# Den Europæiske Unions L 244/2015

| | ISSN 1977-0634 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 244 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 58. årgang19. september 2015 |

ISSN 1977-0634

Den Europæiske Unions

Tidende

L 244

Dansk udgave

Retsforskrifter

58. årgang19. september 2015

---

| Indhold | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Kommissionens delegerede forordning (EU) 2015/1555 af 28. maj 2015 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 575/2013 for så vidt angår reguleringsmæssige tekniske standarder for offentliggørelse af oplysninger vedrørende institutters overholdelse af kravet om en kontracyklisk kapitalbuffer i overensstemmelse med artikel 440 (
  1
  ) | 1 |
| | * | Kommissionens delegerede forordning (EU) 2015/1556 af 11. juni 2015 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 575/2013 for så vidt angår reguleringsmæssige tekniske standarder for behandling i overgangsperioden af aktieeksponeringer efter IRB-metoden (
  1
  ) | 9 |
| | * | Kommissionens delegerede forordning (EU) 2015/1557 af 13. juli 2015 om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 543/2009 om afgrødestatistikker (
  1
  ) | 11 |
| | * | Kommissionens delegerede forordning (EU) 2015/1558 af 22. juli 2015 om supplering af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/1017 med udarbejdelse af en resultattavle med indikatorer for anvendelse af EU-garantien | 20 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/1559 af 18. september 2015 om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af rør af duktilt støbejern (også kendt som kuglegrafitstøbejern) med oprindelse i Indien | 25 |
| | | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/1560 af 18. september 2015 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager | 45 |
| | | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/1561 af 18. september 2015 om fastsættelse af de mængder, som skal overføres til den mængde, der er fastsat for delperioden 1. januar til 31. marts 2016 inden for rammerne af det toldkontingent for fjerkrækød med oprindelse i Amerikas Forenede Stater, der blev åbnet ved forordning (EF) nr. 536/2007 | 47 |
| | | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/1562 af 18. september 2015 om fastsættelse af de mængder, som skal overføres til den mængde, der er fastsat for delperioden 1. januar til 31. marts 2016 inden for rammerne af de toldkontingenter, der blev åbnet for æg og ægalbumin ved forordning (EF) nr. 539/2007 | 49 |
| | | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/1563 af 18. september 2015 om fastsættelse af tildelingskoefficienten for de mængder, der er omfattet af ansøgninger om importrettigheder, som er indgivet i perioden 1. til 7. september 2015, inden for rammerne af de toldkontingenter for fjerkrækød med oprindelse i Ukraine, der er åbnet ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 413/2014 | 51 |
| | | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/1564 af 18. september 2015 om fastsættelse af de mængder, som skal overføres til mængden for delperioden 1. januar til 31. marts 2016, inden for rammerne af de toldkontingenter for svinekød, der er åbnet ved forordning (EF) nr. 442/2009 | 53 |
| | | AFGØRELSER |
| | * | Rådets afgørelse (EU) 2015/1565 af 14. september 2015 om godkendelse på Den Europæiske Unions vegne af erklæringen om tildeling af fiskerimuligheder i EU-farvande til fiskerfartøjer, der fører Den Bolivariske Republik Venezuelas flag, i den eksklusive økonomiske zone ud for Fransk Guyanas kyst | 55 |
| | * | Afgørelse (EU, Euratom) 2015/1566 vedtaget af repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer af 16. september 2015 om udnævnelse af fire dommere og en generaladvokat ved Domstolen | 58 |

Indhold

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

Side

FORORDNINGER

*

Kommissionens delegerede forordning (EU) 2015/1555 af 28. maj 2015 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 575/2013 for så vidt angår reguleringsmæssige tekniske standarder for offentliggørelse af oplysninger vedrørende institutters overholdelse af kravet om en kontracyklisk kapitalbuffer i overensstemmelse med artikel 440 (
  1
  )

1

1

*

Kommissionens delegerede forordning (EU) 2015/1556 af 11. juni 2015 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 575/2013 for så vidt angår reguleringsmæssige tekniske standarder for behandling i overgangsperioden af aktieeksponeringer efter IRB-metoden (
  1
  )

1

9

*

Kommissionens delegerede forordning (EU) 2015/1557 af 13. juli 2015 om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 543/2009 om afgrødestatistikker (
  1
  )

1

11

*

Kommissionens delegerede forordning (EU) 2015/1558 af 22. juli 2015 om supplering af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/1017 med udarbejdelse af en resultattavle med indikatorer for anvendelse af EU-garantien

20

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/1559 af 18. september 2015 om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af rør af duktilt støbejern (også kendt som kuglegrafitstøbejern) med oprindelse i Indien

25

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/1560 af 18. september 2015 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

45

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/1561 af 18. september 2015 om fastsættelse af de mængder, som skal overføres til den mængde, der er fastsat for delperioden 1. januar til 31. marts 2016 inden for rammerne af det toldkontingent for fjerkrækød med oprindelse i Amerikas Forenede Stater, der blev åbnet ved forordning (EF) nr. 536/2007

47

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/1562 af 18. september 2015 om fastsættelse af de mængder, som skal overføres til den mængde, der er fastsat for delperioden 1. januar til 31. marts 2016 inden for rammerne af de toldkontingenter, der blev åbnet for æg og ægalbumin ved forordning (EF) nr. 539/2007

49

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/1563 af 18. september 2015 om fastsættelse af tildelingskoefficienten for de mængder, der er omfattet af ansøgninger om importrettigheder, som er indgivet i perioden 1. til 7. september 2015, inden for rammerne af de toldkontingenter for fjerkrækød med oprindelse i Ukraine, der er åbnet ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 413/2014

51

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/1564 af 18. september 2015 om fastsættelse af de mængder, som skal overføres til mængden for delperioden 1. januar til 31. marts 2016, inden for rammerne af de toldkontingenter for svinekød, der er åbnet ved forordning (EF) nr. 442/2009

53

AFGØRELSER

*

Rådets afgørelse (EU) 2015/1565 af 14. september 2015 om godkendelse på Den Europæiske Unions vegne af erklæringen om tildeling af fiskerimuligheder i EU-farvande til fiskerfartøjer, der fører Den Bolivariske Republik Venezuelas flag, i den eksklusive økonomiske zone ud for Fransk Guyanas kyst

55

*

Afgørelse (EU, Euratom) 2015/1566 vedtaget af repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer af 16. september 2015 om udnævnelse af fire dommere og en generaladvokat ved Domstolen

58

| | | Berigtigelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Berigtigelse til Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 518/2014 af 5. marts 2014 om ændring af Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 1059/2010, (EU) nr. 1060/2010, (EU) nr. 1061/2010, (EU) nr. 1062/2010, (EU) nr. 626/2011, (EU) nr. 392/2012, (EU) nr. 874/2012, (EU) nr. 665/2013, (EU) nr. 811/2013 og (EU) nr. 812/2013 for så vidt angår mærkning af energirelaterede produkter på internettet ( EUT L 147 af 17.5.2014 ) | 60 |
| | * | Berigtigelse til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/880 af 4. juni 2015 om forlængelse af overgangsperioderne for kapitalgrundlagskrav vedrørende eksponeringer mod centrale modparter i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 575/2013 og (EU) nr. 648/2012 ( EUT L 143 af 9.6.2015 ) | 60 |

Berigtigelser

*

Berigtigelse til Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 518/2014 af 5. marts 2014 om ændring af Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 1059/2010, (EU) nr. 1060/2010, (EU) nr. 1061/2010, (EU) nr. 1062/2010, (EU) nr. 626/2011, (EU) nr. 392/2012, (EU) nr. 874/2012, (EU) nr. 665/2013, (EU) nr. 811/2013 og (EU) nr. 812/2013 for så vidt angår mærkning af energirelaterede produkter på internettet ( EUT L 147 af 17.5.2014 )

( EUT L 147 af 17.5.2014 )

60

*

Berigtigelse til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/880 af 4. juni 2015 om forlængelse af overgangsperioderne for kapitalgrundlagskrav vedrørende eksponeringer mod centrale modparter i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 575/2013 og (EU) nr. 648/2012 ( EUT L 143 af 9.6.2015 )

( EUT L 143 af 9.6.2015 )

60

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

FORORDNINGER

| 19.9.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 244/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 244/1

---

KOMMISSIONENS DELEGEREDE FORORDNING (EU) 2015/1555

af 28. maj 2015

om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 575/2013 for så vidt angår reguleringsmæssige tekniske standarder for offentliggørelse af oplysninger vedrørende institutters overholdelse af kravet om en kontracyklisk kapitalbuffer i overensstemmelse med artikel 440

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 575/2013 af 26. juni 2013 om tilsynsmæssige krav til kreditinstitutter og investeringsselskaber og om ændring af forordning (EU) nr. 648/2012 (1), særlig artikel 440, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Som fastsat i artikel 130, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/36/EU (2) er medlemsstaterne forpligtet til at pålægge institutter at opretholde en institutspecifik kontracyklisk kapitalbuffer. |
| --- | --- |

(1)

Som fastsat i artikel 130, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/36/EU (2) er medlemsstaterne forpligtet til at pålægge institutter at opretholde en institutspecifik kontracyklisk kapitalbuffer.

| (2) | Med henblik på at sikre gennemsigtighed og sammenlignelighed mellem institutter kræves det i forordning (EU) nr. 575/2013, at institutter offentliggør nøgleelementerne i beregningen af deres kontracykliske kapitalbuffer, herunder den geografiske fordeling af de relevante krediteksponeringer og den endelige størrelse af deres institutspecifikke kontracykliske kapitalbuffer. |
| --- | --- |

(2)

Med henblik på at sikre gennemsigtighed og sammenlignelighed mellem institutter kræves det i forordning (EU) nr. 575/2013, at institutter offentliggør nøgleelementerne i beregningen af deres kontracykliske kapitalbuffer, herunder den geografiske fordeling af de relevante krediteksponeringer og den endelige størrelse af deres institutspecifikke kontracykliske kapitalbuffer.

| (3) | Som fastsat i artikel 130, stk. 1, i direktiv 2013/36/EU beregnes en institutspecifik kontracyklisk buffer som produktet af instituttets samlede risikoeksponeringsbeløb i overensstemmelse med artikel 92, stk. 3, i forordning (EU) nr. 575/2013 og den institutspecifikke kontracykliske buffersats. |
| --- | --- |

(3)

Som fastsat i artikel 130, stk. 1, i direktiv 2013/36/EU beregnes en institutspecifik kontracyklisk buffer som produktet af instituttets samlede risikoeksponeringsbeløb i overensstemmelse med artikel 92, stk. 3, i forordning (EU) nr. 575/2013 og den institutspecifikke kontracykliske buffersats.

| (4) | Som fastsat i artikel 140, stk. 1, i direktiv 2013/36/EU består en institutspecifik kontracyklisk kapitalbuffersats af det vejede gennemsnit af de kontracykliske buffersatser, der gælder i de lande, hvor instituttets relevante krediteksponeringer er beliggende. Fordelingen efter land af relevante krediteksponeringer bør offentliggøres i et standardformat i overensstemmelse med de bestemmelser, der er fastsat i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 1152/2014 (3). Med henblik på at opfylde kravene i artikel 440, stk. 1, litra a), i forordning (EU) nr. 575/2013, som ikke fastsætter en mindste buffersats, bør den geografiske opdeling af de relevante krediteksponeringer offentliggøres, selv når den gældende kontracykliske kapitalbuffersats for et land er nul. |
| --- | --- |

(4)

Som fastsat i artikel 140, stk. 1, i direktiv 2013/36/EU består en institutspecifik kontracyklisk kapitalbuffersats af det vejede gennemsnit af de kontracykliske buffersatser, der gælder i de lande, hvor instituttets relevante krediteksponeringer er beliggende. Fordelingen efter land af relevante krediteksponeringer bør offentliggøres i et standardformat i overensstemmelse med de bestemmelser, der er fastsat i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 1152/2014 (3). Med henblik på at opfylde kravene i artikel 440, stk. 1, litra a), i forordning (EU) nr. 575/2013, som ikke fastsætter en mindste buffersats, bør den geografiske opdeling af de relevante krediteksponeringer offentliggøres, selv når den gældende kontracykliske kapitalbuffersats for et land er nul.

| (5) | Med henblik på beregning af størrelsen af den institutspecifikke kontracykliske kapitalbuffer bør de vægte, der anvendes på de kontracykliske kapitalbuffersatser stå i rimeligt forhold til det samlede kapitalgrundlagskrav for kreditrisici, som vedrører de relevante krediteksponeringer i hver medlemsstat og hvert tredjeland, hvor instituttet har eksponeringer. Derfor bør institutter offentliggøre kapitalgrundlagskrav for alle relevante krediteksponeringer. |
| --- | --- |

(5)

Med henblik på beregning af størrelsen af den institutspecifikke kontracykliske kapitalbuffer bør de vægte, der anvendes på de kontracykliske kapitalbuffersatser stå i rimeligt forhold til det samlede kapitalgrundlagskrav for kreditrisici, som vedrører de relevante krediteksponeringer i hver medlemsstat og hvert tredjeland, hvor instituttet har eksponeringer. Derfor bør institutter offentliggøre kapitalgrundlagskrav for alle relevante krediteksponeringer.

| (6) | Som fastsat i artikel 433 i forordning (EU) nr. 575/2013 foretager institutterne deres offentliggørelse i forbindelse med krav til den kontracykliske buffer mindst en gang om året og på samme dato som offentliggørelsen af årsregnskabet. Da den kontracykliske kapitalbuffersats i overensstemmelse med artikel 136, stk. 7, i direktiv 2013/36/EU fastsættes af de udpegede myndigheder hvert kvartal, bør offentliggørelsen af oplysninger om institutternes overholdelse af kravet om en institutspecifik kontracyklisk kapitalbuffer henvise til oplysningerne om den kontracykliske kapitalbuffersats fra det senest tilgængelige kvartal. Offentliggørelse af oplysninger vedrørende den kontracykliske kapitalbuffer bør baseres på de kontracykliske kapitalbuffersatser, der gælder på tidspunktet for beregningen af den institutspecifikke kontracykliske kapitalbuffer, som oplysningerne vedrører. |
| --- | --- |

(6)

Som fastsat i artikel 433 i forordning (EU) nr. 575/2013 foretager institutterne deres offentliggørelse i forbindelse med krav til den kontracykliske buffer mindst en gang om året og på samme dato som offentliggørelsen af årsregnskabet. Da den kontracykliske kapitalbuffersats i overensstemmelse med artikel 136, stk. 7, i direktiv 2013/36/EU fastsættes af de udpegede myndigheder hvert kvartal, bør offentliggørelsen af oplysninger om institutternes overholdelse af kravet om en institutspecifik kontracyklisk kapitalbuffer henvise til oplysningerne om den kontracykliske kapitalbuffersats fra det senest tilgængelige kvartal. Offentliggørelse af oplysninger vedrørende den kontracykliske kapitalbuffer bør baseres på de kontracykliske kapitalbuffersatser, der gælder på tidspunktet for beregningen af den institutspecifikke kontracykliske kapitalbuffer, som oplysningerne vedrører.

| (7) | I medfør af artikel 6, stk. 1, sammenholdt med artikel 440, stk. 1, i forordning (EU) nr. 575/2013, bør institutter offentliggøre oplysninger vedrørende den kontracykliske kapitalbuffer på individuelt grundlag. Et institut, der enten er et moderselskab eller et datterselskab, og et institut, der indgår i konsolideringen i henhold til artikel 18 i forordning (EU) nr. 575/2013, bør ikke være forpligtet til at overholde de offentliggørelseskrav, der er fastsat i ottende del i nævnte forordning, på individuelt grundlag, jf. artikel 6, stk. 3, i samme forordning. Moderinstitutter i EU og institutter kontrolleret af et finansielt moderholdingselskab i EU eller et blandet finansielt moderholdingselskab i EU bør offentliggøre disse oplysninger på et konsolideret grundlag, mens større datterselskaber af moderinstitutter i EU eller et finansielt moderholdingselskab i EU eller et blandet finansielt moderholdingselskab i EU og de datterselskaber, der har væsentlig betydning for deres lokale markeder, bør offentliggøre disse oplysninger på individuelt eller delkonsolideret grundlag som fastsat i artikel 13 forordning (EU) nr. 575/2013. |
| --- | --- |

(7)

I medfør af artikel 6, stk. 1, sammenholdt med artikel 440, stk. 1, i forordning (EU) nr. 575/2013, bør institutter offentliggøre oplysninger vedrørende den kontracykliske kapitalbuffer på individuelt grundlag. Et institut, der enten er et moderselskab eller et datterselskab, og et institut, der indgår i konsolideringen i henhold til artikel 18 i forordning (EU) nr. 575/2013, bør ikke være forpligtet til at overholde de offentliggørelseskrav, der er fastsat i ottende del i nævnte forordning, på individuelt grundlag, jf. artikel 6, stk. 3, i samme forordning. Moderinstitutter i EU og institutter kontrolleret af et finansielt moderholdingselskab i EU eller et blandet finansielt moderholdingselskab i EU bør offentliggøre disse oplysninger på et konsolideret grundlag, mens større datterselskaber af moderinstitutter i EU eller et finansielt moderholdingselskab i EU eller et blandet finansielt moderholdingselskab i EU og de datterselskaber, der har væsentlig betydning for deres lokale markeder, bør offentliggøre disse oplysninger på individuelt eller delkonsolideret grundlag som fastsat i artikel 13 forordning (EU) nr. 575/2013.

| (8) | Kravet om at opretholde en institutspecifik kontracyklisk kapitalbuffer, der er fastsat i artikel 130 i direktiv 2013/36/EU, vil finde anvendelse og blive indfaset fra den 1. januar 2016, medmindre medlemsstaterne fastsætter en kortere overgangsperiode i henhold til direktivets artikel 160, stk. 6. For at sikre, at institutter har tilstrækkelig tid til at forberede offentliggørelsen af oplysninger, bør denne forordning anvendes fra den 1. januar 2016. |
| --- | --- |

(8)

Kravet om at opretholde en institutspecifik kontracyklisk kapitalbuffer, der er fastsat i artikel 130 i direktiv 2013/36/EU, vil finde anvendelse og blive indfaset fra den 1. januar 2016, medmindre medlemsstaterne fastsætter en kortere overgangsperiode i henhold til direktivets artikel 160, stk. 6. For at sikre, at institutter har tilstrækkelig tid til at forberede offentliggørelsen af oplysninger, bør denne forordning anvendes fra den 1. januar 2016.

| (9) | Denne forordning er baseret på det udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder, som den europæiske tilsynsmyndighed (Den Europæiske Banktilsynsmyndighed) har fremsendt til Europa-Kommissionen. |
| --- | --- |

(9)

Denne forordning er baseret på det udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder, som den europæiske tilsynsmyndighed (Den Europæiske Banktilsynsmyndighed) har fremsendt til Europa-Kommissionen.

| (10) | Den Europæiske Banktilsynsmyndighed har afholdt åbne offentlige høringer om det udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder, som ligger til grund for denne forordning, analyseret de potentielle omkostninger og fordele samt indhentet en udtalelse fra interessentgruppen for banker, der er nedsat i henhold artikel 37 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1093/2010 (4) — |
| --- | --- |

(10)

Den Europæiske Banktilsynsmyndighed har afholdt åbne offentlige høringer om det udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder, som ligger til grund for denne forordning, analyseret de potentielle omkostninger og fordele samt indhentet en udtalelse fra interessentgruppen for banker, der er nedsat i henhold artikel 37 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1093/2010 (4) —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Genstand

I henhold til artikel 440 i forordning (EU) nr. 575/2013 specificerer denne forordning offentliggørelseskravene for institutter i forbindelse med deres overholdelse af kravet om en kontracyklisk kapitalbuffer som omhandlet i afsnit VII, kapitel 4, i direktiv 2013/36/EU.

