lisättiin 8,1 prosentin voittomarginaali.

| (168) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen sama asianomainen osapuoli toimitti lisäperusteluja sille, miksi vahinkoa aiheuttamaton hinta olisi laskettava lisäämällä tuotantokustannuksiin tavoitevoitto. |
| --- | --- |

(168)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen sama asianomainen osapuoli toimitti lisäperusteluja sille, miksi vahinkoa aiheuttamaton hinta olisi laskettava lisäämällä tuotantokustannuksiin tavoitevoitto.

| (169) | Ensinnäkin osapuoli huomautti, että eri tuotevalvontakoodien välillä on huomattava 150 prosentin hintaero, jota ei voida selittää kustannuseroilla. Tämän väitteen tueksi ei kuitenkaan esitetty näyttöä. Pitää todellakin paikkansa, että eri tuotevalvontakoodien välillä on erittäin merkittäviä hintaeroja eri teräslajien, leveyksien, paksuuksien ja käsittelyjen johdosta. Pitää myös paikkansa, että eri tuotevalvontakoodien välinen kustannusero voi ylittää 150 prosenttia. |
| --- | --- |

(169)

Ensinnäkin osapuoli huomautti, että eri tuotevalvontakoodien välillä on huomattava 150 prosentin hintaero, jota ei voida selittää kustannuseroilla. Tämän väitteen tueksi ei kuitenkaan esitetty näyttöä. Pitää todellakin paikkansa, että eri tuotevalvontakoodien välillä on erittäin merkittäviä hintaeroja eri teräslajien, leveyksien, paksuuksien ja käsittelyjen johdosta. Pitää myös paikkansa, että eri tuotevalvontakoodien välinen kustannusero voi ylittää 150 prosenttia.

| (170) | Toiseksi kyseinen osapuoli esitti esimerkin, jossa käytettiin hypoteettisia tuotantokustannuksia ja hypoteettista myyntihintaa hypoteettiselle tuotelajille ja joka osapuolen mukaan osoittaa, että tavoitehinnan laskeminen myyntihinnan perusteella on epätarkoituksenmukaista. Koska kaikki esimerkissä käytetyt tiedot ovat kuitenkin hypoteettisia eivätkä viittaa todellisiin tietoihin, tämän hypoteettisen esimerkin tulos ei voi osoittaa, että käytetty menetelmä on epätarkoituksenmukainen. |
| --- | --- |

(170)

Toiseksi kyseinen osapuoli esitti esimerkin, jossa käytettiin hypoteettisia tuotantokustannuksia ja hypoteettista myyntihintaa hypoteettiselle tuotelajille ja joka osapuolen mukaan osoittaa, että tavoitehinnan laskeminen myyntihinnan perusteella on epätarkoituksenmukaista. Koska kaikki esimerkissä käytetyt tiedot ovat kuitenkin hypoteettisia eivätkä viittaa todellisiin tietoihin, tämän hypoteettisen esimerkin tulos ei voi osoittaa, että käytetty menetelmä on epätarkoituksenmukainen.

| (171) | Kolmanneksi osapuoli väitti, että komissio yksinkertaisesti jätti keräämättä yhteistyössä toimineilta unionin tuottajilta tuotantokustannustiedot tuotevalvontakoodeittain. Tämä väite ei pidä paikkaansa. Komissio pyysi tuotantokustannustietoja kyselylomakkeessa, unionin tuottajat toimittivat ne ja ne tarkistettiin. |
| --- | --- |

(171)

Kolmanneksi osapuoli väitti, että komissio yksinkertaisesti jätti keräämättä yhteistyössä toimineilta unionin tuottajilta tuotantokustannustiedot tuotevalvontakoodeittain. Tämä väite ei pidä paikkaansa. Komissio pyysi tuotantokustannustietoja kyselylomakkeessa, unionin tuottajat toimittivat ne ja ne tarkistettiin.

| (172) | Lopuksi osapuoli esitti esimerkin, joka osapuolen mukaan osoittaa, että komissio lisäsi tavoitevoiton myyntihintaan, josta on täytynyt tulla erittäin suuri voitto. Tämän väitteen tueksi se vertasi unionin tuotannonalan myyntihintoja sekä omiin vientihintoihinsa että samanlaista tuotevalvontakoodia koskeviin unionin tuotannonalan myyntihintoihin. |
| --- | --- |

(172)

Lopuksi osapuoli esitti esimerkin, joka osapuolen mukaan osoittaa, että komissio lisäsi tavoitevoiton myyntihintaan, josta on täytynyt tulla erittäin suuri voitto. Tämän väitteen tueksi se vertasi unionin tuotannonalan myyntihintoja sekä omiin vientihintoihinsa että samanlaista tuotevalvontakoodia koskeviin unionin tuotannonalan myyntihintoihin.

| (173) | Kummankin esimerkissä käytetyn tuotevalvontakoodin mukaisia tuotteita vietiin kuitenkin merkityksettömiä määriä, eikä niillä sen vuoksi ollut vaikutusta yrityksen vahinkomarginaaliin. Näyttö ja tutkimuksen havainnot eivät myöskään tue toteamusta, jonka mukaan tuotevalvontakoodin mukaisen tuotteen myynnistä on täytynyt tulla erittäin suuri voitto. |
| --- | --- |

(173)

Kummankin esimerkissä käytetyn tuotevalvontakoodin mukaisia tuotteita vietiin kuitenkin merkityksettömiä määriä, eikä niillä sen vuoksi ollut vaikutusta yrityksen vahinkomarginaaliin. Näyttö ja tutkimuksen havainnot eivät myöskään tue toteamusta, jonka mukaan tuotevalvontakoodin mukaisen tuotteen myynnistä on täytynyt tulla erittäin suuri voitto.

| (174) | Koska vahingon korjaavasta tasosta ei esitetty muita huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 224–229 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan. |
| --- | --- |

(174)

Koska vahingon korjaavasta tasosta ei esitetty muita huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 224–229 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.

8.2   Lopulliset polkumyyntitullit

| (175) | Polkumyynnistä, vahingosta, syy-yhteydestä ja unionin edusta tehtyjen päätelmien perusteella katsotaan, että tarkasteltavana olevan tuotteen tuontia koskevat lopulliset polkumyyntitullit olisi otettava perusasetuksen 9 artiklan 4 kohdan mukaisesti käyttöön polkumyynti- tai vahinkomarginaalien suuruisina alhaisemman tullin säännön mukaisesti. |
| --- | --- |

(175)

Polkumyynnistä, vahingosta, syy-yhteydestä ja unionin edusta tehtyjen päätelmien perusteella katsotaan, että tarkasteltavana olevan tuotteen tuontia koskevat lopulliset polkumyyntitullit olisi otettava perusasetuksen 9 artiklan 4 kohdan mukaisesti käyttöön polkumyynti- tai vahinkomarginaalien suuruisina alhaisemman tullin säännön mukaisesti.

| (176) | Lopullisten polkumyyntitullien, ilmaistuna prosentteina CIF unionin rajalla tullaamattomana -hinnoista, olisi oltava seuraavat:

  Taulukko 5


  Polkumyyntimarginaalit, vahinkomarginaalit ja polkumyyntitullit










  Maa | Yritys | Polkumyyntimarginaali
  (%) | Vahinkomarginaali
  (%) | Polkumyyntitulli
  (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kiina | Baosteel Stainless Steel Co., Ltd. | 42,2 | 25,3 | 25,3 |
| Kiina | Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd. | 42,2 | 25,3 | 25,3 |
| Kiina | Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd. | 50,2 | 24,4 | 24,4 |
| Kiina | Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd. | 50,2 | 24,4 | 24,4 |
| Kiina | Muut yhteistyössä toimineet yritykset | 49,1 | 24,6 | 24,6 |
| Kiina | Kaikki muut yritykset | 50,2 | 25,3 | 25,3 |
| Taiwan | Chia Far Industrial Factory Co., Ltd. | 0 | | 0 |
| Taiwan | Tang Eng Iron Works Co., Ltd. | 6,8 | 23,1 | 6,8 |
| Taiwan | Yieh United Steel Corporation | 6,8 | 23,1 | 6,8 |
| Taiwan | Muut yhteistyössä toimineet yritykset | 6,8 | 23,1 | 6,8 |
| Taiwan | Kaikki muut yritykset | 6,8 | 23,1 | 6,8 |

(176)

Lopullisten polkumyyntitullien, ilmaistuna prosentteina CIF unionin rajalla tullaamattomana -hinnoista, olisi oltava seuraavat:

Taulukko 5

Polkumyyntimarginaalit, vahinkomarginaalit ja polkumyyntitullit

Maa

Yritys

Polkumyyntimarginaali

(%)

Vahinkomarginaali

(%)

Polkumyyntitulli

(%)

Kiina

Baosteel Stainless Steel Co., Ltd.

42,2

25,3

25,3

Kiina

Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd.

42,2

25,3

25,3

Kiina

Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd.

50,2

24,4

24,4

Kiina

Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd.

50,2

24,4

24,4

Kiina

Muut yhteistyössä toimineet yritykset

49,1

24,6

24,6

Kiina

Kaikki muut yritykset

50,2

25,3

25,3

Taiwan

Chia Far Industrial Factory Co., Ltd.

0

0

Taiwan

Tang Eng Iron Works Co., Ltd.