Artikel 2

Offentliggørelse af den geografiske fordeling af krediteksponeringer

Den geografiske fordeling af et instituts krediteksponeringer, som er relevante for beregningen af dets kontracykliske buffer, der er omhandlet i artikel 440, stk. 1, litra a), i forordning (EU) nr. 575/2013, skal offentliggøres i det standardformat, som er fastsat i tabel 1 i bilag I i overensstemmelse med forskrifterne i del I og II i bilag II og med de bestemmelser, der er fastsat i den delegerede forordning (EU) nr. 1152/2014.

Artikel 3

Offentliggørelse af størrelsen af den institutspecifikke kontracykliske kapitalbuffer

Størrelsen af et instituts kontracykliske buffer, der er omhandlet i artikel 440, stk. 1, litra b), i forordning (EU) nr. 575/2013, skal offentliggøres i det standardformat, som er fastsat i tabel 2 i bilag I i overensstemmelse med forskrifterne i del I og III i bilag II.

Artikel 4

Ikrafttræden og anvendelse

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den anvendes fra den 1. januar 2016.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 28. maj 2015.

På Kommissionens vegne

Jean-Claude JUNCKER

Formand

---

(1)  EUT L 176 af 27.6.2013, s. 1.

1

(2)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/36/EU af 26. juni 2013 om adgang til at udøve virksomhed som kreditinstitut og om tilsyn med kreditinstitutter og investeringsselskaber, om ændring af direktiv 2002/87/EF og om ophævelse af direktiv 2006/48/EF og 2006/49/EF (EUT L 176 af 27.6.2013, s. 338).

2

(3)  Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 1152/2014 af 4. juni 2014 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/36/EU for så vidt angår reguleringsmæssige tekniske standarder vedrørende identifikationen af den geografiske beliggenhed af de relevante krediteksponeringer med henblik på beregning af institutspecifikke kontracykliske kapitalbuffersatser (EUT L 309 af 30.10.2014, s. 5).

3

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1093/2010 af 24. november 2010 om oprettelse af en europæisk tilsynsmyndighed (Den Europæiske Banktilsynsmyndighed), om ændring af afgørelse nr. 716/2009/EF og om ophævelse af Kommissionens afgørelse 2009/78/EF (EUT L 331 af 15.12.2010, s. 12).

4

---

BILAG I

STANDARDFORMAT FOR OFFENTLIGGØRELSE AF OPLYSNINGER VEDRØRENDE INSTITUTTERS OVERHOLDELSE AF KRAVET OM EN KONTRACYKLISK KAPITALBUFFER

Tabel 1

Geografisk fordeling af krediteksponeringer, der er relevante for beregningen af den kontracykliske kapitalbuffer

| Række | | Generelle krediteksponeringer | Eksponering i handelsbeholdningen | Securitiseringseksponering | Kapitalgrundlagskrav | Vægte for kapitalgrundlagskrav | Kontracyklisk kapitalbuffersats |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eksponeringsværdi for SA | Eksponeringsværdi for IRB | Summen af lange og korte positioner i handelsbeholdningen | Værdien af eksponeringer i handelsbeholdningen for interne modeller | Eksponeringsværdi for SA | Eksponeringsværdi for IRB | Heraf: generelle krediteksponeringer | Heraf: eksponeringer i handelsbeholdningen | Heraf: securitiseringseksponeringer | I alt |
| | | 010 | 020 | 030 | 040 | 050 | 060 | 070 | 080 | 090 | 100 | 110 | 120 |
| 010 | Opdeling efter land | | | | | | | | | | | | |
| | Land: 001 | | | | | | | | | | | | |
| | 002 | | | | | | | | | | | | |
| | ... | | | | | | | | | | | | |
| | NNN | | | | | | | | | | | | |
| 020 | | | | | | | | | | | | | |

Række

Generelle krediteksponeringer

Eksponering i handelsbeholdningen

Securitiseringseksponering

Kapitalgrundlagskrav

Vægte for kapitalgrundlagskrav

Kontracyklisk kapitalbuffersats

Eksponeringsværdi for SA

Eksponeringsværdi for IRB

Summen af lange og korte positioner i handelsbeholdningen

Værdien af eksponeringer i handelsbeholdningen for interne modeller

Eksponeringsværdi for SA

Eksponeringsværdi for IRB

Heraf: generelle krediteksponeringer

Heraf: eksponeringer i handelsbeholdningen

Heraf: securitiseringseksponeringer

I alt

010

020

030

040

050

060

070

080

090

100

110

120

010

Opdeling efter land

Land: 001

002

...

NNN

020

Tabel 2

Størrelsen af den institutspecifikke kontracykliske kapitalbuffer

| Række | | Kolonne |
| --- | --- | --- |
| | | 010 |
| 010 | Samlet risikoeksponeringsbeløb | |
| 020 | Institutspecifik kontracyklisk kapitalbuffersats | |
| 030 | Krav til den institutspecifikke kontracykliske kapitalbuffer | |

Række

Kolonne

010

010

Samlet risikoeksponeringsbeløb

020

Institutspecifik kontracyklisk kapitalbuffersats

030

Krav til den institutspecifikke kontracykliske kapitalbuffer

---

BILAG II

INSTRUKSER OM OFFENTLIGGØRELSE OG STANDARDFORMATER

DEL I

GENERELLE INSTRUKSER

Referencedata

| (1) | I feltet »Anvendelsesniveau« angiver institutterne det anvendelsesniveau, der ligger til grund for oplysningerne i tabel 1 og 2. Ved udfyldelsen af dette felt vælger institutterne en af følgende kategorier i overensstemmelse med artikel 6 og 13 i forordning (EU) nr. 575/2013:






  a) | Konsolideret |
| --- | --- | --- |

(1)

I feltet »Anvendelsesniveau« angiver institutterne det anvendelsesniveau, der ligger til grund for oplysningerne i tabel 1 og 2. Ved udfyldelsen af dette felt vælger institutterne en af følgende kategorier i overensstemmelse med artikel 6 og 13 i forordning (EU) nr. 575/2013:

a)

Konsolideret

| b) | Individuel |
| --- | --- |

b)

Individuel

| c) | Delkonsolideret. |
| --- | --- |

c)

Delkonsolideret.

| (2) | For offentliggørelse på individuelt grundlag, jf. første del, afsnit II, i forordning (EU) nr. 575/2013, udfylder institutter tabel 1 og 2 i disse instrukser på individuelt grundlag, jf. første del, afsnit II, kapitel 1, i forordning (EU) nr. 575/2013. |
| --- | --- |

(2)

For offentliggørelse på individuelt grundlag, jf. første del, afsnit II, i forordning (EU) nr. 575/2013, udfylder institutter tabel 1 og 2 i disse instrukser på individuelt grundlag, jf. første del, afsnit II, kapitel 1, i forordning (EU) nr. 575/2013.

| (3) | For offentliggørelse på konsolideret eller delkonsolideret grundlag, jf. første del, afsnit II, i forordning (EU) nr. 575/2013, udfylder institutter tabel 1 og 2 i disse instrukser på konsolideret grundlag, jf. første del, afsnit II, kapitel 2, i forordning (EU) nr. 575/2013. |
| --- | --- |

(3)

For offentliggørelse på konsolideret eller delkonsolideret grundlag, jf. første del, afsnit II, i forordning (EU) nr. 575/2013, udfylder institutter tabel 1 og 2 i disse instrukser på konsolideret grundlag, jf. første del, afsnit II, kapitel 2, i forordning (EU) nr. 575/2013.

DEL II

INSTRUKSER FOR STANDARDFORMAT 1

Tabel 1

Geografisk fordeling af krediteksponeringer, der er relevante for beregningen af den kontracykliske kapitalbuffer

Anvendelsesområdet for tabel 1 er begrænset til krediteksponeringer, der er relevante for beregningen af den kontracykliske kapitalbuffer i overensstemmelse med artikel 140, stk. 4, i direktiv 2013/36/EU.

| Henvisninger til retsakter og instrukser |
| --- |
| Række | Forklaring |
| 010-01X | Opdeling af de relevante krediteksponeringer efter land

  Liste over lande, hvori instituttet har krediteksponeringer, som er relevante for beregningen af den institutspecifikke kontracykliske kapitalbuffer i overensstemmelse med delegeret forordning (EU) nr. 1152/2014.
  Antallet af rækker kan variere alt afhængigt af antallet af lande, hvor instituttet har de krediteksponeringer, der er relevante for beregningen af den kontracykliske buffer.
  I overensstemmelse med delegeret forordning (EU) nr. 1152/2014 kan instituttet vælge at henføre disse eksponeringer til sit hjemland, hvis dets eksponeringer i handelsbeholdningen eller udenlandske krediteksponeringer udgør mindre end 2 % af dets samlede risikovægtede eksponeringer. Hvis de eksponeringer, som offentliggøres for instituttets hjemland, omfatter eksponeringer fra andre lande, bør disse være klart udpeget i en note eller en fodnote til offentliggørelsestabellen. |
| 020 | I alt

  Værdien som beskrevet i henhold til forklaringen for kolonne 010 til 120 i denne tabel. |

Henvisninger til retsakter og instrukser

Række

Forklaring

010-01X

Opdeling af de relevante krediteksponeringer efter land

Liste over lande, hvori instituttet har krediteksponeringer, som er relevante for beregningen af den institutspecifikke kontracykliske kapitalbuffer i overensstemmelse med delegeret forordning (EU) nr. 1152/2014.

Antallet af rækker kan variere alt afhængigt af antallet af lande, hvor instituttet har de krediteksponeringer, der er relevante for beregningen af den kontracykliske buffer.

I overensstemmelse med delegeret forordning (EU) nr. 1152/2014 kan instituttet vælge at henføre disse eksponeringer til sit hjemland, hvis dets eksponeringer i handelsbeholdningen eller udenlandske krediteksponeringer udgør mindre end 2 % af dets samlede risikovægtede eksponeringer. Hvis de eksponeringer, som offentliggøres for instituttets hjemland, omfatter eksponeringer fra andre lande, bør disse være klart udpeget i en note eller en fodnote til offentliggørelsestabellen.

020

I alt

Værdien som beskrevet i henhold til forklaringen for kolonne 010 til 120 i denne tabel.

| Henvisninger til retsakter og instrukser |
| --- |
| Kolonne | Forklaring |
| 010 | Eksponeringsværdi af generelle krediteksponeringer for SA

  Eksponeringsværdien af relevante krediteksponeringer defineret i overensstemmelse med artikel 140, stk. 4, litra a), i direktiv 2013/36/EU og fastsat i overensstemmelse med artikel 111 forordning (EU) nr. 575/2013.
  Den geografiske opdeling foretages i overensstemmelse med delegeret forordning (EU) nr. 1152/2014.
  Række 020 (i alt): Summen af alle relevante krediteksponeringer defineret i overensstemmelse med artikel 140, stk. 4, litra a), i direktiv 2013/36/EU og fastsat i overensstemmelse med artikel 111 forordning (EU) nr. 575/2013. |
| 020 | Eksponeringsværdi af generelle krediteksponeringer for IRB

  Eksponeringsværdien af relevante krediteksponeringer defineret i overensstemmelse med artikel 40, stk. 4, litra a), i direktiv 2013/36/EU og fastsat i overensstemmelse med artikel 166 forordning (EU) nr. 575/2013.
  Den geografiske opdeling foretages i overensstemmelse med EBA/RTS/2013/15.
  Række 020 (i alt): Summen af alle relevante krediteksponeringer defineret i overensstemmelse med artikel 140, stk. 4, litra a), i direktiv 2013/36/EU og fastsat i overensstemmelse med artikel 166 forordning (EU) nr. 575/2013. |
| 030 | Summen af lange og korte positioner for eksponeringer i handelsbeholdningen

  Summen af lange og korte positioner for relevante krediteksponeringer defineret i overensstemmelse med artikel 140, stk. 4, litra b), i direktiv 2013/36/EU og beregnet som summen af lange og korte positioner fastsat i overensstemmelse med artikel 327 forordning (EU) nr. 575/2013.
  Den geografiske opdeling foretages i overensstemmelse med delegeret forordning (EU) nr. 1152/2014.
  Række 020 (i alt): Summen af alle lange og korte positioner for relevante krediteksponeringer defineret i overensstemmelse med artikel 140, stk. 4, litra b), i direktiv 2013/36/EU og beregnet som summen af lange og korte positioner fastsat i overensstemmelse med artikel 327 forordning (EU) nr. 575/2013. |
| 040 | Værdien af eksponeringer i handelsbeholdningen for interne modeller

  Summen af følgende:






  — | Dagsværdien af spotpositioner, som repræsenterer relevante krediteksponeringer defineret i artikel 140, stk. 4, litra b), i direktiv 2013/36/EU og fastsat i overensstemmelse med artikel 104 i forordning (EU) nr. 575/2013. |

Henvisninger til retsakter og instrukser

Kolonne

Forklaring

010

Eksponeringsværdi af generelle krediteksponeringer for SA

Eksponeringsværdien af relevante krediteksponeringer defineret i overensstemmelse med artikel 140, stk. 4, litra a), i direktiv 2013/36/EU og fastsat i overensstemmelse med artikel 111 forordning (EU) nr. 575/2013.

Den geografiske opdeling foretages i overensstemmelse med delegeret forordning (EU) nr. 1152/2014.

Række 020 (i alt): Summen af alle relevante krediteksponeringer defineret i overensstemmelse med artikel 140, stk. 4, litra a), i direktiv 2013/36/EU og fastsat i overensstemmelse med artikel 111 forordning (EU) nr. 575/2013.

020

Eksponeringsværdi af generelle krediteksponeringer for IRB

Eksponeringsværdien af relevante krediteksponeringer defineret i overensstemmelse med artikel 40, stk. 4, litra a), i direktiv 2013/36/EU og fastsat i overensstemmelse med artikel 166 forordning (EU) nr. 575/2013.

Den geografiske opdeling foretages i overensstemmelse med EBA/RTS/2013/15.

Række 020 (i alt): Summen af alle relevante krediteksponeringer defineret i overensstemmelse med artikel 140, stk. 4, litra a), i direktiv 2013/36/EU og fastsat i overensstemmelse med artikel 166 forordning (EU) nr. 575/2013.

030

Summen af lange og korte positioner for eksponeringer i handelsbeholdningen

Summen af lange og korte positioner for relevante krediteksponeringer defineret i overensstemmelse med artikel 140, stk. 4, litra b), i direktiv 2013/36/EU og beregnet som summen af lange og korte positioner fastsat i overensstemmelse med artikel 327 forordning (EU) nr. 575/2013.

Den geografiske opdeling foretages i overensstemmelse med delegeret forordning (EU) nr. 1152/2014.

Række 020 (i alt): Summen af alle lange og korte positioner for relevante krediteksponeringer defineret i overensstemmelse med artikel 140, stk. 4, litra b), i direktiv 2013/36/EU og beregnet som summen af lange og korte positioner fastsat i overensstemmelse med artikel 327 forordning (EU) nr. 575/2013.

040

Værdien af eksponeringer i handelsbeholdningen for interne modeller

Summen af følgende:

—

Dagsværdien af spotpositioner, som repræsenterer relevante krediteksponeringer defineret i artikel 140, stk. 4, litra b), i direktiv 2013/36/EU og fastsat i overensstemmelse med artikel 104 i forordning (EU) nr. 575/2013.

| — | Fiktiv værdi af derivater, som repræsenterer relevante krediteksponeringer som defineret i henhold til artikel 140, stk. 4, litra b), i direktiv 2013/36/EU. |
| --- | --- |

—

Fiktiv værdi af derivater, som repræsenterer relevante krediteksponeringer som defineret i henhold til artikel 140, stk. 4, litra b), i direktiv 2013/36/EU.

Den geografiske opdeling foretages i overensstemmelse med delegeret forordning (EU) nr. 1152/2014.

Række 020 (i alt): Summen af dagsværdien af alle spotpositioner, som repræsenterer relevante krediteksponeringer som defineret i artikel 140, stk. 4, litra b), i direktiv 2013/36/EU og fastsat i overensstemmelse med artikel 104 i forordning (EU) nr. 575/2013, og den nominelle værdi af alle derivater, som repræsenterer relevante krediteksponeringer som defineret i overensstemmelse med artikel 140, stk. 4, litra b), i direktiv 2013/36/EU.