6,8

23,1

6,8

Taiwan

Yieh United Steel Corporation

6,8

23,1

6,8

Taiwan

Muut yhteistyössä toimineet yritykset

6,8

23,1

6,8

Taiwan

Kaikki muut yritykset

6,8

23,1

6,8

| (177) | Tässä asetuksessa yrityksille vahvistetut yksilölliset polkumyyntitullit määritettiin tämän tutkimuksen päätelmien perusteella. Näin ollen ne kuvastivat kyseisten yritysten tutkimuksen aikaista tilannetta. Kyseisiä tulleja voidaan soveltaa yksinomaan asianomaisista maista peräisin olevan ja nimettyjen oikeushenkilöiden tuottaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin. Jos yritystä ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (mukaan lukien erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset), sen tuottaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin olisi sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia. Niihin ei saisi soveltaa yksilöllisiä polkumyyntitulleja. |
| --- | --- |

(177)

Tässä asetuksessa yrityksille vahvistetut yksilölliset polkumyyntitullit määritettiin tämän tutkimuksen päätelmien perusteella. Näin ollen ne kuvastivat kyseisten yritysten tutkimuksen aikaista tilannetta. Kyseisiä tulleja voidaan soveltaa yksinomaan asianomaisista maista peräisin olevan ja nimettyjen oikeushenkilöiden tuottaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin. Jos yritystä ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (mukaan lukien erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset), sen tuottaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin olisi sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia. Niihin ei saisi soveltaa yksilöllisiä polkumyyntitulleja.

| (178) | Yritys voi pyytää näiden yksilöllisten polkumyyntitullien soveltamista, jos se muuttaa myöhemmin nimeään. Pyyntö on osoitettava komissiolle (12). Pyynnön on sisällettävä kaikki asiaankuuluvat tiedot, joiden perusteella voidaan osoittaa, että muutos ei vaikuta yrityksen oikeuteen hyötyä siihen sovellettavasta tullista. Jos yrityksen nimenmuutos ei vaikuta tähän oikeuteen, nimenmuutosta koskeva ilmoitus julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. |
| --- | --- |

(178)

Yritys voi pyytää näiden yksilöllisten polkumyyntitullien soveltamista, jos se muuttaa myöhemmin nimeään. Pyyntö on osoitettava komissiolle (12). Pyynnön on sisällettävä kaikki asiaankuuluvat tiedot, joiden perusteella voidaan osoittaa, että muutos ei vaikuta yrityksen oikeuteen hyötyä siihen sovellettavasta tullista. Jos yrityksen nimenmuutos ei vaikuta tähän oikeuteen, nimenmuutosta koskeva ilmoitus julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

| (179) | Polkumyyntitullien moitteettoman täytäntöönpanon varmistamiseksi kaikkiin muihin yrityksiin sovellettavaa polkumyyntitullia olisi sovellettava sekä tässä tutkimuksessa yhteistyöhön osallistumattomiin vientiä harjoittaviin tuottajiin että tuottajiin, jotka eivät vieneet tuotteita unioniin tutkimusajanjakson aikana. |
| --- | --- |

(179)

Polkumyyntitullien moitteettoman täytäntöönpanon varmistamiseksi kaikkiin muihin yrityksiin sovellettavaa polkumyyntitullia olisi sovellettava sekä tässä tutkimuksessa yhteistyöhön osallistumattomiin vientiä harjoittaviin tuottajiin että tuottajiin, jotka eivät vieneet tuotteita unioniin tutkimusajanjakson aikana.

8.3   Hintasitoumustarjoukset

| (180) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen kolme vientiä harjoittavaa tuottajaa toimitti hintasitoumustarjouksen perusasetuksen 8 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(180)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen kolme vientiä harjoittavaa tuottajaa toimitti hintasitoumustarjouksen perusasetuksen 8 artiklan mukaisesti.

| (181) | Komissio arvioi nämä tarjoukset ja katsoi, että tällaisten sitoumusten hyväksyminen olisi epäkäytännöllistä perusasetuksen 8 artiklan mukaisella tavalla. Tämä johtuu lähinnä siitä, että tarjousten piiriin kuuluu suuri määrä tuotelajeja, joita on mahdotonta erottaa toisistaan ja joiden hinnat vaihtelevat merkittävästi, sekä siitä, että vientiä harjoittavien tuottajien yritys-/yritysryhmärakenteet ovat monimutkaisia, minkä vuoksi sitoumusten valvonta olisi epäkäytännöllistä. |
| --- | --- |

(181)

Komissio arvioi nämä tarjoukset ja katsoi, että tällaisten sitoumusten hyväksyminen olisi epäkäytännöllistä perusasetuksen 8 artiklan mukaisella tavalla. Tämä johtuu lähinnä siitä, että tarjousten piiriin kuuluu suuri määrä tuotelajeja, joita on mahdotonta erottaa toisistaan ja joiden hinnat vaihtelevat merkittävästi, sekä siitä, että vientiä harjoittavien tuottajien yritys-/yritysryhmärakenteet ovat monimutkaisia, minkä vuoksi sitoumusten valvonta olisi epäkäytännöllistä.

| (182) | Komissio ilmoitti vientiä harjoittaville tuottajille, että tarkasteltavana olevaan tuotteeseen ei voida soveltaa hintasitoumusta. Lisäksi komissio ilmoitti, että kyseisten yritys-/yritysryhmärakenteiden vuoksi sitoumusten valvonta olisi epäkäytännöllistä. |
| --- | --- |

(182)

Komissio ilmoitti vientiä harjoittaville tuottajille, että tarkasteltavana olevaan tuotteeseen ei voida soveltaa hintasitoumusta. Lisäksi komissio ilmoitti, että kyseisten yritys-/yritysryhmärakenteiden vuoksi sitoumusten valvonta olisi epäkäytännöllistä.

| (183) | Sen vuoksi kaikki kolme tarjousta hylättiin. |
| --- | --- |

(183)

Sen vuoksi kaikki kolme tarjousta hylättiin.

8.4   Väliaikaisten tullien lopullinen kantaminen

| (184) | Yksi asianomainen osapuoli väitti, että väliaikaisen tullin käyttöönottohetkellä jo matkalla olleet määrät olisi jätettävä toimenpiteiden ulkopuolelle. Käytännössä tämä merkitsisi vapautusta tulleista ja heikentäisi toimenpiteiden korjaavaa vaikutusta, minkä vuoksi väite hylättiin. |
| --- | --- |

(184)

Yksi asianomainen osapuoli väitti, että väliaikaisen tullin käyttöönottohetkellä jo matkalla olleet määrät olisi jätettävä toimenpiteiden ulkopuolelle. Käytännössä tämä merkitsisi vapautusta tulleista ja heikentäisi toimenpiteiden korjaavaa vaikutusta, minkä vuoksi väite hylättiin.

| (185) | Todettujen polkumyyntimarginaalien ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon suuruuden vuoksi väliaikaista tullia koskevan asetuksen mukaisen väliaikaisen polkumyyntitullin vakuutena olevat määrät olisi kannettava lopullisesti. Lopullisen polkumyyntitullin ylittävät vakuutena olevat määrät vapautetaan. |
| --- | --- |

(185)

Todettujen polkumyyntimarginaalien ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon suuruuden vuoksi väliaikaista tullia koskevan asetuksen mukaisen väliaikaisen polkumyyntitullin vakuutena olevat määrät olisi kannettava lopullisesti. Lopullisen polkumyyntitullin ylittävät vakuutena olevat määrät vapautetaan.

| (186) | Tämä asetus on perusasetuksen 15 artiklan 1 kohdalla perustetun komitean lausunnon mukainen, |
| --- | --- |

(186)

Tämä asetus on perusasetuksen 15 artiklan 1 kohdalla perustetun komitean lausunnon mukainen,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli tuotaessa Kiinan kansantasavallasta ja Taiwanista peräisin olevia ruostumattomasta teräksestä valmistettuja levyvalmisteita, ei enempää valmistettuja kuin kylmävalssattuja, jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81 ja 7220 20 89.

Vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettavat lopulliset polkumyyntitullit ovat seuraavien yritysten tuottaman 1 kohdassa kuvatun tuotteen osalta seuraavat:

| Maa | Yritys | Lopullinen polkumyyntitulli (%) | Taric-lisäkoodi |
| --- | --- | --- | --- |
| Kiina | Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd., Taiyuan | 24,4 | C024 |
| Kiina | Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd., Tianjin | 24,4 | C025 |
| Kiina | Muut liitteessä luetellut yhteistyössä toimivat yritykset | 24,6 | |
| Kiina | Kaikki muut yritykset | 25,3 | C999 |
| Taiwan | Chia Far Industrial Factory Co., Ltd., Taipei | 0 | C030 |
| Taiwan | Kaikki muut yritykset | 6,8 | C999 |

Maa

Yritys

Lopullinen polkumyyntitulli (%)

Taric-lisäkoodi

Kiina

Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd., Taiyuan

24,4

C024

Kiina

Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd., Tianjin

24,4

C025

Kiina

Muut liitteessä luetellut yhteistyössä toimivat yritykset

24,6

Kiina

Kaikki muut yritykset

25,3

C999

Taiwan

Chia Far Industrial Factory Co., Ltd., Taipei

0

C030

Taiwan

Kaikki muut yritykset

6,8

C999

Edellä 2 kohdassa mainituille yrityksille määritetyn yksilöllisen polkumyyntitullin soveltaminen edellyttää, että jäsenvaltioiden tulliviranomaisille esitetään pätevä kauppalasku, jossa on oltava kauppalaskun laatineen tahon nimellä ja tehtävänimikkeellä yksilöidyn työntekijän päiväämä ja allekirjoittama vakuutus seuraavassa muodossa: ”Allekirjoittanut vahvistaa, että tässä laskussa tarkoitetut, Euroopan unioniin vietäväksi myydyt ruostumattomasta teräksestä valmistetut kylmävalssatut tuotteet, (määrä), on valmistanut (yrityksen nimi ja osoite), (Taric-lisäkoodi), (Taiwanissa/Kiinassa). Allekirjoittanut vakuuttaa, että tässä laskussa ilmoitetut tiedot ovat täydelliset ja paikkansapitävät.” Jos tällaista kauppalaskua ei esitetä, asianomaiseen yritykseen sovelletaan ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia.

Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia asiaankuuluvia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.

2 artikla

Kannetaan lopullisesti Kiinan kansantasavallasta ja Taiwanista peräisin olevien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kylmävalssattujen levyvalmisteiden tuontia koskevan väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta annetun täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2015/501 mukaisen väliaikaisen polkumyyntitullin vakuutena olevat määrät. Lopullisen polkumyyntitullin ylittävät vakuutena olevat määrät vapautetaan.

3 artikla

Kun jokin uusi Kiinan kansantasavallassa toimiva vientiä harjoittava tuottaja toimittaa komissiolle riittävää näyttöä siitä, että:

| — | se ei vienyt unioniin 1 artiklan 1 kohdassa kuvattua tuotetta tutkimusajanjakson (1 päivän tammikuuta 2013 ja 31 päivän joulukuuta 2013 välisenä) aikana, |
| --- | --- |

—

se ei vienyt unioniin 1 artiklan 1 kohdassa kuvattua tuotetta tutkimusajanjakson (1 päivän tammikuuta 2013 ja 31 päivän joulukuuta 2013 välisenä) aikana,

| — | se ei ole etuyhteydessä yhteenkään Kiinan kansantasavallassa toimivaan viejään tai tuottajaan, johon sovelletaan tällä asetuksella käyttöön otettuja toimenpiteitä, |
| --- | --- |

—

se ei ole etuyhteydessä yhteenkään Kiinan kansantasavallassa toimivaan viejään tai tuottajaan, johon sovelletaan tällä asetuksella käyttöön otettuja toimenpiteitä,

| — | se on tosiasiallisesti vienyt tarkasteltavana olevaa tuotetta unioniin toimenpiteiden perustana olevan tutkimusajanjakson jälkeen tai sillä on peruuttamaton sopimusvelvoite merkittävän tuotemäärän viemiseksi unioniin, |
| --- | --- |

—

se on tosiasiallisesti vienyt tarkasteltavana olevaa tuotetta unioniin toimenpiteiden perustana olevan tutkimusajanjakson jälkeen tai sillä on peruuttamaton sopimusvelvoite merkittävän tuotemäärän viemiseksi unioniin,

edellä olevaa 1 artiklan 2 kohtaa voidaan muuttaa lisäämällä kyseinen uusi vientiä harjoittava tuottaja niiden yhteistyössä toimivien yritysten joukkoon, jotka eivät sisälly otokseen ja joihin sovelletaan siten painotettua keskimääräistä tullia.

4 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 26 päivänä elokuuta 2015.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  EUVL L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/501, annettu 24 päivänä maaliskuuta 2015, Kiinan kansantasavallasta ja Taiwanista peräisin olevien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kylmävalssattujen levyvalmisteiden tuontia koskevan väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta (EUVL L 79, 25.3.2015, s. 23).

2

(3)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1331/2014, annettu 15 päivänä joulukuuta 2014, Kiinan kansantasavallasta ja Taiwanista peräisin olevien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kylmävalssattujen levyvalmisteiden tuonnin kirjaamisvelvoitteesta (EUVL L 359, 16.12.2014, s. 90).

3

(4)  Komission päätös, annettu 7. marraskuuta 2012, osoitettu Outokumpu OYJ:lle, keskittymän julistamisesta sisämarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvaksi (Asia COMP/M.6471 – Outokumpu/Inoxum).

4

(5)  Ohut materiaali, usein PVC:tä, joka kiinnitetään ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kylmävalssattujen levyvalmisteiden pinnalle sen suojaamiseksi naarmuilta ja mahdollisesti leikattujen tuotteiden reunojen laadun parantamiseksi.

5

(6)  Vuosien 2010–2012 osalta tuottajat, joiden tietoja käytettiin vuosikeskihinnan laskentaan, olivat Acerinox, AST, Aperam ja Outokumpu ja vuoden 2013 osalta Acerinox, Aperam ja Outokumpu.

6

(7)  Kirjaamisvelvoitetta koskevan asetuksen johdanto-osan 13 kappale.

7

(8)  Koska kirjaamisvelvoitteen alainen kausi on merkittävästi lyhyempi kuin tutkimusajanjakso, kuukausittaisten keskimääräisten arvojen vertaaminen on hyödyllisempää kuin näinä kausina tuotujen kokonaismäärien vertaaminen.

8

(9)  312 517 tonnia Kiinasta ja Taiwanista jaettuna 12 kuukaudelle.

9

(10)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/110, annettu 26 päivänä tammikuuta 2015, lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta sellaisten tiettyjen raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistettujen hitsattujen putkien tuonnissa, jotka ovat peräisin Valko-Venäjältä, Kiinan kansantasavallasta ja Venäjältä, sekä menettelyn päättämisestä Ukrainasta peräisin olevien tiettyjen raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistettujen hitsattujen putkien tuonnin osalta asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen (EUVL L 20, 27.1.2015, s. 6).

10

(11)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/763, annettu 12 päivänä toukokuuta 2015, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta, Japanista, Korean tasavallasta, Venäjän federaatiosta ja Amerikan yhdysvalloista peräisin olevien piiseosteisesta sähköteknisestä teräksestä valmistettujen raesuunnattujen levyvalmisteiden tuonnissa (EUVL L 120, 13.5.2015, s. 10).

11

(12)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Brussels, Belgia.

12

---

LIITE

Kiinalaiset yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat, jotka eivät kuulu otokseen:

| Maa | Nimi | Taric-lisäkoodi |
| --- | --- | --- |
| Kiina | Lianzhong Stainless Steel Corporation, Guangzhou | C026 |
| Kiina | Ningbo Qi Yi Precision Metals Co., Ltd., Ningbo | C027 |
| Kiina | Tianjin Lianfa Precision Steel Corporation, Tianjin | C028 |
| Kiina | Zhangjiagang Pohang Stainless Steel Co., Ltd., Zhangjiagang | C029 |

Maa

Nimi

Taric-lisäkoodi

Kiina

Lianzhong Stainless Steel Corporation, Guangzhou

C026

Kiina

Ningbo Qi Yi Precision Metals Co., Ltd., Ningbo

C027

Kiina

Tianjin Lianfa Precision Steel Corporation, Tianjin

C028

Kiina

Zhangjiagang Pohang Stainless Steel Co., Ltd., Zhangjiagang

C029

---

| 27.8.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 224/35 |
| --- | --- | --- | --- |

27.8.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 224/35

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2015/1430,

annettu 26 päivänä elokuuta 2015,

nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (Jambon de Lacaune (SMM))

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä 21 päivänä marraskuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (1) ja erityisesti sen 52 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Ranskan hakemus nimityksen ”Jambon de Lacaune” rekisteröimiseksi julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2) asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(1)

Ranskan hakemus nimityksen ”Jambon de Lacaune” rekisteröimiseksi julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2) asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti.

| (2) | Koska komissiolle ei ole toimitettu vastaväitteitä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 51 artiklan mukaisesti, nimitys ”Jambon de Lacaune” olisi rekisteröitävä. |
| --- | --- |

(2)

Koska komissiolle ei ole toimitettu vastaväitteitä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 51 artiklan mukaisesti, nimitys ”Jambon de Lacaune” olisi rekisteröitävä.

| (3) | Ranskan viranomaiset ilmoittivat komissiolle 3 päivänä maaliskuuta 2014 vastaanotetulla kirjeellä, että yritys SARL René Pujol, 11 avenue de Lattre de Tassigny, BP 52 81230 Lacaune, ja yritys Maison Nègre, charcuterie lacaunaise, 6 avenue de Naurois, 81230 Lacaune, jotka ovat sijoittautuneet maan alueelle, olivat pitäneet laillisesti kaupan tuotetta myyntinimityksellä ”Jambon de Lacaune” käyttäen tätä nimitystä jatkuvasti yli viiden vuoden ajan, ja että tämä seikka oli tuotu esiin kansallisessa vastaväitemenettelyssä. |
| --- | --- |

(3)

Ranskan viranomaiset ilmoittivat komissiolle 3 päivänä maaliskuuta 2014 vastaanotetulla kirjeellä, että yritys SARL René Pujol, 11 avenue de Lattre de Tassigny, BP 52 81230 Lacaune, ja yritys Maison Nègre, charcuterie lacaunaise, 6 avenue de Naurois, 81230 Lacaune, jotka ovat sijoittautuneet maan alueelle, olivat pitäneet laillisesti kaupan tuotetta myyntinimityksellä ”Jambon de Lacaune” käyttäen tätä nimitystä jatkuvasti yli viiden vuoden ajan, ja että tämä seikka oli tuotu esiin kansallisessa vastaväitemenettelyssä.

| (4) | Koska johdanto-osan 3 kappaleessa mainitut yritykset SARL René Pujol ja Maison Nègre täyttävät asetuksen (EU) N:o 1151/2012 15 artiklan 1 kohdassa säädetyt edellytykset voidakseen hyötyä siirtymäkaudesta nimityksen käyttämiseksi laillisesti sen rekisteröinnin jälkeen, niille olisi myönnettävä rekisteröintihakemuksen komissiolle toimittamisen päivästä alkava viiden vuoden siirtymäaika, jolloin niillä on lupa käyttää nimitystä ”Jambon de Lacaune”. |
| --- | --- |

(4)

Koska johdanto-osan 3 kappaleessa mainitut yritykset SARL René Pujol ja Maison Nègre täyttävät asetuksen (EU) N:o 1151/2012 15 artiklan 1 kohdassa säädetyt edellytykset voidakseen hyötyä siirtymäkaudesta nimityksen käyttämiseksi laillisesti sen rekisteröinnin jälkeen, niille olisi myönnettävä rekisteröintihakemuksen komissiolle toimittamisen päivästä alkava viiden vuoden siirtymäaika, jolloin niillä on lupa käyttää nimitystä ”Jambon de Lacaune”.

| (5) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maataloustuotteiden laatukomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(5)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maataloustuotteiden laatukomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Rekisteröidään nimitys ”Jambon de Lacaune” (SMM).