050

Eksponeringsværdi af securitiseringseksponeringer for SA

Eksponeringsværdien af relevante krediteksponeringer defineret i overensstemmelse med artikel 140, stk. 4, litra c), i direktiv 2013/36/EU og fastsat i overensstemmelse med artikel 246, stk. 1, litra a) og c), i forordning (EU) nr. 575/2013.

Den geografiske opdeling foretages i overensstemmelse med delegeret forordning (EU) nr. 1152/2014.

Række 020 (i alt): Summen af alle relevante krediteksponeringer defineret i overensstemmelse med artikel 140, stk. 4, litra c), i direktiv 2013/36/EU og fastsat i overensstemmelse med artikel 246, stk. 1, litra a) og c), i forordning (EU) nr. 575/2013.

060

Eksponeringsværdi af securitiseringseksponeringer for IRB

Eksponeringsværdien af relevante krediteksponeringer defineret i overensstemmelse med artikel 140, stk. 4, litra c), i direktiv 2013/36/EU og fastsat i overensstemmelse med artikel 246, stk. 1, litra b) og d), i forordning (EU) nr. 575/2013.

Den geografiske opdeling foretages i overensstemmelse med delegeret forordning (EU) nr. 1152/2014.

Række 020 (i alt): Summen af alle relevante krediteksponeringer defineret i overensstemmelse med artikel 140, stk. 4, litra c), i direktiv 2013/36/EU og fastsat i overensstemmelse med artikel 246, stk. 1, litra b) og d), i forordning (EU) nr. 575/2013.

070

Kapitalgrundlagskrav: generelle krediteksponeringer

Kapitalgrundlagskrav for alle relevante krediteksponeringer i det pågældende land defineret i overensstemmelse med artikel 140, stk. 4, litra a), i direktiv 2013/36/EU og fastsat i overensstemmelse med tredje del, afsnit II, i forordning (EU) nr. 575/2013.

Række 020 (i alt): Summen af alle kapitalgrundlagskrav for relevante krediteksponeringer defineret i overensstemmelse med artikel 140, stk. 4, litra a), i direktiv 2013/36/EU og fastsat i overensstemmelse med tredje del, afsnit II, i forordning (EU) nr. 575/2013.

080

Kapitalgrundlagskrav: eksponeringer i handelsbeholdningen

Kapitalgrundlagskrav for alle relevante krediteksponeringer i det pågældende land defineret i overensstemmelse med artikel 140, stk. 4, litra b), i direktiv 2013/36/EU og fastsat i overensstemmelse med tredje del, afsnit II, kapitel 2, i forordning (EU) nr. 575/2013 for specifik risiko eller i overensstemmelse med tredje del, afsnit IV, kapitel 5, i forordning (EU) nr. 575/2013 for forøgede misligholdelses- og migreringsrisici.

Række 020 (i alt): Summen af alle kapitalgrundlagskrav for relevante krediteksponeringer defineret i overensstemmelse med artikel 140, stk. 4, litra b), i direktiv 2013/36/EU og fastsat i overensstemmelse med tredje del, afsnit IV, kapitel 2, i forordning (EU) nr. 575/2013 for specifik risiko eller i overensstemmelse med tredje del, afsnit IV, kapitel 5, i forordning (EU) nr. 575/2013 for forøgede misligholdelses- og migreringsrisici.

090

Kapitalgrundlagskrav: securitiseringseksponeringer

Kapitalgrundlagskrav for relevante krediteksponeringer i det pågældende land defineret i overensstemmelse med artikel 140, stk. 4, litra c), i direktiv 2013/36/EU og fastsat i overensstemmelse med tredje del, afsnit II, kapitel 5, i forordning (EU) nr. 575/2013.

Række 020 (i alt): Summen af alle kapitalgrundlagskrav for relevante krediteksponeringer defineret i overensstemmelse med artikel 140, stk. 4, litra c), i direktiv 2013/36/EU og fastsat i overensstemmelse med tredje del, afsnit II, kapitel 5, i forordning (EU) nr. 575/2013.

100

Kapitalgrundlagskrav — i alt

Summen af kolonne 070, 080 og 090.

Række 020 (i alt): Summen af alle kapitalgrundlagskrav for relevante krediteksponeringer defineret i overensstemmelse med artikel 140, stk. 4, i direktiv 2013/36/EU.

110

Vægte for kapitalgrundlagskrav

Den vægt, som tildeles den kontracykliske buffersats i hvert land, beregnet som det samlede kapitalgrundlagskrav, som vedrører de relevante krediteksponeringer i det pågældende land (række 01X, kolonne 100), og divideret med det samlede kapitalgrundlagskrav, som vedrører alle krediteksponeringer, der er relevante for beregningen af den kontracykliske buffer i overensstemmelse med artikel 140, stk. 4, i direktiv 2013/36/EU (række 020, kolonne 100).

Denne værdi anføres i absolutte tal med 2 decimaler.

120

Kontracyklisk kapitalbuffersats

Den kontracykliske buffersats, der finder anvendelse i det pågældende land og er fastsat i overensstemmelse med artikel 136-139 i direktiv 2013/36/EU. Denne kolonne omfatter ikke kontracykliske kapitalbuffersatser, der er fastsat, men endnu ikke finder anvendelse på tidspunktet for beregning af den institutspecifikke kontracykliske kapitalbuffer, som oplysningerne vedrører.

Denne værdi er anført som en procentdel med samme antal decimaler som fastsat i overensstemmelse med artikel 136-139 i direktiv 2013/36/EU.

DEL III

INSTRUKSER FOR STANDARDFORMAT 2

Tabel 2

Størrelsen af den institutspecifikke kontracykliske kapitalbuffer

Institutter anvender instrukserne i dette afsnit, når de udfylder tabel 2 Størrelsen af den institutspecifikke kontracykliske kapitalbuffer.

| Henvisninger til retsakter og instrukser |
| --- |
| Række | Forklaring |
| 010 | Samlet risikoeksponeringsbeløb

  Det samlede risikoeksponeringsbeløb beregnet i overensstemmelse med artikel 92, stk. 3, i forordning (EU) nr. 575/2013. |
| 020 | Institutspecifik kontracyklisk kapitalbuffersats

  Institutspecifik kontracyklisk kapitalbuffersats fastsat i overensstemmelse med artikel 140, stk. 1, i direktiv 2013/36/EU.
  Den institutspecifikke kontracykliske kapitalbuffersats beregnes som det vejede gennemsnit af de kontracykliske kapitalbuffersatser, der gælder i de lande, hvor instituttets relevante krediteksponeringer er beliggende, og indberettes i række 010 til 01X i kolonne 120 i tabel 1.
  Den vægt, som tildeles den kontracykliske buffersats i hvert land, er den andel af kapitalgrundlagskravene i de samlede kapitalgrundlagskrav, der vedrører relevante krediteksponeringer på det pågældende område, og anføres i tabel 1, kolonne 110.
  Denne værdi anføres som en procentdel med 2 decimaler. |
| 030 | Krav til den institutspecifikke kontracykliske kapitalbuffer

  Krav til den institutspecifikke kontracykliske kapitalbuffer beregnet som den institutspecifikke kontracykliske buffersats, som indberettet i række 020 i denne tabel, og anvendt på det samlede risikoeksponeringsbeløb som indberettet i række 010 i denne tabel. |

Henvisninger til retsakter og instrukser

Række

Forklaring

010

Samlet risikoeksponeringsbeløb

Det samlede risikoeksponeringsbeløb beregnet i overensstemmelse med artikel 92, stk. 3, i forordning (EU) nr. 575/2013.

020

Institutspecifik kontracyklisk kapitalbuffersats

Institutspecifik kontracyklisk kapitalbuffersats fastsat i overensstemmelse med artikel 140, stk. 1, i direktiv 2013/36/EU.

Den institutspecifikke kontracykliske kapitalbuffersats beregnes som det vejede gennemsnit af de kontracykliske kapitalbuffersatser, der gælder i de lande, hvor instituttets relevante krediteksponeringer er beliggende, og indberettes i række 010 til 01X i kolonne 120 i tabel 1.

Den vægt, som tildeles den kontracykliske buffersats i hvert land, er den andel af kapitalgrundlagskravene i de samlede kapitalgrundlagskrav, der vedrører relevante krediteksponeringer på det pågældende område, og anføres i tabel 1, kolonne 110.

Denne værdi anføres som en procentdel med 2 decimaler.

030

Krav til den institutspecifikke kontracykliske kapitalbuffer

Krav til den institutspecifikke kontracykliske kapitalbuffer beregnet som den institutspecifikke kontracykliske buffersats, som indberettet i række 020 i denne tabel, og anvendt på det samlede risikoeksponeringsbeløb som indberettet i række 010 i denne tabel.

| Henvisninger til retsakter og instrukser |
| --- |
| Kolonne | Forklaring |
| 010 | Værdien som beskrevet i henhold til forklaringen for række 010 til 030 i denne tabel. |

Henvisninger til retsakter og instrukser

Kolonne

Forklaring

010

Værdien som beskrevet i henhold til forklaringen for række 010 til 030 i denne tabel.

---

| 19.9.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 244/9 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 244/9

---

KOMMISSIONENS DELEGEREDE FORORDNING (EU) 2015/1556

af 11. juni 2015

om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 575/2013 for så vidt angår reguleringsmæssige tekniske standarder for behandling i overgangsperioden af aktieeksponeringer efter IRB-metoden

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 575/2013 af 26. juni 2013 om tilsynsmæssige krav til kreditinstitutter og investeringsselskaber og om ændring af forordning (EU) nr. 648/2012 (1), særlig artikel 495, stk. 3, tredje afsnit, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Det er nødvendigt at præcisere de betingelser, hvorefter de kompetente myndigheder kan undtage visse kategorier af aktieeksponeringer i besiddelse hos institutter og datterselskaber i Unionen af institutter i deres respektive medlemsstat pr. 31. december 2007, fra behandling efter IRB-metoden. |
| --- | --- |

(1)

Det er nødvendigt at præcisere de betingelser, hvorefter de kompetente myndigheder kan undtage visse kategorier af aktieeksponeringer i besiddelse hos institutter og datterselskaber i Unionen af institutter i deres respektive medlemsstat pr. 31. december 2007, fra behandling efter IRB-metoden.

| (2) | Disse betingelser bør indføres på harmoniseret vis, således at de ikke får uforholdsmæssigt negative konsekvenser for de nationale retsreglers overgang fra den ordning, som blev indført ved gennemførelsen af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/48/EF (2), navnlig artikel 154, stk. 6, til den ordning, som blev indført ved forordning (EU) nr. 575/2013. |
| --- | --- |

(2)

Disse betingelser bør indføres på harmoniseret vis, således at de ikke får uforholdsmæssigt negative konsekvenser for de nationale retsreglers overgang fra den ordning, som blev indført ved gennemførelsen af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/48/EF (2), navnlig artikel 154, stk. 6, til den ordning, som blev indført ved forordning (EU) nr. 575/2013.

| (3) | Ved fastsættelsen af disse betingelser bør der i videst muligt omfang tages hensyn til de legitime forventninger hos de institutter, som blev givet undtagelse i henhold til den tidligere ordning, der fandt anvendelse indtil den 31. december 2013. Derfor bør de kompetente myndigheder kunne give disse institutter undtagelse. Andre institutter bør ikke gives undtagelse. |
| --- | --- |

(3)

Ved fastsættelsen af disse betingelser bør der i videst muligt omfang tages hensyn til de legitime forventninger hos de institutter, som blev givet undtagelse i henhold til den tidligere ordning, der fandt anvendelse indtil den 31. december 2013. Derfor bør de kompetente myndigheder kunne give disse institutter undtagelse. Andre institutter bør ikke gives undtagelse.

| (4) | Denne forordning er baseret på det udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder, som Den Europæiske Banktilsynsmyndighed har forelagt Kommissionen. |
| --- | --- |

(4)

Denne forordning er baseret på det udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder, som Den Europæiske Banktilsynsmyndighed har forelagt Kommissionen.

| (5) | Den Europæiske Banktilsynsmyndighed har afholdt åbne offentlige høringer om det udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder, som ligger til grund for denne forordning, analyseret de potentielle omkostninger og fordele samt indhentet en udtalelse fra interessentgruppen for banker, der er nedsat i henhold artikel 37 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1093/2010 (3) — |
| --- | --- |

(5)

Den Europæiske Banktilsynsmyndighed har afholdt åbne offentlige høringer om det udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder, som ligger til grund for denne forordning, analyseret de potentielle omkostninger og fordele samt indhentet en udtalelse fra interessentgruppen for banker, der er nedsat i henhold artikel 37 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1093/2010 (3) —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

De kompetente myndigheder kan kun give institutter og datterselskaber i Unionen af institutter den undtagelse fra behandling efter IRB-metoden, der er omhandlet i artikel 495, stk. 1, i forordning (EU) nr. 575/2013, for så vidt angår de kategorier af deres aktieeksponeringer, som allerede var undtaget fra behandling efter IRB-metoden den 31. december 2013.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 11. juni 2015.

På Kommissionens vegne

Jean-Claude JUNCKER

Formand

---

(1)  EUT L 176 af 27.6.2013, s. 1.

1

(2)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/48/EF af 14. juni 2006 om adgang til at optage og udøve virksomhed som kreditinstitut (EUT L 177 af 30.6.2006, s. 1).

2

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1093/2010 af 24. november 2010 om oprettelse af en europæisk tilsynsmyndighed (Den Europæiske Banktilsynsmyndighed), om ændring af afgørelse nr. 716/2009/EF og om ophævelse af Kommissionens afgørelse 2009/78/EF (EUT L 331 af 15.12.2010, s. 12).

3

---

| 19.9.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 244/11 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 244/11

---

KOMMISSIONENS DELEGEREDE FORORDNING (EU) 2015/1557

af 13. juli 2015

om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 543/2009 om afgrødestatistikker

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 543/2009 af 18. juni 2009 om afgrødestatistikker og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 837/90 og (EØF) nr. 959/93 (1), særlig artikel 6, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved forordning (EF) nr. 543/2009 fastsættes rammen for produktion af sammenlignelige EU-statistikker om årlige afgrøder. |
| --- | --- |

(1)

Ved forordning (EF) nr. 543/2009 fastsættes rammen for produktion af sammenlignelige EU-statistikker om årlige afgrøder.

| (2) | Efter en regelmæssig gennemgang af gennemførelsen af forordning (EF) nr. 543/2009 anses det af hensyn til sammenligneligheden for nødvendigt at ajourføre nogle variabelnavne og definitioner, så de anvendes og forstås på en ensartet måde. |
| --- | --- |

(2)

Efter en regelmæssig gennemgang af gennemførelsen af forordning (EF) nr. 543/2009 anses det af hensyn til sammenligneligheden for nødvendigt at ajourføre nogle variabelnavne og definitioner, så de anvendes og forstås på en ensartet måde.

| (3) | Anførte variabler, der er blevet forældede, bør fjernes. |
| --- | --- |

(3)

Anførte variabler, der er blevet forældede, bør fjernes.

| (4) | Eftersom nationale produktionsdata bør være sammenlignelige, bør fugtighedsgraden tilføjes til produktionen af nogle klasser af grønthøstede planter. |
| --- | --- |

(4)

Eftersom nationale produktionsdata bør være sammenlignelige, bør fugtighedsgraden tilføjes til produktionen af nogle klasser af grønthøstede planter.

| (5) | Forordning (EF) nr. 543/2009 bør derfor ændres — |
| --- | --- |

(5)

Forordning (EF) nr. 543/2009 bør derfor ændres —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Bilaget til forordning (EF) nr. 543/2009 erstattes af teksten i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 13. juli 2015..

På Kommissionens vegne

Jean-Claude JUNCKER

Formand

---

(1)  EUT L 167 af 29.6.2009, s. 1.