Ensimmäisessä kohdassa tarkoitettu nimitys liittyy komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 668/2014 (3) liitteessä XI mainitun luokan 1.2 ”Lihavalmisteet (kuumennetut, suolatut, savustetut jne.)” tuotteeseen.

2 artikla

Yrityksillä SARL René Pujol ja Maison Nègre on lupa jatkaa rekisteröidyn nimityksen ”Jambon de Lacaune” (SMM) käyttämistä 3 päivään maaliskuuta 2019.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 26 päivänä elokuuta 2015.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  EUVL C 47, 10.2.2015, s. 5.

2

(3)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 668/2014, annettu 13 päivänä kesäkuuta 2014, maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 soveltamissäännöistä (EUVL L 179, 19.6.2014, s. 36).

3

---

| 27.8.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 224/37 |
| --- | --- | --- | --- |

27.8.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 224/37

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2015/1431,

annettu 26 päivänä elokuuta 2015,

kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 992/72, (ETY) N:o 234/79, (EY) N:o 1037/2001 ja (EY) N:o 1234/2007 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä hedelmä- ja vihannesalan sekä hedelmä- ja vihannesjalostealan osalta 7 päivänä kesäkuuta 2011 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 (2) ja erityisesti sen 136 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille. |
| --- | --- |

(1)

Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille.

| (2) | Kiinteä tuontiarvo lasketaan joka työpäivä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaen huomioon päivittäin vaihtuvat tiedot. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, |
| --- | --- |

(2)

Kiinteä tuontiarvo lasketaan joka työpäivä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaen huomioon päivittäin vaihtuvat tiedot. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklassa tarkoitetut kiinteät tuontiarvot vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 26 päivänä elokuuta 2015.

Komission puolesta,

puheenjohtajan nimissä

Jerzy PLEWA

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  EUVL L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

LIITE

Kiinteät tuontiarvot tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmansien maiden koodi (1) | Kiinteä tuontiarvo |
| 0702 00 00 | MA | 171,5 |
| ZZ | 171,5 |
| 0709 93 10 | TR | 125,7 |
| ZZ | 125,7 |
| 0805 50 10 | AR | 155,9 |
| BO | 152,6 |
| CL | 155,5 |
| UY | 133,4 |
| ZA | 161,9 |
| ZZ | 151,9 |
| 0806 10 10 | BA | 74,4 |
| EG | 213,1 |
| MA | 201,6 |
| MK | 68,3 |
| TR | 147,2 |
| ZZ | 140,9 |
| 0808 10 80 | AR | 124,0 |
| BR | 102,5 |
| CL | 133,1 |
| NZ | 146,1 |
| US | 162,3 |
| UY | 170,8 |
| ZA | 123,7 |
| ZZ | 137,5 |
| 0808 30 90 | AR | 131,9 |
| CL | 107,2 |
| NZ | 210,1 |
| TR | 126,8 |
| ZA | 106,7 |
| ZZ | 136,5 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | MK | 53,8 |
| TR | 134,6 |
| ZZ | 94,2 |
| 0809 40 05 | BA | 58,1 |
| MK | 24,5 |
| ZZ | 41,3 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmansien maiden koodi (1)

Kiinteä tuontiarvo

0702 00 00

MA

171,5

ZZ

171,5

0709 93 10

TR

125,7

ZZ

125,7

0805 50 10

AR

155,9

BO

152,6

CL

155,5

UY

133,4

ZA

161,9

ZZ

151,9

0806 10 10

BA

74,4

EG

213,1

MA

201,6

MK

68,3

TR

147,2

ZZ

140,9

0808 10 80

AR

124,0

BR

102,5

CL

133,1

NZ

146,1

US

162,3

UY

170,8

ZA

123,7

ZZ

137,5

0808 30 90

AR

131,9

CL

107,2

NZ

210,1

TR

126,8

ZA

106,7

ZZ

136,5

0809 30 10, 0809 30 90

MK

53,8

TR

134,6

ZZ

94,2

0809 40 05

BA

58,1

MK

24,5

ZZ

41,3

---

(1)  Kolmansien maiden kanssa käytävää ulkomaankauppaa koskevista yhteisön tilastoista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 471/2009 täytäntöönpanosta maa- ja alueluokituksen ajan tasalle saattamisen osalta 27 päivänä marraskuuta 2012 annetussa komission asetuksessa (EU) N:o 1106/2012 (EUVL L 328, 28.11.2012, s. 7) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

PÄÄTÖKSET

| 27.8.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 224/39 |
| --- | --- | --- | --- |

27.8.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 224/39

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2015/1432,

annettu 25 päivänä elokuuta 2015,

eläinten terveyttä koskevista toimenpiteistä afrikkalaisen sikaruton torjumiseksi eräissä jäsenvaltioissa annetun täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteen muuttamisesta Liettuaa ja Viroa koskevien kohtien osalta

(tiedoksiannettu numerolla C(2015) 6031)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon eläinlääkärintarkastuksista yhteisön sisäisessä kaupassa sisämarkkinoiden toteuttamista varten 11 päivänä joulukuuta 1989 annetun neuvoston direktiivin 89/662/ETY (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon eläinlääkärin- ja kotieläinjalostustarkastuksista yhteisön sisäisessä tiettyjen elävien eläinten ja tuotteiden kaupassa 26 päivänä kesäkuuta 1990 annetun neuvoston direktiivin 90/425/ETY (2) ja erityisesti sen 10 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon ihmisravinnoksi tarkoitettujen eläinperäisten tuotteiden tuotantoon, jalostukseen, jakeluun ja yhteisön alueelle tuomiseen liittyvistä eläinten terveyttä koskevista säännöistä 16 päivänä joulukuuta 2002 annetun neuvoston direktiivin 2002/99/EY (3) ja erityisesti sen 4 artiklan 3 kohdan

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission täytäntöönpanopäätöksessä 2014/709/EU (4) säädetään eläinten terveyttä koskevista toimenpiteistä afrikkalaisen sikaruton torjumiseksi eräissä jäsenvaltioissa. Kyseisen päätöksen liitteessä määritetään ja luetellaan kyseisten jäsenvaltioiden tiettyjä alueita, jotka on eritelty epidemiologiseen tilanteeseen perustuvan riskitason mukaan. Luettelossa on mukana tiettyjä Italian, Latvian, Liettuan, Puolan ja Viron alueita. |
| --- | --- |

(1)

Komission täytäntöönpanopäätöksessä 2014/709/EU (4) säädetään eläinten terveyttä koskevista toimenpiteistä afrikkalaisen sikaruton torjumiseksi eräissä jäsenvaltioissa. Kyseisen päätöksen liitteessä määritetään ja luetellaan kyseisten jäsenvaltioiden tiettyjä alueita, jotka on eritelty epidemiologiseen tilanteeseen perustuvan riskitason mukaan. Luettelossa on mukana tiettyjä Italian, Latvian, Liettuan, Puolan ja Viron alueita.

| (2) | Viro ilmoitti elokuussa 2015 useista afrikkalaisen sikaruton tapauksista villisioissa täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteessä luetelluilla alueilla. Yksi näistä tapauksista sattui täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteessä olevassa II osassa luetellulla alueella ja kyseisen liitteen I osassa luetellun alueen läheisyydessä. |
| --- | --- |

(2)

Viro ilmoitti elokuussa 2015 useista afrikkalaisen sikaruton tapauksista villisioissa täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteessä luetelluilla alueilla. Yksi näistä tapauksista sattui täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteessä olevassa II osassa luetellulla alueella ja kyseisen liitteen I osassa luetellun alueen läheisyydessä.

| (3) | Liettua ilmoitti elokuussa 2015 useista afrikkalaisen sikaruton taudinpurkauksista kotieläimenä pidettävissä sioissa täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteessä luetelluilla alueilla. Yksi näistä taudinpurkauksista sattui kyseisen liitteen II osassa luetellulla alueella. |
| --- | --- |

(3)

Liettua ilmoitti elokuussa 2015 useista afrikkalaisen sikaruton taudinpurkauksista kotieläimenä pidettävissä sioissa täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteessä luetelluilla alueilla. Yksi näistä taudinpurkauksista sattui kyseisen liitteen II osassa luetellulla alueella.

| (4) | Nykyisen afrikkalaista sikaruttoa koskevan epidemiologisen tilanteen kehittyminen unionissa olisi otettava huomioon arvioitaessa Liettuassa ja Virossa vallitsevasta tautia koskevasta eläinten terveystilanteesta aiheutuvaa riskiä. Jotta eläinten terveyttä koskevat torjuntatoimenpiteet voidaan kohdentaa ja jotta voidaan estää afrikkalaisen sikaruton leviäminen edelleen sekä ehkäistä tarpeettomat häiriöt unionin sisäisessä kaupassa ja se, että kolmannet maat asettavat kaupalle perusteettomia esteitä, olisi muutettava unionin luetteloa alueista, joilla sovelletaan täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteessä vahvistettuja eläinten terveyttä koskevia torjuntatoimenpiteitä, ja luettelossa olisi otettava huomioon eläinten nykyinen terveystilanne kyseisen taudin osalta kyseisissä jäsenvaltiossa. |
| --- | --- |

(4)

Nykyisen afrikkalaista sikaruttoa koskevan epidemiologisen tilanteen kehittyminen unionissa olisi otettava huomioon arvioitaessa Liettuassa ja Virossa vallitsevasta tautia koskevasta eläinten terveystilanteesta aiheutuvaa riskiä. Jotta eläinten terveyttä koskevat torjuntatoimenpiteet voidaan kohdentaa ja jotta voidaan estää afrikkalaisen sikaruton leviäminen edelleen sekä ehkäistä tarpeettomat häiriöt unionin sisäisessä kaupassa ja se, että kolmannet maat asettavat kaupalle perusteettomia esteitä, olisi muutettava unionin luetteloa alueista, joilla sovelletaan täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteessä vahvistettuja eläinten terveyttä koskevia torjuntatoimenpiteitä, ja luettelossa olisi otettava huomioon eläinten nykyinen terveystilanne kyseisen taudin osalta kyseisissä jäsenvaltiossa.

| (5) | Täytäntöönpanopäätöstä 2014/709/EU olisi sen vuoksi muutettava. |
| --- | --- |

(5)

Täytäntöönpanopäätöstä 2014/709/EU olisi sen vuoksi muutettava.

| (6) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(6)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Korvataan täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liite tämän päätöksen liitteellä.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 25 päivänä elokuuta 2015.