1

---

BILAG

Skema 1

Markafgrøder

i.a.n.= ikke andetsteds nævnt

DEL A

| | Dyrket areal
  (1 000 hektarer) | Høstet produktion
  (1 000 ton) | Udbytte
  (100 kg/hektar) |
| --- | --- | --- | --- |
| Indberetningsfrister
  Variabler | 31. jan | 30. jun | 31. aug | 30. sept | 31. jan | 30. sept | 30. sept | 31. okt | 31. jan | 30. sept | 31. aug |
| år n | år n | år n | år n | år n + 1 | år n + 1 | år n | år n | år n + 1 | år n + 1 | år n |
| Frist nummer | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 |
| | ms over tærskel | ms over tærskel | ms over tærskel | alle ms | alle ms | alle ms | alle ms | alle ms | alle ms | alle ms | ms over tærskel |
| Kornafgrøder til fremstilling af korn (inkl. såsæd)
   (1) | — | — | — | — | x | R | — | — | x | R | — |
| Korn (ekskl. ris) til fremstilling af korn (inkl. såsæd) (1) | — | — | — | — | x | x | — | — | x | x | — |
| Blød hvede og spelt (1) | — | x | x | x | x | R | x | x | x | R | x |
| Blød vinterhvede og spelt (1) | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| Hård hvede (1) | x | x | x | x | x | R | x | x | x | R | x |
| Rug og vinterblandsæd (blandsæd af hvede og rug) (1) | x | x | x | x | x | R | x | x | x | R | x |
| Byg (1) | — | x | x | x | x | R | x | x | x | R | x |
| Vinterbyg (1) | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| Havre (1) | — | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| Forårsblandsæd (blandsæd, ekskl. blandsæd af hvede og rug) (1) | — | — | — | — | x | x | — | — | x | x | — |
| Kernemajs og corn-cob-mix (1) | — | x | x | x | x | R | x | x | x | R | x |
| Triticale (1) | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| Sorghum (1) | — | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| Andre kornafgrøder i.a.n. (boghvede, hirse, kanariefrø osv.) (1) | — | — | — | — | x | x | — | — | x | x | — |
| Ris (1) | — | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| Indica-ris | — | — | — | — | x | x | — | — | x | x | — |
| Japonica-ris | — | — | — | — | x | x | — | — | x | x | — |

Dyrket areal

(1 000 hektarer)

Høstet produktion

(1 000 ton)

Udbytte

(100 kg/hektar)

Indberetningsfrister

Variabler

31. jan

30. jun

31. aug

30. sept

31. jan

30. sept

30. sept

31. okt

31. jan

30. sept

31. aug

år n

år n

år n

år n

år n + 1

år n + 1

år n

år n

år n + 1

år n + 1

år n

Frist nummer

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10

11

ms over tærskel

ms over tærskel

ms over tærskel

alle ms

alle ms

alle ms

alle ms

alle ms

alle ms

alle ms

ms over tærskel

Kornafgrøder til fremstilling af korn (inkl. såsæd)
   (1)

—

—

—

—

x

R

—

—

x

R

—

Korn (ekskl. ris) til fremstilling af korn (inkl. såsæd) (1)

—

—

—

—

x

x

—

—

x

x

—

Blød hvede og spelt (1)

—

x

x

x

x

R

x

x

x

R

x

Blød vinterhvede og spelt (1)

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

Hård hvede (1)

x

x

x

x

x

R

x

x

x

R

x

Rug og vinterblandsæd (blandsæd af hvede og rug) (1)

x

x

x

x

x

R

x

x

x

R

x

Byg (1)

—

x

x

x

x

R

x

x

x

R

x

Vinterbyg (1)

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

Havre (1)

—

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

Forårsblandsæd (blandsæd, ekskl. blandsæd af hvede og rug) (1)

—

—

—

—

x

x

—

—

x

x

—

Kernemajs og corn-cob-mix (1)

—

x

x

x

x

R

x

x

x

R

x

Triticale (1)

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

Sorghum (1)

—

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

Andre kornafgrøder i.a.n. (boghvede, hirse, kanariefrø osv.) (1)

—

—

—

—

x

x

—

—

x

x

—

Ris (1)

—

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

Indica-ris

—

—

—

—

x

x

—

—

x

x

—

Japonica-ris

—

—

—

—

x

x

—

—

x

x

—

DEL B

| | Dyrket areal
  (1 000 hektarer) | Høstet produktion
  (1 000 ton) | Udbytte
  (100 kg/hektar) |
| --- | --- | --- | --- |
| Indberetningsfrister
  Variabler | 31. jan | 30. jun | 31. aug | 30. sept | 31. mar | 30. sept | 30. sept | 31. okt | 31. mar | 30. sept | 31. aug |
| år n | år n | år n | år n | år n + 1 | år n + 1 | år n | år n | år n + 1 | år n + 1 | år n |
| Frist nummer | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 |
| | ms over tærskel | ms over tærskel | ms over tærskel | alle ms | alle ms | alle ms | alle ms | alle ms | alle ms | alle ms | ms over tærskel |
| Bælgsæd til høst i moden tilstand og proteinafgrøder til fremstilling af korn (inkl. frø og blandinger af korn og bælgsæd)
   (1) | — | — | — | — | x | R | — | — | x | x | — |
| Foderærter (1) | — | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| Bønner og hestebønner (1) | — | x | x | x | x | x | — | x | x | x | — |
| Sødlupin (1) | — | — | — | — | x | x | — | — | x | x | — |
| Anden bælgsæd til modning og proteinafgrøder i.a.n. | — | — | — | — | x | x | — | — | — | — | — |
| Rodfrugtafgrøder | — | — | — | — | x | x | — | — | — | — | — |
| Kartofler (inkl. læggekartofler) | — | x | x | x | x | x | — | x | x | x | — |
| Sukkerroer (ekskl. frø) | — | x | x | x | x | R | — | x | x | R | — |
| Andre rodfrugtafgrøder i.a.n. | — | — | — | — | x | x | — | — | — | — | — |
| Industriafgrøder | — | — | — | — | x | x | — | — | — | — | — |
| Raps og rybsfrø (1) | — | x | x | x | x | R | x | x | x | R | x |
| Vinterraps- og rybsfrø | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| Solsikkefrø (1) | — | x | x | x | x | R | x | x | x | R | x |
| Soja (1) | — | x | x | x | x | R | x | x | x | R | x |
| Hørfrø (oliehør) (1) | — | — | — | — | x | R | — | — | x | x | — |
| Bomuldsfrø (1) | — | — | — | — | — | — | — | — | x | x | — |
| Andre olieholdige afgrøder i.a.n. (1) | — | — | — | — | x | x | — | — | — | — | — |
| Spindhør | — | — | — | — | x | R | — | — | x | x | — |
| Hamp | — | — | — | — | x | x | — | — | x | x | — |
| Bomuldsfibre | — | — | — | — | x | R | — | — | x | x | — |
| Tobak | — | — | — | — | x | R | — | — | x | R | — |
| Humle | — | — | — | — | x | x | — | — | x | x | — |
| Aroma-, læge- og krydderplanter | — | — | — | — | x | x | — | — | — | — | — |
| Energiafgrøder i.a.n. | — | — | — | — | x | x | — | — | x | x | — |
| Grønthøstede planter fra agerjord | — | — | — | — | x | x | — | — | — | — | — |
| Midlertidige græs- og engarealer | — | — | — | — | x | x | — | — | — | — | — |
| Grønthøstede bælgplanter | — | — | — | — | x | x | — | — | — | — | — |
| Fodermajs (1) | — | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| Andre grønthøstede kornafgrøder (ekskl. fodermajs) (1) | — | — | — | — | x | x | — | — | x | x | — |

Dyrket areal

(1 000 hektarer)

Høstet produktion

(1 000 ton)

Udbytte

(100 kg/hektar)

Indberetningsfrister

Variabler

31. jan

30. jun

31. aug

30. sept

31. mar

30. sept

30. sept

31. okt

31. mar

30. sept

31. aug

år n

år n

år n

år n

år n + 1

år n + 1

år n

år n

år n + 1

år n + 1

år n

Frist nummer

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10

11

ms over tærskel

ms over tærskel

ms over tærskel

alle ms

alle ms

alle ms

alle ms

alle ms

alle ms

alle ms

ms over tærskel

Bælgsæd til høst i moden tilstand og proteinafgrøder til fremstilling af korn (inkl. frø og blandinger af korn og bælgsæd)
   (1)

—

—

—

—

x

R

—

—

x

x

—

Foderærter (1)

—

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

Bønner og hestebønner (1)

—

x

x

x

x

x

—

x

x

x

—

Sødlupin (1)

—

—

—

—

x

x

—

—

x

x

—

Anden bælgsæd til modning og proteinafgrøder i.a.n.

—

—

—

—

x

x

—

—

—

—

—

Rodfrugtafgrøder

—

—

—

—

x

x

—

—

—

—

—

Kartofler (inkl. læggekartofler)

—

x

x

x

x

x

—

x

x

x

—

Sukkerroer (ekskl. frø)

—

x

x

x

x

R

—

x

x

R

—

Andre rodfrugtafgrøder i.a.n.

—

—

—

—

x

x

—

—

—

—

—

Industriafgrøder

—

—

—

—

x

x

—

—

—

—

—

Raps og rybsfrø (1)

—

x

x

x

x

R

x

x

x

R

x

Vinterraps- og rybsfrø

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

Solsikkefrø (1)

—

x

x

x

x

R

x

x

x

R

x

Soja (1)

—

x

x

x

x

R

x

x

x

R

x

Hørfrø (oliehør) (1)

—

—

—

—

x

R

—

—

x

x

—

Bomuldsfrø (1)

—

—

—

—

—

—

—

—

x

x

—

Andre olieholdige afgrøder i.a.n. (1)

—

—

—

—

x

x

—

—

—

—

—

Spindhør

—

—

—

—

x

R

—

—

x

x

—

Hamp

—

—

—

—

x

x

—

—

x

x

—

Bomuldsfibre

—

—

—

—

x

R

—

—

x

x

—

Tobak

—

—

—

—

x

R

—

—

x

R

—

Humle

—

—

—

—

x

x

—

—

x

x

—

Aroma-, læge- og krydderplanter

—

—

—

—

x

x

—

—

—

—

—

Energiafgrøder i.a.n.

—

—

—

—

x

x

—

—

x

x

—

Grønthøstede planter fra agerjord

—

—

—

—

x

x

—

—

—

—

—

Midlertidige græs- og engarealer

—

—

—

—

x

x

—

—

—

—

—

Grønthøstede bælgplanter

—

—

—

—

x

x

—

—

—

—

—

Fodermajs (1)

—

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

Andre grønthøstede kornafgrøder (ekskl. fodermajs) (1)

—

—

—

—

x

x

—

—

x

x

—

NB: Skøn for kolonne 1, 2, 3 og 11 er obligatoriske for medlemsstater med en gennemsnitlig årlig national produktion de sidste tre år på over

| | 3 000 000 ton blød hvede og spelt |
| --- | --- |

3 000 000 ton blød hvede og spelt

| | 1 000 000 ton hård hvede |
| --- | --- |

1 000 000 ton hård hvede

| | 900 000 ton byg |
| --- | --- |

900 000 ton byg

| | 100 000 ton rug og vinterblandsæd (blandsæd af hvede og rug) |
| --- | --- |

100 000 ton rug og vinterblandsæd (blandsæd af hvede og rug)

| | 1 500 000 ton kernemajs og corn-cob-mix |
| --- | --- |

1 500 000 ton kernemajs og corn-cob-mix

| | 200 000 ton triticale |
| --- | --- |

200 000 ton triticale

| | 150 000 ton havre |
| --- | --- |

150 000 ton havre

| | 150 000 ton sorghum |
| --- | --- |

150 000 ton sorghum

| | 150 000 ton ris |
| --- | --- |

150 000 ton ris

| | 70 000 ton foderærter |
| --- | --- |

70 000 ton foderærter

| | 50 000 ton bønner og hes tebønner |
| --- | --- |

50 000 ton bønner og hes tebønner

| | 300 000 ton raps - og rybsfrø |
| --- | --- |

300 000 ton raps - og rybsfrø

| | 200 000 ton solsikkefrø |
| --- | --- |

200 000 ton solsikkefrø

| | 60 000 ton soja |
| --- | --- |

60 000 ton soja

| | 700 000 ton kartofler (inkl. læggekartofler) |
| --- | --- |

700 000 ton kartofler (inkl. læggekartofler)

| | 2 500 000 ton sukkerroer (ekskl. frø) |
| --- | --- |

2 500 000 ton sukkerroer (ekskl. frø)

| | og 4 500 000 ton fodermajs. |
| --- | --- |

og 4 500 000 ton fodermajs.

Skema 2

Friske grøntsager (herunder meloner), jordbær og dyrkede svampe

| | Høstet areal
  (1 000 hektarer) | Høstet produktion
  (1 000 ton) |
| --- | --- | --- |
| Indberetningsfrister
  Variabler | 31. marts
  år n + 1 | 31. marts
  år n + 1 |
| Frist nummer | 1 | 2 |
| Friske grøntsager(herunder meloner) og jordbær | x | — |
| Kål (Brassica-arter) | — | — |
| Blomkål og broccoli | x | x |
| Kål | x | x |
| Blad- og stængelgrøntsager (ekskl. Brassica-arter) | — | — |
| Porrer | x | x |
| Selleri | x | x |
| Salat | x | x |
| Salat under glas eller høj tilgængelig overdækning (2) | x | — |
| Endivie | x | x |
| Spinat | x | x |
| Asparges | x | x |
| Cikorie til konsum i frisk tilstand | x | x |
| Artiskokker | x | x |
| Frugtgrøntsager (herunder meloner) | — | — |
| Tomater | x | x |
| Tomater til konsum i frisk tilstand | x | x |
| Tomater under glas eller høj tilgængelig overdækning (2) | x | — |
| Agurker | x | x |
| Agurker under glas eller høj tilgængelig overdækning (2) | x | — |
| Asier | x | x |
| Auberginer | x | x |
| Courgetter og græskar | x | x |
| Meloner (ekskl. vandmeloner) | x | x |
| Vandmeloner | x | x |
| Peber (capsicum) | x | x |
| Peber (capsicum) under glas eller høj tilgængelig overdækning (2) | x | — |
| Rod-, knold- og løggrøntsager | — | — |
| Gulerødder | x | x |
| Spiseløg | x | x |
| Skalotteløg | x | x |
| Knoldselleri | x | x |
| Radiser | x | x |
| Hvidløg | x | x |
| Frisk bælgsæd | x | — |
| Friske ærter | x | x |
| Friske bønner | x | x |
| Jordbær | x | x |
| Jordbær under glas eller høj tilgængelig overdækning (2) | x | — |
| Dyrkede svampe | x | x |

Høstet areal

(1 000 hektarer)

Høstet produktion

(1 000 ton)

Indberetningsfrister

Variabler

31. marts

år n + 1

31. marts

år n + 1

Frist nummer

1

2

Friske grøntsager(herunder meloner) og jordbær

x

—

Kål (Brassica-arter)

—

—

Blomkål og broccoli

x

x

Kål

x

x

Blad- og stængelgrøntsager (ekskl. Brassica-arter)

—

—

Porrer

x

x

Selleri

x

x

Salat

x

x

Salat under glas eller høj tilgængelig overdækning (2)

x

—

Endivie

x

x

Spinat

x

x

Asparges

x

x

Cikorie til konsum i frisk tilstand

x

x

Artiskokker

x

x

Frugtgrøntsager (herunder meloner)

—

—

Tomater

x

x

Tomater til konsum i frisk tilstand

x

x

Tomater under glas eller høj tilgængelig overdækning (2)

x

—

Agurker

x

x

Agurker under glas eller høj tilgængelig overdækning (2)

x

—

Asier

x

x

Auberginer

x

x

Courgetter og græskar

x

x

Meloner (ekskl. vandmeloner)

x

x

Vandmeloner

x

x

Peber (capsicum)

x

x

Peber (capsicum) under glas eller høj tilgængelig overdækning (2)

x

—

Rod-, knold- og løggrøntsager

—

—

Gulerødder

x

x

Spiseløg

x

x

Skalotteløg

x

x

Knoldselleri

x

x

Radiser

x

x

Hvidløg

x

x

Frisk bælgsæd

x

—

Friske ærter

x

x

Friske bønner

x

x

Jordbær

x

x

Jordbær under glas eller høj tilgængelig overdækning (2)

x

—

Dyrkede svampe

x

x

Skema 3

Flerårige kulturer til konsum

| | Produktionsområde
  (1 000 hektarer) | Høstet produktion
  (1 000 ton) |
| --- | --- | --- |
| Indberetningsfrister
  Variabler | 31. marts
  år n + 1 | 31. marts
  år n + 1 | 31. september
  år n + 1 |
| Frist nummer | 1 | 2 | 3 |
| Flerårige kulturer til konsum | x | — | — |
| Frugter, der vokser i tempereret klima | — | — | — |
| Æbler | x | x | — |
| Æbler til konsum i frisk tilstand | — | x | — |
| Pærer | x | x | — |
| Ferskner | x | x | — |
| Nektariner | x | x | — |
| Abrikoser | x | x | — |
| Kirsebær | x | x | — |
| Surkirsebær | x | x | — |
| Blommmer | x | x | — |
| Frugt, der vokser i subtropisk og tropisk klima | — | — | — |
| Figner | x | x | — |
| Kiwier | x | x | — |
| Avocadoer | x | x | — |
| Bananer | x | x | — |
| Bær (ekskl. jordbær) | — | — | — |
| Solbær | x | x | — |
| Hindbær | x | x | — |
| Nødder
   (3) | — | — | — |
| Valnødder | x | x | — |
| Hasselnødder | x | x | — |
| Mandler | x | x | — |
| Kastanjer | x | x | — |
| Citrusfrugter
   (3) | x | — | — |
| Appelsiner | x | — | x |
| Små citrusfrugter | x | — | x |
| Satsumaer | x | — | x |
| Klementiner | x | — | x |
| Citroner og limefrugter | x | — | x |
| Pomeloer og grapefrugter | x | — | x |
| Druer
   (3) | x | x | — |
| Druer til fremstilling af vin | x | x | — |
| Druer til fremstilling af vin med beskyttet oprindelsesbetegnelse (BOB) | x | x | — |
| Druer til fremstilling af vin med beskyttet geografisk betegnelse (BGB) | x | x | — |
| Druer til fremstilling af andre vine i.a.n. (uden BOB/BGB) | x | x | — |
| Spisedruer | x | x | — |
| Druer til produktion af rosiner | x | x | — |
| Oliven
   (3) | — | — | — |
| Oliven til spisebrug | x | x | — |
| Oliven til produktion af olivenolie | x | x | — |
| i.a.n.= ikke andetsteds nævnt |

Produktionsområde

(1 000 hektarer)

Høstet produktion

(1 000 ton)

Indberetningsfrister

Variabler

31. marts

år n + 1

31. marts

år n + 1

31. september

år n + 1

Frist nummer

1

2

3

Flerårige kulturer til konsum

x

—

—

Frugter, der vokser i tempereret klima

—

—

—

Æbler

x

x

—

Æbler til konsum i frisk tilstand

—

x

—

Pærer

x

x

—

Ferskner

x

x

—

Nektariner

x

x

—

Abrikoser

x

x

—

Kirsebær

x

x

—

Surkirsebær

x

x

—

Blommmer

x

x

—

Frugt, der vokser i subtropisk og tropisk klima

—

—

—

Figner

x

x

—

Kiwier

x

x

—

Avocadoer

x

x

—

Bananer

x

x

—

Bær (ekskl. jordbær)

—

—

—

Solbær

x

x

—

Hindbær

x

x

—

Nødder
   (3)

—

—

—

Valnødder

x

x

—

Hasselnødder

x

x

—

Mandler

x

x

—

Kastanjer

x

x

—

Citrusfrugter
   (3)

x

—

—

Appelsiner

x

—

x

Små citrusfrugter

x

—

x

Satsumaer

x

—

x

Klementiner

x

—

x

Citroner og limefrugter

x

—

x

Pomeloer og grapefrugter

x

—

x

Druer
   (3)

x

x

—

Druer til fremstilling af vin

x

x

—

Druer til fremstilling af vin med beskyttet oprindelsesbetegnelse (BOB)

x

x

—

Druer til fremstilling af vin med beskyttet geografisk betegnelse (BGB)

x

x

—

Druer til fremstilling af andre vine i.a.n. (uden BOB/BGB)

x

x

—

Spisedruer

x

x

—

Druer til produktion af rosiner

x

x

—

Oliven
   (3)

—

—

—

Oliven til spisebrug

x

x

—

Oliven til produktion af olivenolie

x

x

—

i.a.n.= ikke andetsteds nævnt

Skema 4

Landbrugets arealanvendelse

| | Primært areal
  (1 000 hektarer) |
| --- | --- |
| Indberetningsfrist
  Variabler | 30. sept
  år n + 1 |
| Udnyttet landbrugsareal | R |
| Agerjord | R |
| Kornafgrøder til fremstilling af korn (inkl. såsæd) | x |
| Bælgsæd til høst i moden tilstand og proteinafgrøder til fremstilling af korn (inkl. frø og blandinger af korn og bælgsæd) | x |
| Kartofler (inkl. læggekartofler) | x |
| Sukkerroer (ekskl. frø) | x |
| Industriafgrøder | x |
| Grønthøstede planter fra agerjord | x |
| Friske grøntsage(rinkl. meloner) og jordbær | x |
| Blomster og prydplanter (ekskl. planteskoler) | x |
| Andre agerjordskulture.rai.n. | x |
| Brakjord | R |
| Varige græsarealer | R |
| Flerårige kulturer | x |
| Frugter, bær og nødder (ekskl. citrusfrugter, druer og jordbær) | R |
| Druer | R |
| Oliven | R |
| Planteskoler | x |
| i.a.n.= ikke andetsteds nævnt |

Primært areal

(1 000 hektarer)

Indberetningsfrist

Variabler

30. sept

år n + 1

Udnyttet landbrugsareal

R

Agerjord

R

Kornafgrøder til fremstilling af korn (inkl. såsæd)

x

Bælgsæd til høst i moden tilstand og proteinafgrøder til fremstilling af korn (inkl. frø og blandinger af korn og bælgsæd)

x

Kartofler (inkl. læggekartofler)

x

Sukkerroer (ekskl. frø)

x

Industriafgrøder

x

Grønthøstede planter fra agerjord

x

Friske grøntsage(rinkl. meloner) og jordbær

x

Blomster og prydplanter (ekskl. planteskoler)

x

Andre agerjordskulture.rai.n.

x

Brakjord

R

Varige græsarealer

R

Flerårige kulturer

x

Frugter, bær og nødder (ekskl. citrusfrugter, druer og jordbær)

R

Druer

R

Oliven

R

Planteskoler

x

i.a.n.= ikke andetsteds nævnt

---

(1)  Produktionstal for disse varer angives i gennemsnitling fugtighedsgrad, som den enkelte medlemsstat meddeler Kommissionen i januar/marts år n + 1(kolonne 9)

(2)  Skøn er obligatoriske for medlemsstater med et nationalt høstet areal på mindst 500 ha.

(3)  Skøn er obligatoriske for medlemsstater med et nationalt produktionsområde på mindst 500 ha.

---

| 19.9.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 244/20 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 244/20

---

KOMMISSIONENS DELEGEREDE FORORDNING (EU) 2015/1558

af 22. juli 2015

om supplering af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/1017 med udarbejdelse af en resultattavle med indikatorer for anvendelse af EU-garantien

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/1017 af 25. juni 2015 om Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer, Det Europæiske Centrum for Investeringsrådgivning og Den Europæiske Portal for Investeringsprojekter og om ændring af forordning (EU) nr. 1291/2013 og (EU) nr. 1316/2013 — Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer (1), særlig artikel 7, stk. 14, og

ud fra følgende i betragtninger:

| (1) | De af Den Europæiske Investeringsbanks (EIB) projekter, der modtager støtte under EU-garantien under Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer (EFSI), bør evalueres i henhold til EIB's procedurer for bedømmelse og nødvendig omhu, herunder 3-søjle-rammen for bedømmelse af merværdi (3PVA). |
| --- | --- |

(1)

De af Den Europæiske Investeringsbanks (EIB) projekter, der modtager støtte under EU-garantien under Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer (EFSI), bør evalueres i henhold til EIB's procedurer for bedømmelse og nødvendig omhu, herunder 3-søjle-rammen for bedømmelse af merværdi (3PVA).

| (2) | Bedømmelsen af sådanne projekter bør ske med henvisning til en resultattavle med indikatorer, som bygger på EIB's 3PVA. Anvendelsen af en sådan resultattavle bør sikre en effektiv EFSI-gennemførelse, samtidig med at der sikres høje standarder for vurdering af kvaliteten. |
| --- | --- |

(2)

Bedømmelsen af sådanne projekter bør ske med henvisning til en resultattavle med indikatorer, som bygger på EIB's 3PVA. Anvendelsen af en sådan resultattavle bør sikre en effektiv EFSI-gennemførelse, samtidig med at der sikres høje standarder for vurdering af kvaliteten.

| (3) | Resultattavlen med indikatorer bør anvendes til at sikre, at EU-garantien tildeles de projekter, der har den højeste merværdi. |
| --- | --- |

(3)

Resultattavlen med indikatorer bør anvendes til at sikre, at EU-garantien tildeles de projekter, der har den højeste merværdi.

| (4) | Når EIB's styrende organer beslutter at revidere EIB's 3PVA, bør Kommissionen og EIB straks undersøge behovet for at revidere og ændre resultattavlen med indikatorer, hvor det er nødvendigt i lyset af den reviderede 3PVA — |
| --- | --- |

(4)

Når EIB's styrende organer beslutter at revidere EIB's 3PVA, bør Kommissionen og EIB straks undersøge behovet for at revidere og ændre resultattavlen med indikatorer, hvor det er nødvendigt i lyset af den reviderede 3PVA —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

En resultattavle med indikatorer som omhandlet i artikel 7 i forordning (EU) 2015/1017, der anvendes af investeringskomitéen til at sikre en uafhængig og gennemsigtig vurdering af den potentielle og faktiske anvendelse af EU-garantien, findes i bilaget til denne forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 22. juli 2015.

På Kommissionens vegne

Jean-Claude JUNCKER

Formand

---

(1)  EUT L 169 af 1.7.2015, s. 1.

1

---

BILAG

Resultattavle for indikatorer

1.   Generelle principper

Investeringskomitéen, der blev nedsat i henhold til artikel 7, stk. 7-12, i forordning (EU) 2015/1017, skal benytte en resultattavle med indikatorer til at vurdere merværdien ved et projekt, som muligvis vil modtage EIB-støtte under EU-garantien (1). Den vil udgøre et redskab for investeringskomitéen til at prioritere brugen af EU-garantier til projekter med højere pointtal og merværdi. EIB beregner pointtallene og indikatorerne på forhånd og gennemgår resultaterne ved projektafslutningen. Investeringskomitéen modtager det opnåede pointtal under den relevante søjle og værdien af de enkelte indikatorer.

Resultattavlen har fire søjler:

| — | Søjle 1 — Bidrag til EFSI's politikmål |
| --- | --- |

—

Søjle 1 — Bidrag til EFSI's politikmål

| — | Søjle 2 — Projektets kvalitet og soliditet |
| --- | --- |

—

Søjle 2 — Projektets kvalitet og soliditet

| — | Søjle 3 — Teknisk og økonomisk bidrag |
| --- | --- |

—

Søjle 3 — Teknisk og økonomisk bidrag

| — | Søjle 4 — Supplerende indikatorer |
| --- | --- |

—

Søjle 4 — Supplerende indikatorer

Som følge af deres afgrænsede dækningsområde skal hver søjle vurderes individuelt uden aggregering i en enkelt bedømmelse. Investeringskomitéen skal tillægge hver søjle samme betydning ved prioriteringen af projekter, uanset om den enkelte søjle giver et numerisk pointtal eller består af kvalitative og kvantitative indikatorer uden pointtal. I overensstemmelse med EFSI-forordningens artikel 7, stk. 14, skal investeringskomitéen anvende denne resultattavle til at sikre en uafhængig og gennemsigtig vurdering af den potentielle og den faktiske anvendelse af EU-garantien. Dette har ingen indflydelse på og supplerer investeringskomitéens undersøgelse af potentielle projekter i henhold til EFSI-forordningens artikel 7, stk. 7.

2.   Resultattavlen

Alle EFSI-transaktioner skal vurderes for hver af de fire søjler. Vurderingen beregnes på grundlag af det antal point, der opnås for en række indikatorer i hver søjle, ved hjælp af følgende skala:

| Point | Vurdering søjle 2 | Vurdering søjle 1 og 3 |
| --- | --- | --- |
| 0-49 | Marginal | Lav |
| 50-99 | Acceptabel | Moderat |
| 100-149 | God | Vigtig |
| >= 150 | Udmærket | Høj |

Point

Vurdering søjle 2

Vurdering søjle 1 og 3

0-49

Marginal

Lav

50-99

Acceptabel

Moderat

100-149

God

Vigtig

>= 150

Udmærket

Høj

Søjle 4 vil inkludere supplerende indikatorer af kvantitativ eller kvalitativ art og vil ikke blive samlet i en enkelt vurdering.

Søjle 1: Bidrag til EFSI's politikmålsætninger

I søjle 1 vurderes transaktionens overensstemmelse med og bidrag til gennemførelsen af EFSI's overordnede målsætninger, jf. artikel 9, stk. 2, i forordning (EU) 2015/1017. Metodologien til at foretage den samlede vurdering i søjle 1 er baseret på transaktionens bidrag og går fra »lav«, »moderat«, »vigtig« til »høj«.

Vurderingen er baseret på følgende dimensioner:

—   Medvirken til opfyldelse af EFSI-målsætningerne: Alle projekter skal bidrage til mindst én af de generelle målsætninger under EFSI. Projekter med lavere politisk prioritering, f.eks. en »ikkeprioriteret« vej under TEN, vurderes lavt.

—   Centrale mål: For hver af de generelle politikmålsætninger er der i artikel 9, stk. 2, i forordning (EU) 2015/1017 identificeret en række centrale politikområder, der anses for at være af særlig betydning. Projekter inden for disse centrale politikområder flyttes et niveau op på vurderingsskalaen. Særlige træk ved projektet, der medfører et særligt stort bidrag, som f.eks. demonstrationsprojekter eller projekter, der yder et væsentlig bidrag til Europa 2020-målsætninger, skal ligeledes medtages i vurderingen. Projekter, der opfylder flere målsætninger, herunder tværgående målsætninger med relation til samhørighed og klima, rykkes flere niveauer op.

Der anvendes en enkelt indikator med en vurderingsskala i fire trin. Ved beregningen af den samlede vurdering tildeles der 50 point for hvert vurderingsniveau. Når pointtallene lægges sammen (uden vægtning), kategoriseres projektet så som »lavt« (mindre end 50 point), »moderat« (50-99 point), »vigtigt« (100-149 point) eller »højt« (150 point og derover).

Søjle 2 — Projektets kvalitet og soliditet

Søjle 2 består af en række indikatorer til vurdering af projektets kvalitet og soliditet. Der anvendes en anden fremgangsmåde for investeringer i enkeltprojekter eller investeringer gennem låneformidling til flere låntagere.

Efter planen skal følgende dimensioner og resulterende indikatorer anvendes ved vurderingen af individuelle projekter:

| — | Vækst (indikator 1 — vurdering mellem 0 og 100 point): Projektets bidrag til bæredygtig vækst skyldes dets samfundsøkonomiske indvirkning i form af omkostninger og fordele. Når det er muligt, kvantificeres det økonomiske afkast ved hjælp af bedste praksis inden for økonomi. Der tages hensyn til projektets samfundsøkonomiske omkostninger og fordele, herunder dets afsmittende virkninger (f.eks. positiv forskning, udvikling og innovation, langsigtede klimafordele eller følger for arbejdsmarkedet eller negative virkninger for miljøet). Der findes imidlertid også projekter, hvis økonomiske afkast er vanskelig at vurdere. En række sektorer er f.eks. baseret på overholdelsen af EU-standarder, og det primære mål er at sikre, at man benytter løsningen med færrest omkostninger snarere end at vurdere den samlede økonomiske gevinst (et eksempel er vand- og affaldsbehandling). Inden for disse sektorer er kvalitetsvurderingen baseret på sektorrelaterede benchmarks. Ved projekter, hvor man samler rammelån, er vurderingen hovedsagelig baseret på den projektansvarliges investeringsstrategi og de anvendte kriterier.
  Normalt er det krævede kritiske afkast for EIB-finansiering på 5 %. For et standardprojekt anses et økonomisk afkast på 5-7 % for »acceptabelt«, 7-10 % for »godt«, mens et projekt med et økonomisk afkast over 10 % anses for »udmærket«. Men klassificeringen af resultater er også baseret på en række sektorrelaterede overvejelser. Sektorer, som i øjeblikket anses for mindre miljømæssigt bæredygtige (såsom visse transportformer), vil kun modtage finansiering, hvis de anses for »gode« ud fra et økonomisk synspunkt, hvilket som minimum betyder et økonomisk afkast på 7 %. Omvendt gælder det for udvalgte projekter med langsigtede klimafordele, at de betragtes som egnede til finansiering, hvis deres økonomiske afkast ligger i intervallet 3,5-5 % — med indførelsen af kategorien »marginal«. Vurderingen af projekter i den private sektor sættes som følge af forholdet mellem risiko og afkast til »marginal« ved en forrentning på 5-7 %, »acceptabel« ved 7-10 %, »god« ved 10-15 % og »udmærket« ved et økonomisk afkast på over 15 %. Det økonomiske afkast beregnes under hensyntagen til alle positive og negative eksterne virkninger, herunder på miljø- og klimaområdet. Styringsrådet kan justere det kritiske afkast, hvis der er tegn på, at det ikke stemmer overens med et økonomisk velbegrundet niveau, og når der tages hensyn til den økonomiske situation på lang sigt. |
| --- | --- |

—

Vækst (indikator 1 — vurdering mellem 0 og 100 point): Projektets bidrag til bæredygtig vækst skyldes dets samfundsøkonomiske indvirkning i form af omkostninger og fordele. Når det er muligt, kvantificeres det økonomiske afkast ved hjælp af bedste praksis inden for økonomi. Der tages hensyn til projektets samfundsøkonomiske omkostninger og fordele, herunder dets afsmittende virkninger (f.eks. positiv forskning, udvikling og innovation, langsigtede klimafordele eller følger for arbejdsmarkedet eller negative virkninger for miljøet). Der findes imidlertid også projekter, hvis økonomiske afkast er vanskelig at vurdere. En række sektorer er f.eks. baseret på overholdelsen af EU-standarder, og det primære mål er at sikre, at man benytter løsningen med færrest omkostninger snarere end at vurdere den samlede økonomiske gevinst (et eksempel er vand- og affaldsbehandling). Inden for disse sektorer er kvalitetsvurderingen baseret på sektorrelaterede benchmarks. Ved projekter, hvor man samler rammelån, er vurderingen hovedsagelig baseret på den projektansvarliges investeringsstrategi og de anvendte kriterier.

Normalt er det krævede kritiske afkast for EIB-finansiering på 5 %. For et standardprojekt anses et økonomisk afkast på 5-7 % for »acceptabelt«, 7-10 % for »godt«, mens et projekt med et økonomisk afkast over 10 % anses for »udmærket«. Men klassificeringen af resultater er også baseret på en række sektorrelaterede overvejelser. Sektorer, som i øjeblikket anses for mindre miljømæssigt bæredygtige (såsom visse transportformer), vil kun modtage finansiering, hvis de anses for »gode« ud fra et økonomisk synspunkt, hvilket som minimum betyder et økonomisk afkast på 7 %. Omvendt gælder det for udvalgte projekter med langsigtede klimafordele, at de betragtes som egnede til finansiering, hvis deres økonomiske afkast ligger i intervallet 3,5-5 % — med indførelsen af kategorien »marginal«. Vurderingen af projekter i den private sektor sættes som følge af forholdet mellem risiko og afkast til »marginal« ved en forrentning på 5-7 %, »acceptabel« ved 7-10 %, »god« ved 10-15 % og »udmærket« ved et økonomisk afkast på over 15 %. Det økonomiske afkast beregnes under hensyntagen til alle positive og negative eksterne virkninger, herunder på miljø- og klimaområdet. Styringsrådet kan justere det kritiske afkast, hvis der er tegn på, at det ikke stemmer overens med et økonomisk velbegrundet niveau, og når der tages hensyn til den økonomiske situation på lang sigt.

| — | Den projektansvarliges evner (indikator 2 — vurdering mellem 0 og 30 point). Disse evner vurderes i form af en kvalitativ bedømmelse af den projektansvarliges evne til at gennemføre projektet rettidigt og effektivt ligeledes under hensyntagen til den relevante institutionelle sammenhæng og et eventuelt behov for teknisk bistand. Dette er særligt vigtigt i forbindelse med rammelån, hvor prioriteringskriterier, gennemførelses- og kontrolkapacitet samt overvågnings- og kontrolsystemer skal vurderes sammen med håndteringen af krav vedrørende miljø, konkurrence og offentlige indkøb. |
| --- | --- |

—

Den projektansvarliges evner (indikator 2 — vurdering mellem 0 og 30 point). Disse evner vurderes i form af en kvalitativ bedømmelse af den projektansvarliges evne til at gennemføre projektet rettidigt og effektivt ligeledes under hensyntagen til den relevante institutionelle sammenhæng og et eventuelt behov for teknisk bistand. Dette er særligt vigtigt i forbindelse med rammelån, hvor prioriteringskriterier, gennemførelses- og kontrolkapacitet samt overvågnings- og kontrolsystemer skal vurderes sammen med håndteringen af krav vedrørende miljø, konkurrence og offentlige indkøb.

| — | Levedygtighed (indikator 3 — vurdering mellem 0 og 30 point): EIB-standarderne kræver, at projekterne ikke bare er økonomisk levedygtige og dermed bidrager til at skabe vækst, men at de også er bæredygtige i miljø- og samfundsmæssig henseende. Det er af central betydning, at man opretholder høje miljøstandarder samt sociale og arbejdsmarkedsmæssige standarder. Disse vurderes ved hjælp af de detaljerede retningslinjer i håndbogen for praksis på miljøområdet samt det sociale og arbejdsmarkedsmæssige område (2). |
| --- | --- |

—

Levedygtighed (indikator 3 — vurdering mellem 0 og 30 point): EIB-standarderne kræver, at projekterne ikke bare er økonomisk levedygtige og dermed bidrager til at skabe vækst, men at de også er bæredygtige i miljø- og samfundsmæssig henseende. Det er af central betydning, at man opretholder høje miljøstandarder samt sociale og arbejdsmarkedsmæssige standarder. Disse vurderes ved hjælp af de detaljerede retningslinjer i håndbogen for praksis på miljøområdet samt det sociale og arbejdsmarkedsmæssige område (2).

| — | Beskæftigelse (indikator 4 — vurdering mellem 0 og 40 point): Beskæftigelsesindikatoren dækker beskæftigelsen under opbygningen og under driften. Den nødvendige beskæftigelse i anlægsfasen vurderes ved hjælp af branchespecifikke koefficienter. Vurderingen af beskæftigelsen under drift sker i form af en bedømmelse af projektet, som foretages af projektanalytikere, der sammenligner projektet med erfaringer inden for sektoren. I følgende tabel sammenfattes de forskellige vurderinger for beskæftigelsen i anlægsfasen og beskæftigelsen i driftsfasen. Projekter med stort arbejdskraftindhold i anlægsfasen omfatter f.eks. visse anlægsarbejder (navnlig spredte genopretningsarbejder), energieffektivitet og skovbrug. En højere beskæftigelse i driftsfasen kendetegner visse industriprojekter.