Komission puolesta

Vytenis ANDRIUKAITIS

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 395, 30.12.1989, s. 13.

1

(2)  EYVL L 224, 18.8.1990, s. 29.

2

(3)  EYVL L 18, 23.1.2003, s. 11.

3

(4)  Komission täytäntöönpanopäätös 2014/709/EU, annettu 9 päivänä lokakuuta 2014, eläinten terveyttä koskevista toimenpiteistä afrikkalaisen sikaruton torjumiseksi eräissä jäsenvaltioissa ja täytäntöönpanopäätöksen 2014/178/EU kumoamisesta (EUVL L 295, 11.10.2014, s. 63).

4

---

LIITE

”LIITE

I OSA

1.   Viro

Seuraavat Viron alueet:

| — | Kallaste linn, |
| --- | --- |

—

Kallaste linn,

| — | Kunda linn, |
| --- | --- |

—

Kunda linn,

| — | Mustvee linn, |
| --- | --- |

—

Mustvee linn,

| — | Pärnu linn, |
| --- | --- |

—

Pärnu linn,

| — | Tartu linn, |
| --- | --- |

—

Tartu linn,

| — | Harjumaa maakond, |
| --- | --- |

—

Harjumaa maakond,

| — | Läänemaa maakond, |
| --- | --- |

—

Läänemaa maakond,

| — | Alatskivi vald, |
| --- | --- |

—

Alatskivi vald,

| — | Are vald, |
| --- | --- |

—

Are vald,

| — | Audru vald, |
| --- | --- |

—

Audru vald,

| — | Haaslava vald, |
| --- | --- |

—

Haaslava vald,

| — | Halinga vald, |
| --- | --- |

—

Halinga vald,

| — | Haljala vald, |
| --- | --- |

—

Haljala vald,

| — | Kambja vald, |
| --- | --- |

—

Kambja vald,

| — | Kasepää vald, |
| --- | --- |

—

Kasepää vald,

| — | Koonga vald, |
| --- | --- |

—

Koonga vald,

| — | Laekvere vald, |
| --- | --- |

—

Laekvere vald,

| — | Lavassaare vald, |
| --- | --- |

—

Lavassaare vald,

| — | Luunja vald, |
| --- | --- |

—

Luunja vald,

| — | Mäksa vald, |
| --- | --- |

—

Mäksa vald,

| — | Meeksi vald, |
| --- | --- |

—

Meeksi vald,

| — | Paikuse vald, |
| --- | --- |

—

Paikuse vald,

| — | Pala vald, |
| --- | --- |

—

Pala vald,

| — | Palamuse valdin se osa, joka sijaitsee Tallinnan ja Tarton välisen rautatielinjan itäpuolella, |
| --- | --- |

—

Palamuse valdin se osa, joka sijaitsee Tallinnan ja Tarton välisen rautatielinjan itäpuolella,

| — | Peipsiääre vald, |
| --- | --- |

—

Peipsiääre vald,

| — | Piirissaare vald, |
| --- | --- |

—

Piirissaare vald,

| — | Rägavere vald, |
| --- | --- |

—

Rägavere vald,

| — | Saare vald, |
| --- | --- |

—

Saare vald,

| — | Sauga vald, |
| --- | --- |

—

Sauga vald,

| — | Sindi vald, |
| --- | --- |

—

Sindi vald,

| — | Sõmeru vald, |
| --- | --- |

—

Sõmeru vald,

| — | Surju vald, |
| --- | --- |

—

Surju vald,

| — | Tabivere valdin se osa, joka sijaitsee Tallinnan ja Tarton välisen rautatielinjan itäpuolella, |
| --- | --- |

—

Tabivere valdin se osa, joka sijaitsee Tallinnan ja Tarton välisen rautatielinjan itäpuolella,

| — | Tahkuranna vald, |
| --- | --- |

—

Tahkuranna vald,

| — | Tartu valdin se osa, joka sijaitsee Tallinnan ja Tarton välisen rautatielinjan itäpuolella, |
| --- | --- |

—

Tartu valdin se osa, joka sijaitsee Tallinnan ja Tarton välisen rautatielinjan itäpuolella,

| — | Tootsi vald, |
| --- | --- |

—

Tootsi vald,

| — | Tori vald, |
| --- | --- |

—

Tori vald,

| — | Tõstamaa vald, |
| --- | --- |

—

Tõstamaa vald,

| — | Vara vald, |
| --- | --- |

—

Vara vald,

| — | Varbla vald, |
| --- | --- |

—

Varbla vald,

| — | Vihula vald, |
| --- | --- |

—

Vihula vald,

| — | Vinni vald, |
| --- | --- |

—

Vinni vald,

| — | Viru-Nigula vald, |
| --- | --- |

—

Viru-Nigula vald,

| — | Võnnu vald. |
| --- | --- |

—

Võnnu vald.

2.   Latvia

Seuraavat Latvian alueet:

| — | Krimuldas novads: Krimuldas pagasts, |
| --- | --- |

—

Krimuldas novads: Krimuldas pagasts,

| — | Ogres novads: Lauberes, Suntažu, Ķeipenes, Taurupes, Ogresgala ja Mazozolu pagasti, |
| --- | --- |

—

Ogres novads: Lauberes, Suntažu, Ķeipenes, Taurupes, Ogresgala ja Mazozolu pagasti,

| — | Priekuļu novads: Priekuļu ja Veselavas pagasti, |
| --- | --- |

—

Priekuļu novads: Priekuļu ja Veselavas pagasti,

| — | Amatas novads, |
| --- | --- |

—

Amatas novads,

| — | Cēsu novads, |
| --- | --- |

—

Cēsu novads,

| — | Ikšķiles novads, |
| --- | --- |

—

Ikšķiles novads,

| — | Inčukalna novads, |
| --- | --- |

—

Inčukalna novads,

| — | Jaunjelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunjelgavas novads,

| — | Ķeguma novads, |
| --- | --- |

—

Ķeguma novads,

| — | Lielvārdes novads, |
| --- | --- |

—

Lielvārdes novads,

| — | Līgatnes novads, |
| --- | --- |

—

Līgatnes novads,

| — | Mālpils novads, |
| --- | --- |

—

Mālpils novads,

| — | Neretas novads, |
| --- | --- |

—

Neretas novads,

| — | Ropažu novads, |
| --- | --- |

—

Ropažu novads,

| — | Salas novads, |
| --- | --- |

—

Salas novads,

| — | Sējas novads, |
| --- | --- |

—

Sējas novads,

| — | Siguldas novads, |
| --- | --- |

—

Siguldas novads,

| — | Vecumnieku novads, |
| --- | --- |

—

Vecumnieku novads,

| — | Viesītes novads. |
| --- | --- |

—

Viesītes novads.

3.   Liettua

Seuraavat Liettuan alueet:

| — | Jurbarkas rajono savivaldybė: Raudonės, Veliuonos, Seredžiaus ja Juodaičių seniūnija, |
| --- | --- |

—

Jurbarkas rajono savivaldybė: Raudonės, Veliuonos, Seredžiaus ja Juodaičių seniūnija,

| — | Pakruojis rajono savivaldybė: Klovainių, Rozalimo ja Pakruojo seniūnija, |
| --- | --- |

—

Pakruojis rajono savivaldybė: Klovainių, Rozalimo ja Pakruojo seniūnija,

| — | Panevežys rajono savivaldybė: Krekenavos, Upytės, Naujamiesčio ja Smilgių seniūnija, |
| --- | --- |

—

Panevežys rajono savivaldybė: Krekenavos, Upytės, Naujamiesčio ja Smilgių seniūnija,

| — | Raseiniai rajono savivaldybė: Ariogalos, Ariogalos miestas, Betygalos, Pagojukų ja Šiluvos seniūnija, |
| --- | --- |

—

Raseiniai rajono savivaldybė: Ariogalos, Ariogalos miestas, Betygalos, Pagojukų ja Šiluvos seniūnija,

| — | Šakiai rajono savivaldybė: Plokščių, Kriūkų, Lekėčių, Lukšių, Griškabūdžio, Barzdų, Žvirgždaičių, Sintautų, Kudirkos Naumiesčio, Slavikų ja Šakių seniūnija, |
| --- | --- |

—

Šakiai rajono savivaldybė: Plokščių, Kriūkų, Lekėčių, Lukšių, Griškabūdžio, Barzdų, Žvirgždaičių, Sintautų, Kudirkos Naumiesčio, Slavikų ja Šakių seniūnija,

| — | Pasvalys rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pasvalys rajono savivaldybė,

| — | Vilkaviškis rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilkaviškis rajono savivaldybė,

| — | Radviliškis rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Radviliškis rajono savivaldybė,

| — | Kalvarija savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kalvarija savivaldybė,

| — | Kazlų Rūda savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kazlų Rūda savivaldybė,

| — | Marijampolė savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Marijampolė savivaldybė.