  Beskæftigelse | 1 point | 20 point | 40 point |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Fuldtidsækvivalent i anlægsfasen (pr. mio. EUR investeringsomkostning) | < 3,5 | 3,5-7,0 | > 7,0 |
| Fuldtidsækvivalent i driftsfasen (pr. mio. EUR investeringsomkostning) | < 0,50 | 0,51-1,00 | > 1,00 |

—

Beskæftigelse (indikator 4 — vurdering mellem 0 og 40 point): Beskæftigelsesindikatoren dækker beskæftigelsen under opbygningen og under driften. Den nødvendige beskæftigelse i anlægsfasen vurderes ved hjælp af branchespecifikke koefficienter. Vurderingen af beskæftigelsen under drift sker i form af en bedømmelse af projektet, som foretages af projektanalytikere, der sammenligner projektet med erfaringer inden for sektoren. I følgende tabel sammenfattes de forskellige vurderinger for beskæftigelsen i anlægsfasen og beskæftigelsen i driftsfasen. Projekter med stort arbejdskraftindhold i anlægsfasen omfatter f.eks. visse anlægsarbejder (navnlig spredte genopretningsarbejder), energieffektivitet og skovbrug. En højere beskæftigelse i driftsfasen kendetegner visse industriprojekter.

Beskæftigelse

1 point

20 point

40 point

Fuldtidsækvivalent i anlægsfasen (pr. mio. EUR investeringsomkostning)

< 3,5

3,5-7,0

> 7,0

Fuldtidsækvivalent i driftsfasen (pr. mio. EUR investeringsomkostning)

< 0,50

0,51-1,00

> 1,00

Den samlede vurdering i søjle 2 for de enkelte projekter beregnes ved at sammenlægge pointtallene for de fire ovenstående underkategorier for at nå frem til en samlet vurdering for søjle 2 for projektet, der kan gå fra »marginal« (mindre end 50 point), »acceptabel« (50-99 point), »god« (100-149 point) til »udmærket« (150 point og derover).

Med hensyn til formidlede lån med flere låntagere skal der under søjle 2 foretages en vurdering af finansielle enheders og andre enheders kapacitet og effektivitet (herunder erhvervsfremmende institutter) som formidlere. Vurderingen er baseret på de følgende tre uafhængige indikatorer:

| — | Formidlerens kapacitet og soliditet samt driftsmiljøets kvalitet. |
| --- | --- |

—

Formidlerens kapacitet og soliditet samt driftsmiljøets kvalitet.

| — | Bedre adgang til finansiering og bedre finansieringsbetingelser, herunder for modtagerne af finansieringen. |
| --- | --- |

—

Bedre adgang til finansiering og bedre finansieringsbetingelser, herunder for modtagerne af finansieringen.

| — | Beskæftigelsen hos de lokale modtagere. |
| --- | --- |

—

Beskæftigelsen hos de lokale modtagere.

Pointtallene for indikatorerne i de enkelte kategorier lægges sammen for at give en samlet vurdering af projektet fra »marginal« (mindre end 50 point), »acceptabel« (50-99 point), »god« (100-149 point) til »udmærket« (150 point og derover).

Søjle 3: Teknisk og økonomisk bidrag til projektet

Søjle 3 er fokuseret på den værdi, der opnås igennem EIB's deltagelse, og støtten fra EFSI selv, som tilbyder økonomisk og ikkeøkonomisk bistand til projektet. Dette specifikke bidrag vurderes ved hjælp af tre indikatorer, som hver måler komplementære dimensioner af merværdien:

| — | Økonomisk bidrag, dvs. forbedring af modpartens finansieringsbetingelser sammenlignet med alternative finansieringskilder (rentenedsættelse og/eller længere låneperiode). |
| --- | --- |

—

Økonomisk bidrag, dvs. forbedring af modpartens finansieringsbetingelser sammenlignet med alternative finansieringskilder (rentenedsættelse og/eller længere låneperiode).

| — | Finansieringsformidling, dvs. forbedring af effektiviteten af støtten fra andre interessenter, udnyttelse af ressourcer fra tredjemand, navnlig fra den private sektor, signaleffekter for andre långivere). |
| --- | --- |

—

Finansieringsformidling, dvs. forbedring af effektiviteten af støtten fra andre interessenter, udnyttelse af ressourcer fra tredjemand, navnlig fra den private sektor, signaleffekter for andre långivere).

| — | EIB-bidrag og -rådgivning, dvs. levering af ikkeøkonomiske tjenester i form af ekspertbidrag/-viden for at lette projektgennemførelsen og for at øge den institutionelle kapacitet og rådgive om finansiel strukturering. Dette kan leveres under det europæiske knudepunkt for rådgivning om investeringer og alle andre eksisterende rådgivningsfunktioner som JASPERS, ELENA eller Innovfin-rådgivning under Horisont 2020 eller ved hjælp af andre hensigtsmæssige metoder, såsom støtte til projektgennemførelsen. |
| --- | --- |

—

EIB-bidrag og -rådgivning, dvs. levering af ikkeøkonomiske tjenester i form af ekspertbidrag/-viden for at lette projektgennemførelsen og for at øge den institutionelle kapacitet og rådgive om finansiel strukturering. Dette kan leveres under det europæiske knudepunkt for rådgivning om investeringer og alle andre eksisterende rådgivningsfunktioner som JASPERS, ELENA eller Innovfin-rådgivning under Horisont 2020 eller ved hjælp af andre hensigtsmæssige metoder, såsom støtte til projektgennemførelsen.

De enkelte indikatorer skal vurderes uafhængigt ved hjælp af EIB's konsekvente og veldokumenterede eksisterende metodologi, som kan blive ændret fra tid til anden. Som med søjle 1 går vurderingsskalaen fra »lav« til »høj«. Pointtallene for de enkelte indikatorer lægges sammen uden vægtning for at give en samlet vurdering af projektet for denne søjle fra »lav« (mindre end 50 point), »moderat« (50-99 point), »vigtig« (100-149 point) til »høj« (150 point og derover).

Søjle 4 — Supplerende indikatorer

Resultattavlen suppleres med følgende indikatorer, der skal indberettes for alle projekter for at indfange de centrale tværgående aspekter ved EIB-projekter under EFSI:

| — | additionalitet. Det skal præciseres, om projektet er en særlig aktivitet eller et normalt projekt. For normale projekter gives der en yderligere forklaring på additionalitet, jf. artikel 5 i forordning nr. (EU) 2015/2017 |
| --- | --- |

—

additionalitet. Det skal præciseres, om projektet er en særlig aktivitet eller et normalt projekt. For normale projekter gives der en yderligere forklaring på additionalitet, jf. artikel 5 i forordning nr. (EU) 2015/2017

| — | et sæt indikatorer med relation til det makroøkonomiske miljø, hvori projektet gennemføres, som vil give bl.a. investeringskomitéen mulighed for at vurdere den potentielle indflydelse på økonomiske forskelle i Unionen og vækstpotentialet på lang sigt: i) indikatorer, der er specifikke for investeringssituationen, ii) outputgabet beregnet på basis af den af Økofin-Rådet godkendte produktionsfunktionsmetode, iii) potentiel BNP-vækst, iv) indikatorer, der er specifikke for ledigheden: ledighedsprocenten, ændringen i ledigheden fra år til år og en sammenligning med EU-gennemsnittet, v) en indikator for de kombinerede låneomkostninger for ikkefinansielle virksomheder eller (hvis sådanne tal ikke foreligger) bankernes renteniveau i forhold til ikkefinansielle virksomheder. Med udgangspunkt i disse indikatorer skal investeringskomitéen være særlig opmærksom på projekter, der bidrager til at tackle økonomiske forskelle i Unionen |
| --- | --- |

—

et sæt indikatorer med relation til det makroøkonomiske miljø, hvori projektet gennemføres, som vil give bl.a. investeringskomitéen mulighed for at vurdere den potentielle indflydelse på økonomiske forskelle i Unionen og vækstpotentialet på lang sigt: i) indikatorer, der er specifikke for investeringssituationen, ii) outputgabet beregnet på basis af den af Økofin-Rådet godkendte produktionsfunktionsmetode, iii) potentiel BNP-vækst, iv) indikatorer, der er specifikke for ledigheden: ledighedsprocenten, ændringen i ledigheden fra år til år og en sammenligning med EU-gennemsnittet, v) en indikator for de kombinerede låneomkostninger for ikkefinansielle virksomheder eller (hvis sådanne tal ikke foreligger) bankernes renteniveau i forhold til ikkefinansielle virksomheder. Med udgangspunkt i disse indikatorer skal investeringskomitéen være særlig opmærksom på projekter, der bidrager til at tackle økonomiske forskelle i Unionen

| — | den forventede multiplikatoreffekt ved EFSI-interventionen |
| --- | --- |

—

den forventede multiplikatoreffekt ved EFSI-interventionen

| — | størrelsen af den mobiliserede private finansiering |
| --- | --- |

—

størrelsen af den mobiliserede private finansiering

| — | samarbejde med nationale erhvervsfremmende banker og støtte til investeringsplatforme |
| --- | --- |

—

samarbejde med nationale erhvervsfremmende banker og støtte til investeringsplatforme

| — | samfinansiering med de europæiske struktur- og investeringsfonde |
| --- | --- |

—

samfinansiering med de europæiske struktur- og investeringsfonde

| — | samfinansiering med andre EU-instrumenter (dvs. Horisont 2020, Connecting Europe-faciliteten osv.) |
| --- | --- |

—

samfinansiering med andre EU-instrumenter (dvs. Horisont 2020, Connecting Europe-faciliteten osv.)

| — | opnået energieffektivitet (for relevante projekter) |
| --- | --- |

—

opnået energieffektivitet (for relevante projekter)

| — | indikator for klimaforanstaltninger (for relevante projekter). |
| --- | --- |

—

indikator for klimaforanstaltninger (for relevante projekter).

---

(1)  Resultattavlen dækker ikke projekter i henhold til artikel 10, stk. 2, litra b), i forordning (EU) 2015/1017.

(2)  http://www.eib.org/attachments/strategies/environmental_and_social_practices_handbook_en.pdf

---

| 19.9.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 244/25 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 244/25

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2015/1559

af 18. september 2015

om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af rør af duktilt støbejern (også kendt som kuglegrafitstøbejern) med oprindelse i Indien

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1), (»grundforordningen«), særlig artikel 7, stk. 4,

efter høring af medlemsstaterne, og

ud fra følgende betragtninger:

1.   SAGSFORLØB

1.1.   Indledning

| (1) | Den 20. december 2014 indledte Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) en antidumpingundersøgelse vedrørende import til Unionen af rør af duktilt støbejern (også kendt som kuglegrafitstøbejern) med oprindelse i Indien (»det pågældende land«) på grundlag af artikel 5 i grundforordningen. Den offentliggjorde en indledningsmeddelelse i Den Europæiske Unions Tidende
   (2) (»indledningsmeddelelsen«). |
| --- | --- |

(1)

Den 20. december 2014 indledte Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) en antidumpingundersøgelse vedrørende import til Unionen af rør af duktilt støbejern (også kendt som kuglegrafitstøbejern) med oprindelse i Indien (»det pågældende land«) på grundlag af artikel 5 i grundforordningen. Den offentliggjorde en indledningsmeddelelse i Den Europæiske Unions Tidende
   (2) (»indledningsmeddelelsen«).

| (2) | Kommissionen indledte undersøgelsen som følge af en klage, der blev indgivet den 10. november 2014 af Saint-Gobain PAM Group, (»klageren«) på vegne af producenter, der repræsenterer mere end 25 % af den samlede EU-produktion af rør af duktilt støbejern. Klagen indeholdt beviser for dumping og deraf følgende væsentlig skade, som blev anset for at være tilstrækkelige til at berettige indledningen af undersøgelsen. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen indledte undersøgelsen som følge af en klage, der blev indgivet den 10. november 2014 af Saint-Gobain PAM Group, (»klageren«) på vegne af producenter, der repræsenterer mere end 25 % af den samlede EU-produktion af rør af duktilt støbejern. Klagen indeholdt beviser for dumping og deraf følgende væsentlig skade, som blev anset for at være tilstrækkelige til at berettige indledningen af undersøgelsen.

| (3) | Den 11. marts 2015 indledte Kommissionen en antisubsidieundersøgelse vedrørende import til Unionen af rør af duktilt støbejern med oprindelse i Indien og indledte en separat undersøgelse. Kommissionen offentliggjorde en indledningsmeddelelse i Den Europæiske Unions Tidende
   (3). Undersøgelsen pågår stadig. |
| --- | --- |

(3)

Den 11. marts 2015 indledte Kommissionen en antisubsidieundersøgelse vedrørende import til Unionen af rør af duktilt støbejern med oprindelse i Indien og indledte en separat undersøgelse. Kommissionen offentliggjorde en indledningsmeddelelse i Den Europæiske Unions Tidende
   (3). Undersøgelsen pågår stadig.

1.2.   Interesserede parter

| (4) | I indledningsmeddelelsen opfordrede Kommissionen interesserede parter til at kontakte den for at deltage i undersøgelsen. Kommissionen underrettede specifikt klageren, andre kendte EU-producenter, de kendte eksporterende producenter og de indiske myndigheder, kendte importører, leverandører og brugere, forhandlere samt sammenslutninger, som den vidste, var berørt af indledningen af undersøgelsen, og opfordrede dem til at deltage. |
| --- | --- |

(4)

I indledningsmeddelelsen opfordrede Kommissionen interesserede parter til at kontakte den for at deltage i undersøgelsen. Kommissionen underrettede specifikt klageren, andre kendte EU-producenter, de kendte eksporterende producenter og de indiske myndigheder, kendte importører, leverandører og brugere, forhandlere samt sammenslutninger, som den vidste, var berørt af indledningen af undersøgelsen, og opfordrede dem til at deltage.

| (5) | Interesserede parter fik mulighed for at fremsætte bemærkninger til indledningen af undersøgelsen og anmode om en høring med Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer. Ingen af de interesserede parter anmodede om en høring for at fremsætte bemærkninger til indledningen af undersøgelsen. |
| --- | --- |

(5)

Interesserede parter fik mulighed for at fremsætte bemærkninger til indledningen af undersøgelsen og anmode om en høring med Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer. Ingen af de interesserede parter anmodede om en høring for at fremsætte bemærkninger til indledningen af undersøgelsen.

1.2.1.   Stikprøveudtagning

| (6) | I indledningsmeddelelsen anførte Kommissionen, at den eventuelt ville udtage en stikprøve af de interesserede parter i henhold til grundforordningens artikel 17. |
| --- | --- |

(6)

I indledningsmeddelelsen anførte Kommissionen, at den eventuelt ville udtage en stikprøve af de interesserede parter i henhold til grundforordningens artikel 17.

Stikprøveudtagning af EU-producenter og importører

| (7) | Det var ikke nødvendigt med stikprøveudtagning af EU-producenter. Der er kun tre virksomheder eller koncerner, der producerer den pågældende vare i Unionen, og to af dem, som tegner sig for ca. 96 % af den samlede EU-produktion, samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen. |
| --- | --- |

(7)

Det var ikke nødvendigt med stikprøveudtagning af EU-producenter. Der er kun tre virksomheder eller koncerner, der producerer den pågældende vare i Unionen, og to af dem, som tegner sig for ca. 96 % af den samlede EU-produktion, samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen.

| (8) | For at afgøre, om det var nødvendigt at anvende stikprøver for importørernes vedkommende, og i bekræftende fald at udtage en sådan, anmodede Kommissionen ikke forretningsmæssigt forbundne importører om at fremlægge de oplysninger, der var anmodet om i indledningsmeddelelsen. Der var ingen ikke forretningsmæssigt forbundne importører, der gav sig til kende inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. |
| --- | --- |

(8)

For at afgøre, om det var nødvendigt at anvende stikprøver for importørernes vedkommende, og i bekræftende fald at udtage en sådan, anmodede Kommissionen ikke forretningsmæssigt forbundne importører om at fremlægge de oplysninger, der var anmodet om i indledningsmeddelelsen. Der var ingen ikke forretningsmæssigt forbundne importører, der gav sig til kende inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen.