4.   Puola

Seuraavat Puolan alueet:

Podlaskien voivodikunnassa (województwo podlaskie):

| — | Augustów gminy (ml. Augustówin kaupunki), Nowinka, Sztabin ja Bargłów Kościelny gminy Augustówin piirikunnassa (powiat augustowski), |
| --- | --- |

—

Augustów gminy (ml. Augustówin kaupunki), Nowinka, Sztabin ja Bargłów Kościelny gminy Augustówin piirikunnassa (powiat augustowski),

| — | Choroszcz, Juchnowiec Kościelny, Suraż, Turośń Kościelna, Tykocin, Łapy, Poświętne, Zawady, Dobrzyniewo Duże gminy ja osa Zabłudów gminya (gminan lounaisosa, jota rajaa tie nro 19, joka jatkuu tienä nro 685) Bialystokin piirikunnassa (powiat białostocki), |
| --- | --- |

—

Choroszcz, Juchnowiec Kościelny, Suraż, Turośń Kościelna, Tykocin, Łapy, Poświętne, Zawady, Dobrzyniewo Duże gminy ja osa Zabłudów gminya (gminan lounaisosa, jota rajaa tie nro 19, joka jatkuu tienä nro 685) Bialystokin piirikunnassa (powiat białostocki),

| — | Czyże ja Hajnówka (ml. Hajnówkan kaupunki), Dubicze Cerkiewne, Kleszczele ja Czeremcha gminy Hajnówkan piirikunnassa (powiat hajnowski), |
| --- | --- |

—

Czyże ja Hajnówka (ml. Hajnówkan kaupunki), Dubicze Cerkiewne, Kleszczele ja Czeremcha gminy Hajnówkan piirikunnassa (powiat hajnowski),

| — | Grodzisk, Dziadkowice ja Milejczyce gminy Siemiatyczen piirikunnassa (powiat siemiatycki), |
| --- | --- |

—

Grodzisk, Dziadkowice ja Milejczyce gminy Siemiatyczen piirikunnassa (powiat siemiatycki),

| — | Kobylin-Borzymy, Kulesze Kościelne, Sokoły, Wysokie Mazowieckie (ml. Wysokie Mazowieckien kaupunki), Nowe Piekuty, Szepietowo, Klukowo ja Ciechanowiec gminy Wysokie Mazowieckien piirikunnassa (powiat wysokomazowiecki), |
| --- | --- |

—

Kobylin-Borzymy, Kulesze Kościelne, Sokoły, Wysokie Mazowieckie (ml. Wysokie Mazowieckien kaupunki), Nowe Piekuty, Szepietowo, Klukowo ja Ciechanowiec gminy Wysokie Mazowieckien piirikunnassa (powiat wysokomazowiecki),

| — | Krasnopol ja Puńsk gminy Sejnyn piirikunnassa (powiat sejneński), |
| --- | --- |

—

Krasnopol ja Puńsk gminy Sejnyn piirikunnassa (powiat sejneński),

| — | Rutka-Tartak, Szypliszki, Suwałki ja Raczki gminy Suwalkin piirikunnassa (powiat suwalski), |
| --- | --- |

—

Rutka-Tartak, Szypliszki, Suwałki ja Raczki gminy Suwalkin piirikunnassa (powiat suwalski),

| — | Rutki gminy Zambrówin piirikunnassa (powiat zambrowski), |
| --- | --- |

—

Rutki gminy Zambrówin piirikunnassa (powiat zambrowski),

| — | Suchowola ja Korycin gminy Sokółkan piirikunnassa (powiat sokólski), |
| --- | --- |

—

Suchowola ja Korycin gminy Sokółkan piirikunnassa (powiat sokólski),

| — | Bielskin piirikunta (powiat bielski), |
| --- | --- |

—

Bielskin piirikunta (powiat bielski),

| — | Bialystokin piirikunta (powiat miasta Białystok), |
| --- | --- |

—

Bialystokin piirikunta (powiat miasta Białystok),

| — | Suwalkin piirikunta (powiat miasta Suwałki), |
| --- | --- |

—

Suwalkin piirikunta (powiat miasta Suwałki),

| — | Mońkin piirikunta (powiat moniecki). |
| --- | --- |

—

Mońkin piirikunta (powiat moniecki).

II OSA

1.   Viro

Seuraavat Viron alueet:

| — | Rakvere linn, |
| --- | --- |

—

Rakvere linn,

| — | Vändra linn, |
| --- | --- |

—

Vändra linn,

| — | Viljandi linn, |
| --- | --- |

—

Viljandi linn,

| — | Ida-Virumaa maakond, |
| --- | --- |

—

Ida-Virumaa maakond,

| — | Põlvamaa maakond, |
| --- | --- |

—

Põlvamaa maakond,

| — | Raplamaa maakond, |
| --- | --- |

—

Raplamaa maakond,

| — | Suure-Jaani valdin se osa, joka sijaitsee tien nro 49 länsipuolella, |
| --- | --- |

—

Suure-Jaani valdin se osa, joka sijaitsee tien nro 49 länsipuolella,

| — | Tamsalu valdin se osa, joka sijaitsee Tallinnan ja Tarton välisen rautatielinjan koillispuolella, |
| --- | --- |

—

Tamsalu valdin se osa, joka sijaitsee Tallinnan ja Tarton välisen rautatielinjan koillispuolella,

| — | Viiratsi valdin se osa, joka sijaitsee tien nro 92 läntisen osan määrittelemän linjan länsipuolella tien nro 155 risteykseen asti, sitten tietä nro 155 tien nro 24156 risteykseen, sitten tietä nro 24156 kunnes se ylittää Verilaske-joen, sitten Verilaske-jokea pitkin kunnes se saapuu valdin etelärajalle, |
| --- | --- |

—

Viiratsi valdin se osa, joka sijaitsee tien nro 92 läntisen osan määrittelemän linjan länsipuolella tien nro 155 risteykseen asti, sitten tietä nro 155 tien nro 24156 risteykseen, sitten tietä nro 24156 kunnes se ylittää Verilaske-joen, sitten Verilaske-jokea pitkin kunnes se saapuu valdin etelärajalle,

| — | Abja vald, |
| --- | --- |

—

Abja vald,

| — | Häädemeeste vald, |
| --- | --- |

—

Häädemeeste vald,

| — | Halliste vald, |
| --- | --- |

—

Halliste vald,

| — | Kadrina vald, |
| --- | --- |

—

Kadrina vald,

| — | Karksi vald, |
| --- | --- |

—

Karksi vald,

| — | Kõpu vald, |
| --- | --- |

—

Kõpu vald,

| — | Pärsti vald, |
| --- | --- |

—

Pärsti vald,

| — | Rakvere vald, |
| --- | --- |

—

Rakvere vald,

| — | Saarde vald, |
| --- | --- |

—

Saarde vald,

| — | Tapa vald, |
| --- | --- |

—

Tapa vald,

| — | Vändra vald. |
| --- | --- |

—

Vändra vald.

2.   Latvia

Seuraavat Latvian alueet:

| — | Krimuldas novads: Lēdurgas pagasts, |
| --- | --- |

—

Krimuldas novads: Lēdurgas pagasts,

| — | Limbažu novads: Skultes, Vidridžu, Limbažu ja Umurgas pagasti, |
| --- | --- |

—

Limbažu novads: Skultes, Vidridžu, Limbažu ja Umurgas pagasti,

| — | Ogres novads: Krapes, Madlienas ja Menģeles pagasti, |
| --- | --- |

—

Ogres novads: Krapes, Madlienas ja Menģeles pagasti,

| — | Priekuļu novads: Liepas ja Mārsnēnu pagasti, |
| --- | --- |

—

Priekuļu novads: Liepas ja Mārsnēnu pagasti,

| — | Salacgrīvas novads: Liepupes pagasts, |
| --- | --- |

—

Salacgrīvas novads: Liepupes pagasts,

| — | Aizkraukles novads, |
| --- | --- |

—

Aizkraukles novads,

| — | Aknīstes novads, |
| --- | --- |

—

Aknīstes novads,

| — | Alūksnes novads, |
| --- | --- |

—

Alūksnes novads,

| — | Apes novads, |
| --- | --- |

—

Apes novads,

| — | Baltinavas novads, |
| --- | --- |

—

Baltinavas novads,

| — | Balvi novads, |
| --- | --- |

—

Balvi novads,

| — | Cesvaines novads, |
| --- | --- |

—

Cesvaines novads,

| — | Ērgļu novads, |
| --- | --- |

—

Ērgļu novads,

| — | Gulbenes novads, |
| --- | --- |

—

Gulbenes novads,

| — | Ilūkstes novads, |
| --- | --- |

—

Ilūkstes novads,

| — | Jaunpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpiebalgas novads,

| — | Jēkabpils novads, |
| --- | --- |

—

Jēkabpils novads,

| — | Kocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Kocēnu novads,

| — | Kokneses novads, |
| --- | --- |

—

Kokneses novads,

| — | Krustpils novads, |
| --- | --- |

—

Krustpils novads,

| — | Līvānu novads, |
| --- | --- |

—

Līvānu novads,

| — | Lubānas novads, |
| --- | --- |

—

Lubānas novads,

| — | Madonas novads, |
| --- | --- |

—

Madonas novads,

| — | Pārgaujas novads, |
| --- | --- |

—

Pārgaujas novads,

| — | Pļaviņu novads, |
| --- | --- |

—

Pļaviņu novads,

| — | Raunas novads, |
| --- | --- |

—

Raunas novads,

| — | Rugāju novads, |
| --- | --- |

—

Rugāju novads,

| — | Skrīveru novads, |
| --- | --- |

—

Skrīveru novads,

| — | Smiltenes novads, |
| --- | --- |

—

Smiltenes novads,

| — | Varakļānu novads, |
| --- | --- |

—

Varakļānu novads,

| — | Vecpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Vecpiebalgas novads,

| — | Viļakas novads, |
| --- | --- |

—

Viļakas novads,

| — | Jēkabpils republikas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Jēkabpils republikas pilsēta,

| — | Valmiera republikas pilsēta. |
| --- | --- |

—

Valmiera republikas pilsēta.