Stikprøveudtagning af eksporterende producenter i Indien

| (9) | For at afgøre, om det var nødvendigt med stikprøveudtagning og i bekræftende fald at udtage en stikprøve, anmodede Kommissionen alle eksporterende producenter i Indien om at afgive de oplysninger, som der anmodes om i indledningsmeddelelsen. Endvidere anmodede Kommissionen Republikken Indiens repræsentation ved Den Europæiske Union om at identificere og/eller kontakte eventuelle andre eksporterende producenter, der kunne være interesseret i at deltage i undersøgelsen. |
| --- | --- |

(9)

For at afgøre, om det var nødvendigt med stikprøveudtagning og i bekræftende fald at udtage en stikprøve, anmodede Kommissionen alle eksporterende producenter i Indien om at afgive de oplysninger, som der anmodes om i indledningsmeddelelsen. Endvidere anmodede Kommissionen Republikken Indiens repræsentation ved Den Europæiske Union om at identificere og/eller kontakte eventuelle andre eksporterende producenter, der kunne være interesseret i at deltage i undersøgelsen.

| (10) | To eksporterende producenter i det pågældende land afgav de ønskede oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. De tegnede sig for 100 % af eksporten fra Indien i undersøgelsesperioden. Derfor besluttede Kommissionen, at det ikke var nødvendigt at anvende stikprøver. |
| --- | --- |

(10)

To eksporterende producenter i det pågældende land afgav de ønskede oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. De tegnede sig for 100 % af eksporten fra Indien i undersøgelsesperioden. Derfor besluttede Kommissionen, at det ikke var nødvendigt at anvende stikprøver.

1.2.2.   Besvarelser af spørgeskemaet

| (11) | Kommissionen sendte spørgeskemaer til de to indiske eksporterende producenter, som samarbejdede, til de tre EU-producenter og til brugere, der gav sig til kende inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. |
| --- | --- |

(11)

Kommissionen sendte spørgeskemaer til de to indiske eksporterende producenter, som samarbejdede, til de tre EU-producenter og til brugere, der gav sig til kende inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen.

| (12) | Der blev modtaget spørgeskemabesvarelser fra de to indiske eksporterende producenter, fra to EU-producenter og en lang række brugere. |
| --- | --- |

(12)

Der blev modtaget spørgeskemabesvarelser fra de to indiske eksporterende producenter, fra to EU-producenter og en lang række brugere.

1.2.3.   Kontrolbesøg

| (13) | Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige, for foreløbigt at kunne afgøre, om der var tale om dumping og deraf følgende skade, og om Unionens interesser blev berørt. Der blev gennemført kontrolbesøg i henhold til grundforordningens artikel 16 hos følgende virksomheder:

  EU-producenter







  — | SAINT-GOBAIN PAM, Pont-à-Mousson, Frankrig, SAINT-GOBAIN PAM ESPANA S.A., Madrid, Spanien, SAINT-GOBAIN PAM Deutschland GmbH, Saarbrücken, Tyskland |
| --- | --- | --- |

(13)

Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige, for foreløbigt at kunne afgøre, om der var tale om dumping og deraf følgende skade, og om Unionens interesser blev berørt. Der blev gennemført kontrolbesøg i henhold til grundforordningens artikel 16 hos følgende virksomheder:

EU-producenter

—

SAINT-GOBAIN PAM, Pont-à-Mousson, Frankrig, SAINT-GOBAIN PAM ESPANA S.A., Madrid, Spanien, SAINT-GOBAIN PAM Deutschland GmbH, Saarbrücken, Tyskland

| — | Duktus Rohrsysteme Wetzlar GmbH, Wetzlar, Tyskland |
| --- | --- |

—

Duktus Rohrsysteme Wetzlar GmbH, Wetzlar, Tyskland

Forretningsmæssigt forbundne salgsvirksomheder

| — | SAINT-GOBAIN PAM PORTUGAL S.A., Lissabon, Portugal |
| --- | --- |

—

SAINT-GOBAIN PAM PORTUGAL S.A., Lissabon, Portugal

| — | SAINT-GOBAIN PAM ITALIA S.p.A., Milano, Italien - |
| --- | --- |

—

SAINT-GOBAIN PAM ITALIA S.p.A., Milano, Italien -

| — | SAINT-GOBAIN PAM UK, Stanton-by-Dale, Det Forenede Kongerige |
| --- | --- |

—

SAINT-GOBAIN PAM UK, Stanton-by-Dale, Det Forenede Kongerige

| — | SGPS BELGIUM S.A., Landen, Belgien |
| --- | --- |

—

SGPS BELGIUM S.A., Landen, Belgien

Eksporterende producenter i Indien

| — | Electrosteel Castings Ltd, Kolkata, Indien, og dens forretningsmæssigt forbundne virksomhed Lanco Industries Limited (nu kendt som Srikalahasthi Pipes Limited), Andhra Pradesh, Indien. |
| --- | --- |

—

Electrosteel Castings Ltd, Kolkata, Indien, og dens forretningsmæssigt forbundne virksomhed Lanco Industries Limited (nu kendt som Srikalahasthi Pipes Limited), Andhra Pradesh, Indien.

| — | Jindal Saw Limited, New Delhi, Indien |
| --- | --- |

—

Jindal Saw Limited, New Delhi, Indien

Forretningsmæssigt forbundne importører/forhandlere

| — | Electrosteel Europe S.A., Frankrig, som har følgende filialer:






  — | Electrosteel Europe S.A. Sucursal En Espana, Spanien |
| --- | --- | --- |

—

Electrosteel Europe S.A., Frankrig, som har følgende filialer:

—

Electrosteel Europe S.A. Sucursal En Espana, Spanien

| — | Electrosteel Europe S.A. Succursale Italia, Italien |
| --- | --- |

—

Electrosteel Europe S.A. Succursale Italia, Italien

| — | Electrosteel Europe S.A. Niederlassung Deutschland, Tyskland |
| --- | --- |

—

Electrosteel Europe S.A. Niederlassung Deutschland, Tyskland

| — | Electrosteel Castings (UK) Ltd, Det Forenede Kongerige |
| --- | --- |

—

Electrosteel Castings (UK) Ltd, Det Forenede Kongerige

| — | Electrosteel Trading S.A. (Spanien) |
| --- | --- |

—

Electrosteel Trading S.A. (Spanien)

| — | Jindal Saw Italia SPA, Italien |
| --- | --- |

—

Jindal Saw Italia SPA, Italien

| — | Jindal Saw Pipeline Solutions Limited, Det Forenede Kongerige |
| --- | --- |

—

Jindal Saw Pipeline Solutions Limited, Det Forenede Kongerige

1.3.   Undersøgelsesperioden og den betragtede periode

| (14) | Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra 1. oktober 2013 til 30. september 2014 (»undersøgelsesperioden« eller »UP«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra 1. januar 2011 til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«). |
| --- | --- |

(14)

Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra 1. oktober 2013 til 30. september 2014 (»undersøgelsesperioden« eller »UP«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra 1. januar 2011 til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«).

2.   DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE

2.1.   Den pågældende vare

| (15) | Den pågældende vare er rør af duktilt støbejern (også kendt som kuglegrafitstøbejern) (»duktile støbejernsrør«) med oprindelse i Indien og i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 7303 00 10 og ex 7303 00 90. KN-koderne angives kun til orientering. |
| --- | --- |

(15)

Den pågældende vare er rør af duktilt støbejern (også kendt som kuglegrafitstøbejern) (»duktile støbejernsrør«) med oprindelse i Indien og i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 7303 00 10 og ex 7303 00 90. KN-koderne angives kun til orientering.

| (16) | Duktile støbejernsrør anvendes til drikkevandsforsyning, spildevandsafledning og kunstvanding af landbrugsjord. Vandtransport gennem duktile støbejernsrør kan baseres på tryk eller blot på tyngdekraften. Rørene er mellem 60 mm og 2 000 mm i diameter og er 5,5, 6,7 eller 8 meter lange. Indvendigt er de normalt foret med cement eller andre materialer, og udvendigt er de forzinket, malet eller omviklet af tape. De vigtigste slutbrugere er offentlige forsyningsvirksomheder. |
| --- | --- |

(16)

Duktile støbejernsrør anvendes til drikkevandsforsyning, spildevandsafledning og kunstvanding af landbrugsjord. Vandtransport gennem duktile støbejernsrør kan baseres på tryk eller blot på tyngdekraften. Rørene er mellem 60 mm og 2 000 mm i diameter og er 5,5, 6,7 eller 8 meter lange. Indvendigt er de normalt foret med cement eller andre materialer, og udvendigt er de forzinket, malet eller omviklet af tape. De vigtigste slutbrugere er offentlige forsyningsvirksomheder.

2.2.   Samme vare

| (17) | Undersøgelsen viste, at den vare, der produceres og sælges i Indien, har de samme grundlæggende fysiske, kemiske og tekniske egenskaber som den vare, der produceres og sælges i Unionen. |
| --- | --- |

(17)

Undersøgelsen viste, at den vare, der produceres og sælges i Indien, har de samme grundlæggende fysiske, kemiske og tekniske egenskaber som den vare, der produceres og sælges i Unionen.

| (18) | Kommissionens besluttede i denne fase, at disse varer derfor er samme vare, i henhold til grundforordningens artikel 1, stk. 4. |
| --- | --- |

(18)

Kommissionens besluttede i denne fase, at disse varer derfor er samme vare, i henhold til grundforordningens artikel 1, stk. 4.

3.   DUMPING

3.1.   Normal værdi

| (19) | Kommissionen undersøgte først, om det samlede hjemmemarkedssalg for hver samarbejdsvillig eksporterende producent var repræsentativt, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 2. Hjemmemarkedssalget er repræsentativt, når det samlede hjemmemarkedssalg af samme vare til uafhængige kunder på hjemmemarkedet for hver eksporterende producent udgør mindst 5 % af den samlede eksportsalgsmængde af den pågældende vare til Unionen i undersøgelsesperioden. På den baggrund var det samlede salg for hver af de eksporterende producenter af samme vare på hjemmemarkedet repræsentativt. |
| --- | --- |

(19)

Kommissionen undersøgte først, om det samlede hjemmemarkedssalg for hver samarbejdsvillig eksporterende producent var repræsentativt, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 2. Hjemmemarkedssalget er repræsentativt, når det samlede hjemmemarkedssalg af samme vare til uafhængige kunder på hjemmemarkedet for hver eksporterende producent udgør mindst 5 % af den samlede eksportsalgsmængde af den pågældende vare til Unionen i undersøgelsesperioden. På den baggrund var det samlede salg for hver af de eksporterende producenter af samme vare på hjemmemarkedet repræsentativt.

| (20) | Kommissionen undersøgte efterfølgende, hvilke varetyper solgt på hjemmemarkedet, der var identiske eller sammenlignelige med varetyper solgt med henblik på eksport til Unionen for de eksporterende producenter med repræsentativt hjemmemarkedssalg. |
| --- | --- |

(20)

Kommissionen undersøgte efterfølgende, hvilke varetyper solgt på hjemmemarkedet, der var identiske eller sammenlignelige med varetyper solgt med henblik på eksport til Unionen for de eksporterende producenter med repræsentativt hjemmemarkedssalg.

| (21) | Kommissionen undersøgte dernæst, om hjemmemarkedssalget for hver samarbejdsvillig eksporterende producent på hjemmemarkedet for hver varetype, der er identisk eller sammenlignelig med en varetype solgt med henblik på eksport til Unionen, var repræsentativt, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 2. Hjemmemarkedssalget af en varetype er repræsentativt, hvis det samlede hjemmemarkedssalg af denne varetype til uafhængige kunder i undersøgelsesperioden udgør mindst 5 % af den samlede eksportsalgsmængde af den identiske eller sammenlignelige varetype til Unionen. Kommissionen fastslog på dette grundlag, at hjemmemarkedssalget af visse varetyper ikke var repræsentativt, da det udgjorde mindre end 5 % af det samlede eksportsalg af den identiske eller sammenlignelige varetype til Unionen. |
| --- | --- |

(21)

Kommissionen undersøgte dernæst, om hjemmemarkedssalget for hver samarbejdsvillig eksporterende producent på hjemmemarkedet for hver varetype, der er identisk eller sammenlignelig med en varetype solgt med henblik på eksport til Unionen, var repræsentativt, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 2. Hjemmemarkedssalget af en varetype er repræsentativt, hvis det samlede hjemmemarkedssalg af denne varetype til uafhængige kunder i undersøgelsesperioden udgør mindst 5 % af den samlede eksportsalgsmængde af den identiske eller sammenlignelige varetype til Unionen. Kommissionen fastslog på dette grundlag, at hjemmemarkedssalget af visse varetyper ikke var repræsentativt, da det udgjorde mindre end 5 % af det samlede eksportsalg af den identiske eller sammenlignelige varetype til Unionen.

| (22) | Kommissionen fastsatte dernæst andelen af det fortjenstgivende salg til uafhængige kunder på hjemmemarkedet for hver varetype i undersøgelsesperioden for at afgøre, hvorvidt det faktiske salg på hjemmemarkedet skulle anvendes som grundlag for beregning af den normale værdi, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4. |
| --- | --- |

(22)

Kommissionen fastsatte dernæst andelen af det fortjenstgivende salg til uafhængige kunder på hjemmemarkedet for hver varetype i undersøgelsesperioden for at afgøre, hvorvidt det faktiske salg på hjemmemarkedet skulle anvendes som grundlag for beregning af den normale værdi, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4.

| (23) | Den normale værdi er baseret på den faktiske pris på hjemmemarkedet pr. varetype, uanset om salget har været fortjenstgivende eller ej, hvis:






  a) | salgsmængden af den varetype, som blev solgt til en nettopris, der svarede til eller lå over de beregnede produktionsomkostninger, udgjorde mere end 80 % af den samlede salgsmængde for denne varetype, og |
| --- | --- | --- |

(23)

Den normale værdi er baseret på den faktiske pris på hjemmemarkedet pr. varetype, uanset om salget har været fortjenstgivende eller ej, hvis:

a)

salgsmængden af den varetype, som blev solgt til en nettopris, der svarede til eller lå over de beregnede produktionsomkostninger, udgjorde mere end 80 % af den samlede salgsmængde for denne varetype, og

| b) | den vejede gennemsnitlige salgspris for denne varetype er lig med eller højere end enhedsproduktionsomkostningerne. |
| --- | --- |

b)

den vejede gennemsnitlige salgspris for denne varetype er lig med eller højere end enhedsproduktionsomkostningerne.

| (24) | I dette tilfælde er den normale værdi det vejede gennemsnit af priserne på alt salg på hjemmemarkedet af den pågældende varetype i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(24)

I dette tilfælde er den normale værdi det vejede gennemsnit af priserne på alt salg på hjemmemarkedet af den pågældende varetype i undersøgelsesperioden.

| (25) | Den normale værdi er den faktiske pris på hjemmemarkedet pr. varetype for kun det fortjenstgivende salg af varetyperne på hjemmemarkedet i undersøgelsesperioden, hvis:






  a) | mængden af fortjenstgivende salg af varetypen udgør højst 80 % af den samlede salgsmængde for denne varetype, eller |
| --- | --- | --- |

(25)

Den normale værdi er den faktiske pris på hjemmemarkedet pr. varetype for kun det fortjenstgivende salg af varetyperne på hjemmemarkedet i undersøgelsesperioden, hvis:

a)

mængden af fortjenstgivende salg af varetypen udgør højst 80 % af den samlede salgsmængde for denne varetype, eller

| b) | den vejede gennemsnitspris for denne varetype ligger under enhedsproduktionsomkostningerne. |
| --- | --- |

b)

den vejede gennemsnitspris for denne varetype ligger under enhedsproduktionsomkostningerne.

| (26) | Det hjemmemarkedssalg, der anvendtes til den normale værdi for de to samarbejdsvillige eksporterende producenter, foregik direkte til uafhængige kunder. Analysen af hjemmemarkedssalget viste, at noget af salget var fortjenstgivende, og at den vejede gennemsnitlige salgspris var højere end produktionsomkostningerne. For de varetyper, der var identiske eller sammenlignelige med varetyper solgt med henblik på eksport til Unionen, blev den normale værdi derfor beregnet som enten et vejet gennemsnit af priserne på alle salgstransaktioner på hjemmemarkedet eller, når det var relevant, som et vejet gennemsnit af det fortjenstgivende salg. |
| --- | --- |

(26)

Det hjemmemarkedssalg, der anvendtes til den normale værdi for de to samarbejdsvillige eksporterende producenter, foregik direkte til uafhængige kunder. Analysen af hjemmemarkedssalget viste, at noget af salget var fortjenstgivende, og at den vejede gennemsnitlige salgspris var højere end produktionsomkostningerne. For de varetyper, der var identiske eller sammenlignelige med varetyper solgt med henblik på eksport til Unionen, blev den normale værdi derfor beregnet som enten et vejet gennemsnit af priserne på alle salgstransaktioner på hjemmemarkedet eller, når det var relevant, som et vejet gennemsnit af det fortjenstgivende salg.

| (27) | For de varetyper hvor der ikke var noget eller kun et utilstrækkeligt hjemmemarkedssalg af den identiske eller sammenlignelige varetype af den samme vare i normal handel, eller når en varetype ikke blev solgt i repræsentative mængder på hjemmemarkedet, beregnede Kommissionen den normale værdi i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 3 og stk. 6. |
| --- | --- |

(27)

For de varetyper hvor der ikke var noget eller kun et utilstrækkeligt hjemmemarkedssalg af den identiske eller sammenlignelige varetype af den samme vare i normal handel, eller når en varetype ikke blev solgt i repræsentative mængder på hjemmemarkedet, beregnede Kommissionen den normale værdi i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 3 og stk. 6.