3.   Liettua

Seuraavat Liettuan alueet:

| — | Anykščiai rajono savivaldybė: Andrioniškis, Anykščiai, Debeikiai, Kavarskas, Kurkliai, Skiemonys, Traupis ja Troškūnai seniūnija sekä Svėdasain osa, joka sijaitsee tien nro 118 eteläpuolella, |
| --- | --- |

—

Anykščiai rajono savivaldybė: Andrioniškis, Anykščiai, Debeikiai, Kavarskas, Kurkliai, Skiemonys, Traupis ja Troškūnai seniūnija sekä Svėdasain osa, joka sijaitsee tien nro 118 eteläpuolella,

| — | Jonava rajono savivaldybė: Šilų ja Bukonių seniūnija, Žeimių seniūnija: Biliuškiai, Drobiškiai, Normainiai II, Normainėliai, Juškonys, Pauliukai, Mitėniškiai, Zofijauka ja Naujokai kaimas, |
| --- | --- |

—

Jonava rajono savivaldybė: Šilų ja Bukonių seniūnija, Žeimių seniūnija: Biliuškiai, Drobiškiai, Normainiai II, Normainėliai, Juškonys, Pauliukai, Mitėniškiai, Zofijauka ja Naujokai kaimas,

| — | Kaišiadorys rajono savivaldybė: Kaišiadorių apylinkės, Kruonio, Nemaitonių, Paparčių, Žąslių, Žiežmarių, Žiežmarių apylinkės seniūnija sekä Rumšiškių seniūnijan osa, joka sijaitsee tien N. A1 eteläpuolella, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorys rajono savivaldybė: Kaišiadorių apylinkės, Kruonio, Nemaitonių, Paparčių, Žąslių, Žiežmarių, Žiežmarių apylinkės seniūnija sekä Rumšiškių seniūnijan osa, joka sijaitsee tien N. A1 eteläpuolella,

| — | Kaunas rajono savivaldybė: Akademijos, Alšėnų, Babtų, Batniavos, Čekiškės, Domeikavos, Ežerėlio, Garliavos, Garliavos apylinkių, Kačerginės, Kulautuvos, Linksmakalnio, Raudondvario, Ringaudų, Rokų, Samylų, Taurakiemio, Užliedžių, Vilkijos, Vilkijos apylinkių ja Zapyškio seniūnija, |
| --- | --- |

—

Kaunas rajono savivaldybė: Akademijos, Alšėnų, Babtų, Batniavos, Čekiškės, Domeikavos, Ežerėlio, Garliavos, Garliavos apylinkių, Kačerginės, Kulautuvos, Linksmakalnio, Raudondvario, Ringaudų, Rokų, Samylų, Taurakiemio, Užliedžių, Vilkijos, Vilkijos apylinkių ja Zapyškio seniūnija,

| — | Kėdainiai rajono savivaldybė: Josvainių, Pernaravos, Krakių, Dotnuvos, Gudžiūnų, Surviliškio, Vilainių, Truskavos, Šėtos ja Kėdainių miesto seniūnija, |
| --- | --- |

—

Kėdainiai rajono savivaldybė: Josvainių, Pernaravos, Krakių, Dotnuvos, Gudžiūnų, Surviliškio, Vilainių, Truskavos, Šėtos ja Kėdainių miesto seniūnija,

| — | Panevėžys rajono savivaldybė: Karsakiškio Miežiškių, Paįstrio, Panevėžio, Ramygalos, Raguvos, Vadoklių ja Velžio seniūnija, |
| --- | --- |

—

Panevėžys rajono savivaldybė: Karsakiškio Miežiškių, Paįstrio, Panevėžio, Ramygalos, Raguvos, Vadoklių ja Velžio seniūnija,

| — | Šalčininkai rajono savivaldybė: Jašiūnų, Turgelių, Akmenynės, Šalčininkų, Gerviškių, Butrimonių, Eišiškių, Poškonių ja Dieveniškių seniūnija, |
| --- | --- |

—

Šalčininkai rajono savivaldybė: Jašiūnų, Turgelių, Akmenynės, Šalčininkų, Gerviškių, Butrimonių, Eišiškių, Poškonių ja Dieveniškių seniūnija,

| — | Varėna rajono savivaldybė: Kaniavos, Marcinkonių ja Merkinės seniūnija, |
| --- | --- |

—

Varėna rajono savivaldybė: Kaniavos, Marcinkonių ja Merkinės seniūnija,

| — | Alytus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytus miesto savivaldybė,

| — | Kaišiadorys miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorys miesto savivaldybė,

| — | Kaunas miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kaunas miesto savivaldybė,

| — | Panevėžys miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžys miesto savivaldybė,

| — | Vilnius miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilnius miesto savivaldybė,

| — | Alytus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytus rajono savivaldybė,

| — | Biržai rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržai rajono savivaldybė,

| — | Druskininkai rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Druskininkai rajono savivaldybė,

| — | Lazdijai rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Lazdijai rajono savivaldybė,

| — | Prienai rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Prienai rajono savivaldybė,

| — | Širvintos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Širvintos rajono savivaldybė,

| — | Ukmergė rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ukmergė rajono savivaldybė,

| — | Vilnius rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilnius rajono savivaldybė,

| — | Birštonas savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Birštonas savivaldybė,

| — | Elektrėnai savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Elektrėnai savivaldybė.

4.   Puola

Seuraavat Puolan alueet:

Podlaskien voivodikunnassa (podlaskie województwo):

| — | Czarna Białostocka, Supraśl, Wasilków gminy ja Zabłudówin osa (gminan koillisosa, jota rajaa tie nro 19, joka jatkuu tienä nro 685) Bialystokin piirikunnassa (powiat białostocki), |
| --- | --- |

—

Czarna Białostocka, Supraśl, Wasilków gminy ja Zabłudówin osa (gminan koillisosa, jota rajaa tie nro 19, joka jatkuu tienä nro 685) Bialystokin piirikunnassa (powiat białostocki),

| — | Dąbrowa Białostocka, Janów, Nowy Dwór ja Sidra gminy Sokolkan piirikunnassa (powiat sokólski), |
| --- | --- |

—

Dąbrowa Białostocka, Janów, Nowy Dwór ja Sidra gminy Sokolkan piirikunnassa (powiat sokólski),

| — | Giby ja Sejny gminy (ml. Sejnyn kaupunki) Sejnyn piirikunnassa (powiat sejneński), |
| --- | --- |

—

Giby ja Sejny gminy (ml. Sejnyn kaupunki) Sejnyn piirikunnassa (powiat sejneński),

| — | Lipsk ja Płaska gminy Augustówin piirikunnassa (powiat augustowski), |
| --- | --- |

—

Lipsk ja Płaska gminy Augustówin piirikunnassa (powiat augustowski),

| — | Narew, Narewka ja Białowieża gminy Hajnówkan piirikunnassa (powiat hajnowski). |
| --- | --- |

—

Narew, Narewka ja Białowieża gminy Hajnówkan piirikunnassa (powiat hajnowski).

III OSA

1.   Viro

Seuraavat Viron alueet:

| — | Elva linn, |
| --- | --- |

—

Elva linn,

| — | Jõgeva linn, |
| --- | --- |

—

Jõgeva linn,

| — | Põltsamaa linn, |
| --- | --- |

—

Põltsamaa linn,

| — | Võhma linn, |
| --- | --- |

—

Võhma linn,

| — | Järvamaa maakond, |
| --- | --- |

—

Järvamaa maakond,

| — | Valgamaa maakond, |
| --- | --- |

—

Valgamaa maakond,

| — | Võrumaa maakond, |
| --- | --- |

—

Võrumaa maakond,

| — | Palamuse valdin se osa, joka sijaitsee Tallinnan ja Tarton välisen rautatielinjan länsipuolella, |
| --- | --- |

—

Palamuse valdin se osa, joka sijaitsee Tallinnan ja Tarton välisen rautatielinjan länsipuolella,

| — | Suure-Jaani valdin se osa, joka sijaitsee tien nro 49 itäpuolella, |
| --- | --- |

—

Suure-Jaani valdin se osa, joka sijaitsee tien nro 49 itäpuolella,

| — | Tabivere valdin se osa, joka sijaitsee Tallinnan ja Tarton välisen rautatielinjan länsipuolella, |
| --- | --- |

—

Tabivere valdin se osa, joka sijaitsee Tallinnan ja Tarton välisen rautatielinjan länsipuolella,

| — | Tamsalu valdin se osa, joka sijaitsee Tallinnan ja Tarton välisen rautatielinjan lounaispuolella, |
| --- | --- |

—

Tamsalu valdin se osa, joka sijaitsee Tallinnan ja Tarton välisen rautatielinjan lounaispuolella,

| — | Tartu valdin se osa, joka sijaitsee Tallinnan ja Tarton välisen rautatielinjan länsipuolella, |
| --- | --- |

—

Tartu valdin se osa, joka sijaitsee Tallinnan ja Tarton välisen rautatielinjan länsipuolella,

| — | Viiratsi valdin se osa, joka sijaitsee tien nro 92 läntisen osan määrittelemän linjan itäpuolella tien nro 155 risteykseen asti, sitten tietä nro 155 tien nro 24156 risteykseen, sitten tietä nro 24156 kunnes se ylittää Verilaske-joen, sitten Verilaske-jokea pitkin kunnes se saapuu valdin etelärajalle, |
| --- | --- |

—

Viiratsi valdin se osa, joka sijaitsee tien nro 92 läntisen osan määrittelemän linjan itäpuolella tien nro 155 risteykseen asti, sitten tietä nro 155 tien nro 24156 risteykseen, sitten tietä nro 24156 kunnes se ylittää Verilaske-joen, sitten Verilaske-jokea pitkin kunnes se saapuu valdin etelärajalle,

| — | Jõgeva vald, |
| --- | --- |

—

Jõgeva vald,

| — | Kolga-Jaani vald, |
| --- | --- |

—

Kolga-Jaani vald,

| — | Konguta vald, |
| --- | --- |

—

Konguta vald,

| — | Kõo vald, |
| --- | --- |

—

Kõo vald,

| — | Laeva vald, |
| --- | --- |

—

Laeva vald,

| — | Nõo vald, |
| --- | --- |

—

Nõo vald,

| — | Paistu vald, |
| --- | --- |

—

Paistu vald,

| — | Pajusi vald, |
| --- | --- |

—

Pajusi vald,

| — | Põltsamaa vald, |
| --- | --- |

—

Põltsamaa vald,

| — | Puhja vald, |
| --- | --- |

—

Puhja vald,

| — | Puurmani vald, |
| --- | --- |

—

Puurmani vald,

| — | Rakke vald, |
| --- | --- |

—

Rakke vald,

| — | Rannu vald, |
| --- | --- |

—

Rannu vald,

| — | Rõngu vald, |
| --- | --- |

—

Rõngu vald,

| — | Saarepeedi vald, |
| --- | --- |

—

Saarepeedi vald,

| — | Tähtvere vald, |
| --- | --- |

—

Tähtvere vald,

| — | Tarvastu vald, |
| --- | --- |

—

Tarvastu vald,

| — | Torma vald, |
| --- | --- |

—

Torma vald,

| — | Ülenurme vald, |
| --- | --- |

—

Ülenurme vald,

| — | Väike-Maarja vald. |
| --- | --- |

—

Väike-Maarja vald.

2.   Latvia

Seuraavat Latvian alueet:

| — | Limbažu novads: Viļķenes, Pāles ja Katvaru pagasti, |
| --- | --- |

—

Limbažu novads: Viļķenes, Pāles ja Katvaru pagasti,

| — | Salacgrīvas novads: Ainažu ja Salacgrīvas pagasti, |
| --- | --- |

—

Salacgrīvas novads: Ainažu ja Salacgrīvas pagasti,

| — | Aglonas novads, |
| --- | --- |

—

Aglonas novads,

| — | Alojas novads, |
| --- | --- |

—

Alojas novads,

| — | Beverīinas novads, |
| --- | --- |

—

Beverīinas novads,

| — | Burtnieku novads, |
| --- | --- |

—

Burtnieku novads,

| — | Ciblas novads, |
| --- | --- |

—

Ciblas novads,

| — | Dagdas novads, |
| --- | --- |

—

Dagdas novads,

| — | Daugavpils novads, |
| --- | --- |

—

Daugavpils novads,

| — | Kārsavas novads, |
| --- | --- |

—

Kārsavas novads,

| — | Krāslavas novads, |
| --- | --- |

—

Krāslavas novads,

| — | Ludzas novads, |
| --- | --- |

—

Ludzas novads,

| — | Mazsalacas novads, |
| --- | --- |

—

Mazsalacas novads,

| — | Naukšēnu novads, |
| --- | --- |

—

Naukšēnu novads,

| — | Preiļu novads, |
| --- | --- |

—

Preiļu novads,

| — | Rēzeknes novads, |
| --- | --- |

—

Rēzeknes novads,

| — | Riebiņu novads, |
| --- | --- |

—

Riebiņu novads,

| — | Rūjienas novads, |
| --- | --- |

—

Rūjienas novads,

| — | Strenču novads, |
| --- | --- |

—

Strenču novads,

| — | Valkas novads, |
| --- | --- |

—

Valkas novads,

| — | Vārkavas novads, |
| --- | --- |

—

Vārkavas novads,

| — | Viļānu novads, |
| --- | --- |

—

Viļānu novads,

| — | Zilupes novads, |
| --- | --- |

—

Zilupes novads,

| — | Daugavpils republikas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Daugavpils republikas pilsēta,

| — | Rēzekne republikas pilsēta. |
| --- | --- |

—

Rēzekne republikas pilsēta.

3.   Liettua

Seuraavat Liettuan alueet:

| — | Anykščiai rajono savivaldybė: Viešintos seniūnija ja Svėdasai seniūnijan osa, joka sijaitsee tien nro 118 pohjoispuolella, |
| --- | --- |

—

Anykščiai rajono savivaldybė: Viešintos seniūnija ja Svėdasai seniūnijan osa, joka sijaitsee tien nro 118 pohjoispuolella,

| — | Jonava rajono savivaldybė: Upninkų, Ruklos, Dumsių, Užusalių ja Kulvos seniūnija, Žeimiai seniūnija: Akliai, Akmeniai, Barsukinė, Blauzdžiai, Gireliai, Jagėlava, Juljanava, Kuigaliai, Liepkalniai, Martyniškiai, Milašiškiai, Mimaliai, Naujasodis, Normainiai I, Paduobiai, Palankesiai, Pamelnytėlė, Pėdžiai, Skrynės, Svalkeniai, Terespolis, Varpėnai, Žeimių gst., Žieveliškiai ja Žeimių miestelis kaimas, |
| --- | --- |

—

Jonava rajono savivaldybė: Upninkų, Ruklos, Dumsių, Užusalių ja Kulvos seniūnija, Žeimiai seniūnija: Akliai, Akmeniai, Barsukinė, Blauzdžiai, Gireliai, Jagėlava, Juljanava, Kuigaliai, Liepkalniai, Martyniškiai, Milašiškiai, Mimaliai, Naujasodis, Normainiai I, Paduobiai, Palankesiai, Pamelnytėlė, Pėdžiai, Skrynės, Svalkeniai, Terespolis, Varpėnai, Žeimių gst., Žieveliškiai ja Žeimių miestelis kaimas,

| — | Kaišiadorys rajono savivaldybė: Palomenės ja Pravieniškių seniūnija sekä Rumšiškių seniūnijan osa, joka sijaitsee tien N. A1 pohjoispuolella, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorys rajono savivaldybė: Palomenės ja Pravieniškių seniūnija sekä Rumšiškių seniūnijan osa, joka sijaitsee tien N. A1 pohjoispuolella,

| — | Kaunas rajono savivaldybė: Vandžiogalos, Lapių, Karmėlavos ja Neveronių seniūnija, |
| --- | --- |

—

Kaunas rajono savivaldybė: Vandžiogalos, Lapių, Karmėlavos ja Neveronių seniūnija,

| — | Kėdainiai rajono savivaldybė: Pelėdnagių seniūnija, |
| --- | --- |

—

Kėdainiai rajono savivaldybė: Pelėdnagių seniūnija,

| — | Šalčininkai rajono savivaldybė: Baltosios Vokės, Pabarės, Dainavos ja Kalesninkų seniūnija, |
| --- | --- |

—

Šalčininkai rajono savivaldybė: Baltosios Vokės, Pabarės, Dainavos ja Kalesninkų seniūnija,

| — | Varėna rajono savivaldybė: Valkininkų, Jakėnų, Matuizų, Varėnos ja Vydenių seniūnija, |
| --- | --- |

—

Varėna rajono savivaldybė: Valkininkų, Jakėnų, Matuizų, Varėnos ja Vydenių seniūnija,

| — | Jonava miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Jonava miesto savivaldybė,

| — | Ignalina rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ignalina rajono savivaldybė,

| — | Kupiškis rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kupiškis rajono savivaldybė,

| — | Moletai rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Moletai rajono savivaldybė,

| — | Rokiškis rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rokiškis rajono savivaldybė,

| — | Švencionys rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Švencionys rajono savivaldybė,

| — | Trakai rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Trakai rajono savivaldybė,

| — | Utena rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Utena rajono savivaldybė,

| — | Zarasai rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Zarasai rajono savivaldybė,

| — | Visaginas savivaldybe. |
| --- | --- |

—

Visaginas savivaldybe.

4.   Puola

Seuraavat Puolan alueet:

Podlaskien voivodikunnassa (podlaskie województwo):

| — | Gródek ja Michałowo gminy Białystokin piirikunnassa (powiat białostocki), |
| --- | --- |

—

Gródek ja Michałowo gminy Białystokin piirikunnassa (powiat białostocki),

| — | Krynki, Kuźnica, Sokółka ja Szudziałowo gminy Sokółkan piirikunnassa (powiat sokólski). |
| --- | --- |

—

Krynki, Kuźnica, Sokółka ja Szudziałowo gminy Sokółkan piirikunnassa (powiat sokólski).

IV OSA

Italia

Seuraavat Italian alueet:

Kaikki Sardinian alueet.”

---