| (28) | Den normale værdi blev beregnet ved at tilføje følgende til de gennemsnitlige produktionsomkostninger for samme vare fremstillet af hver enkelt samarbejdsvillige eksporterende producent i undersøgelsesperioden:






  a) | den samarbejdsvillige eksporterende producents vejede gennemsnitlige salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (»SA&G«) ved hjemmemarkedssalg af samme vare i normal handel i løbet af undersøgelsesperioden, og |
| --- | --- | --- |

(28)

Den normale værdi blev beregnet ved at tilføje følgende til de gennemsnitlige produktionsomkostninger for samme vare fremstillet af hver enkelt samarbejdsvillige eksporterende producent i undersøgelsesperioden:

a)

den samarbejdsvillige eksporterende producents vejede gennemsnitlige salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (»SA&G«) ved hjemmemarkedssalg af samme vare i normal handel i løbet af undersøgelsesperioden, og

| b) | det vejede gennemsnit af den samarbejdsvillige eksporterende producents fortjeneste ved hjemmemarkedssalg af samme vare i normal handel i løbet af undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

b)

det vejede gennemsnit af den samarbejdsvillige eksporterende producents fortjeneste ved hjemmemarkedssalg af samme vare i normal handel i løbet af undersøgelsesperioden.

| (29) | Klageren hævdede, at den indiske eksportafgift på jernmalm, der udgjorde 30 % i undersøgelsesperioden, førte til et fald i hjemmemarkedspriserne for jernmalm og reducerede de eksporterende producenters omkostninger til den vigtigste råvare til 40 % af prisen på verdensmarkedet, hvilket angiveligt betød, at EU's cif-eksportpriser på duktile støbejernsrør udgjorde 40-100 EUR/ton eller 8-17 % af eksportprisen. Under disse omstændigheder anmodede klageren om, at den normale værdi blev justeret i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(29)

Klageren hævdede, at den indiske eksportafgift på jernmalm, der udgjorde 30 % i undersøgelsesperioden, førte til et fald i hjemmemarkedspriserne for jernmalm og reducerede de eksporterende producenters omkostninger til den vigtigste råvare til 40 % af prisen på verdensmarkedet, hvilket angiveligt betød, at EU's cif-eksportpriser på duktile støbejernsrør udgjorde 40-100 EUR/ton eller 8-17 % af eksportprisen. Under disse omstændigheder anmodede klageren om, at den normale værdi blev justeret i overensstemmelse hermed.

| (30) | De eksporterende producenter hævdede, at de priser, som de indkøber jernmalm til i Indien, svarer til priserne for det jernmalm, der eksporteres fra Indien. Endvidere hævdede en af de eksporterende producenter — men først efter at kontrolbesøgene i Indien havde fundet sted — at vedkommende var begyndt at købe jernmalm fra tredjelande efter undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(30)

De eksporterende producenter hævdede, at de priser, som de indkøber jernmalm til i Indien, svarer til priserne for det jernmalm, der eksporteres fra Indien. Endvidere hævdede en af de eksporterende producenter — men først efter at kontrolbesøgene i Indien havde fundet sted — at vedkommende var begyndt at købe jernmalm fra tredjelande efter undersøgelsesperioden.

| (31) | De hidtidigt indsamlede undersøgelsesresultater gav ikke Kommissionen mulighed for foreløbigt at konstatere, om de indiske hjemmemarkedspriser for jernmalm bliver holdt nede i forhold til andre markeder. |
| --- | --- |

(31)

De hidtidigt indsamlede undersøgelsesresultater gav ikke Kommissionen mulighed for foreløbigt at konstatere, om de indiske hjemmemarkedspriser for jernmalm bliver holdt nede i forhold til andre markeder.

| (32) | EU-erhvervsgrenens og de eksporterende producenters påstande kunne derfor ikke efterprøves i denne fase af undersøgelsen og vil blive undersøgt nærmere i den endelige fase af undersøgelsen samt i den parallelle antisubsidieundersøgelse. |
| --- | --- |

(32)

EU-erhvervsgrenens og de eksporterende producenters påstande kunne derfor ikke efterprøves i denne fase af undersøgelsen og vil blive undersøgt nærmere i den endelige fase af undersøgelsen samt i den parallelle antisubsidieundersøgelse.

3.2.   Eksportpris

| (33) | De eksporterende producenter eksporterede primært til Unionen gennem forretningsmæssigt forbundne virksomheder, der fungerede som importører. Eksport direkte til uafhængige kunder udgjorde kun ca. 1 % af deres samlede eksport til Unionen. |
| --- | --- |

(33)

De eksporterende producenter eksporterede primært til Unionen gennem forretningsmæssigt forbundne virksomheder, der fungerede som importører. Eksport direkte til uafhængige kunder udgjorde kun ca. 1 % af deres samlede eksport til Unionen.

| (34) | Når de eksporterende producenter eksporterede den pågældende vare direkte til uafhængige kunder i Unionen, var eksportprisen fastsat som den pris, der faktisk var betalt eller skulle betales for den pågældende vare ved eksportsalg til Unionen, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8. |
| --- | --- |

(34)

Når de eksporterende producenter eksporterede den pågældende vare direkte til uafhængige kunder i Unionen, var eksportprisen fastsat som den pris, der faktisk var betalt eller skulle betales for den pågældende vare ved eksportsalg til Unionen, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.

| (35) | Når de eksporterende producenter eksporterede den pågældende vare til Unionen gennem forretningsmæssigt forbundne virksomheder, der fungerede som importører, blev eksportprisen fastsat på grundlag af den importerede vares pris ved første videresalg til uafhængige kunder i Unionen, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 9. I dette tilfælde blev prisen justeret for alle omkostninger, der påløb mellem import og videresalg, herunder SA&G-omkostninger, samt for fortjeneste. I mangel af samarbejde fra de ikke forretningsmæssigt forbundne importører blev der anvendt en gennemsnitlig fortjeneste på 3,7 %, hvilket var baseret på oplysninger fra klagen. |
| --- | --- |

(35)

Når de eksporterende producenter eksporterede den pågældende vare til Unionen gennem forretningsmæssigt forbundne virksomheder, der fungerede som importører, blev eksportprisen fastsat på grundlag af den importerede vares pris ved første videresalg til uafhængige kunder i Unionen, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 9. I dette tilfælde blev prisen justeret for alle omkostninger, der påløb mellem import og videresalg, herunder SA&G-omkostninger, samt for fortjeneste. I mangel af samarbejde fra de ikke forretningsmæssigt forbundne importører blev der anvendt en gennemsnitlig fortjeneste på 3,7 %, hvilket var baseret på oplysninger fra klagen.

| (36) | En af de eksporterende producenter hævdede, at i stedet for at anvende grundforordningens artikel 2, stk. 9, burde eksportprisen være baseret på de interne afregningspriser mellem den eksporterende producent og dennes forretningsmæssigt forbundne virksomheder i Unionen. Vedkommende hævdede, at disse priser er pålidelige, da nogle medlemsstaters told- og skattemyndigheder (med henblik på moms og indkomstskat) accepterede, at transaktionerne mellem modervirksomheden og forhandlerne er indgået på armslængdevilkår. |
| --- | --- |

(36)

En af de eksporterende producenter hævdede, at i stedet for at anvende grundforordningens artikel 2, stk. 9, burde eksportprisen være baseret på de interne afregningspriser mellem den eksporterende producent og dennes forretningsmæssigt forbundne virksomheder i Unionen. Vedkommende hævdede, at disse priser er pålidelige, da nogle medlemsstaters told- og skattemyndigheder (med henblik på moms og indkomstskat) accepterede, at transaktionerne mellem modervirksomheden og forhandlerne er indgået på armslængdevilkår.

| (37) | Kommissionen afviste foreløbigt denne påstand af følgende årsager. For det første adskiller formålet med toldmyndighedernes kontrol sig væsentligt fra den, Kommissionen foretager i forbindelse med en antidumpingundersøgelse. I dette tilfælde havde toldmyndighederne intet incitament til at anfægte de angivne eksportpriser, da toldsatsen var lig nul. Desuden modtog Kommissionen ikke tilstrækkeligt bevis for, at skattemyndighederne udtrykkeligt accepterede eksportpriserne mellem den eksporterende producent og dennes forretningsmæssigt forbundne virksomheder i Unionen. |
| --- | --- |

(37)

Kommissionen afviste foreløbigt denne påstand af følgende årsager. For det første adskiller formålet med toldmyndighedernes kontrol sig væsentligt fra den, Kommissionen foretager i forbindelse med en antidumpingundersøgelse. I dette tilfælde havde toldmyndighederne intet incitament til at anfægte de angivne eksportpriser, da toldsatsen var lig nul. Desuden modtog Kommissionen ikke tilstrækkeligt bevis for, at skattemyndighederne udtrykkeligt accepterede eksportpriserne mellem den eksporterende producent og dennes forretningsmæssigt forbundne virksomheder i Unionen.

| (38) | For det andet kunne påstanden om, at toldmyndighederne accepterede de eksportpriser, der var opstået ved armslængdeprincippet, heller ikke accepteres, da virksomheden under alle omstændigheder får godtgjort den moms, der opkræves, i det øjeblik virksomheden videresælger de importerede varer. |
| --- | --- |

(38)

For det andet kunne påstanden om, at toldmyndighederne accepterede de eksportpriser, der var opstået ved armslængdeprincippet, heller ikke accepteres, da virksomheden under alle omstændigheder får godtgjort den moms, der opkræves, i det øjeblik virksomheden videresælger de importerede varer.

| (39) | Slutteligt henviste den eksporterende producent til to af Rådets forordninger, hvor interne afregningspriser var blevet accepteret (4). I de to pågældende tilfælde kunne Kommissionen dog sammenligne salget gennem forretningsmæssigt forbundne importører med salget gennem ikke forretningsmæssigt forbundne virksomheder, hvilket var umuligt i den foreliggende sag, da salget gennem ikke forretningsmæssigt forbundne importører ikke var repræsentativt (ca. 1 % af det samlede salg til EU). |
| --- | --- |

(39)

Slutteligt henviste den eksporterende producent til to af Rådets forordninger, hvor interne afregningspriser var blevet accepteret (4). I de to pågældende tilfælde kunne Kommissionen dog sammenligne salget gennem forretningsmæssigt forbundne importører med salget gennem ikke forretningsmæssigt forbundne virksomheder, hvilket var umuligt i den foreliggende sag, da salget gennem ikke forretningsmæssigt forbundne importører ikke var repræsentativt (ca. 1 % af det samlede salg til EU).

| (40) | Hvad angår den anden eksporterende producent, så blev en del af det samlede eksportsalg (ca. 10-17 %) ikke videresolgt i den stand, hvorunder det blev indført, da det blev behandlet af en forretningsmæssigt forbundet virksomhed i Italien. Denne forretningsmæssigt forbundne virksomhed importerede halvforarbejdede (rå) rør, som derefter blev videreforarbejdet med en ydre belægning (zink) og en indvendig belægning (cement). Både de rå, importerede rør og de færdige rør er inkluderet i den pågældende vare. Udførelsen af den indvendige og udvendige belægning på rørene kræver betydelige investeringer i maskiner og udstyr, råvarer samt en del medarbejdere med særlige kvalifikationer. |
| --- | --- |

(40)

Hvad angår den anden eksporterende producent, så blev en del af det samlede eksportsalg (ca. 10-17 %) ikke videresolgt i den stand, hvorunder det blev indført, da det blev behandlet af en forretningsmæssigt forbundet virksomhed i Italien. Denne forretningsmæssigt forbundne virksomhed importerede halvforarbejdede (rå) rør, som derefter blev videreforarbejdet med en ydre belægning (zink) og en indvendig belægning (cement). Både de rå, importerede rør og de færdige rør er inkluderet i den pågældende vare. Udførelsen af den indvendige og udvendige belægning på rørene kræver betydelige investeringer i maskiner og udstyr, råvarer samt en del medarbejdere med særlige kvalifikationer.

| (41) | Hvis varerne ikke videresælges i den stand, hvori de er indført, kan Kommissionen i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 9, beregne eksportprisen »på ethvert rimeligt grundlag«. I denne sag har Kommissionen foreløbigt besluttet at justere den pris, hvortil den forarbejdede vare først blev videresolgt til uafhængige kunder i Unionen for alle omkostninger, der påløb mellem import og videresalg (undtagen forarbejdningsomkostninger), SA&G samt fortjeneste. For så vidt angår de forarbejdningsomkostninger, der er påløbet inden for Unionen, vil Kommissionen fortsætte undersøgelsen for at afgøre, om en justering er hensigtsmæssig og på hvilket niveau. Af mangel på andre rimelige sammenligningsgrundlag blev der anvendt en gennemsnitlig fortjeneste på 3,7 % for ikke forretningsmæssigt forbundne importører, hvilket var baseret på oplysninger fra klagen. Begrundelserne for beregningen af eksportprisen på dette grundlag er følgende:






  — | De rå, importerede rør sælges ikke på EU-markedet, da de ikke kan anvendes til vandforsyning eller spildevand uden yderligere forarbejdning. Af samme grund sælges rå rør heller ikke på hjemmemarkedet i Indien. |
| --- | --- | --- |

(41)

Hvis varerne ikke videresælges i den stand, hvori de er indført, kan Kommissionen i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 9, beregne eksportprisen »på ethvert rimeligt grundlag«. I denne sag har Kommissionen foreløbigt besluttet at justere den pris, hvortil den forarbejdede vare først blev videresolgt til uafhængige kunder i Unionen for alle omkostninger, der påløb mellem import og videresalg (undtagen forarbejdningsomkostninger), SA&G samt fortjeneste. For så vidt angår de forarbejdningsomkostninger, der er påløbet inden for Unionen, vil Kommissionen fortsætte undersøgelsen for at afgøre, om en justering er hensigtsmæssig og på hvilket niveau. Af mangel på andre rimelige sammenligningsgrundlag blev der anvendt en gennemsnitlig fortjeneste på 3,7 % for ikke forretningsmæssigt forbundne importører, hvilket var baseret på oplysninger fra klagen. Begrundelserne for beregningen af eksportprisen på dette grundlag er følgende:

—

De rå, importerede rør sælges ikke på EU-markedet, da de ikke kan anvendes til vandforsyning eller spildevand uden yderligere forarbejdning. Af samme grund sælges rå rør heller ikke på hjemmemarkedet i Indien.

| — | I betragtning af forarbejdningsomkostningernes størrelse, som er anselige på grund af det udstyr, de råvarer og den arbejdskraft, der er nødvendig for at omdanne de rå, importerede rør til en anvendelig vare, ville et fradrag for disse omkostninger — som er langt højere end udgifterne til at færdiggøre en vare i overensstemmelse med kundekravene — føre til et urimeligt og kunstigt resultat. |
| --- | --- |

—

I betragtning af forarbejdningsomkostningernes størrelse, som er anselige på grund af det udstyr, de råvarer og den arbejdskraft, der er nødvendig for at omdanne de rå, importerede rør til en anvendelig vare, ville et fradrag for disse omkostninger — som er langt højere end udgifterne til at færdiggøre en vare i overensstemmelse med kundekravene — føre til et urimeligt og kunstigt resultat.

| (42) | For så vidt angår andre varer, der blev importeret, havde begge eksporterende producenter en forretningsmæssigt forbundet importør i Det Forenede Kongerige, som videreforarbejdede de importerede rør ved at tilføje flanger og skære dem i mindre stykker. |
| --- | --- |

(42)

For så vidt angår andre varer, der blev importeret, havde begge eksporterende producenter en forretningsmæssigt forbundet importør i Det Forenede Kongerige, som videreforarbejdede de importerede rør ved at tilføje flanger og skære dem i mindre stykker.

| (43) | Kommissionen beregnede foreløbigt eksportprisen for disse andre varer i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 9, ved at justere den pris, hvortil den importerede vare først blev videresolgt til uafhængige kunder i Unionen, for alle omkostninger, der påløb mellem import og videresalg, herunder forarbejdningsomkostningerne i Unionen og SA&G, og for fortjeneste, for at bringe prisniveauet tilbage til prisen på den uforarbejdede (utilskårede og/eller uden flanger) vare. Af mangel på andre rimelige sammenligningsgrundlag blev der anvendt en gennemsnitlig fortjeneste på 3,7 % for ikke forretningsmæssigt forbundne importører, hvilket var baseret på oplysninger fra klagen. |
| --- | --- |

(43)

Kommissionen beregnede foreløbigt eksportprisen for disse andre varer i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 9, ved at justere den pris, hvortil den importerede vare først blev videresolgt til uafhængige kunder i Unionen, for alle omkostninger, der påløb mellem import og videresalg, herunder forarbejdningsomkostningerne i Unionen og SA&G, og for fortjeneste, for at bringe prisniveauet tilbage til prisen på den uforarbejdede (utilskårede og/eller uden flanger) vare. Af mangel på andre rimelige sammenligningsgrundlag blev der anvendt en gennemsnitlig fortjeneste på 3,7 % for ikke forretningsmæssigt forbundne importører, hvilket var baseret på oplysninger fra klagen.

| (44) | En af de eksporterende producenter fremførte, at for de varetyper, der ikke blev videresolgt i samme stand, hvori de blev importeret, fordi de blev forarbejdet af en forretningsmæssigt forbundet virksomhed, burde Kommissionen ikke beregne eksportprisen på grundlag af salgspriserne til de første uafhængige kunder, men snarere på grundlag af den eksporterende producents direkte salg til Unionen, eventuelt suppleret med virksomhedens eksportpriser til uafhængige kunder i tredjelande. |
| --- | --- |

(44)

En af de eksporterende producenter fremførte, at for de varetyper, der ikke blev videresolgt i samme stand, hvori de blev importeret, fordi de blev forarbejdet af en forretningsmæssigt forbundet virksomhed, burde Kommissionen ikke beregne eksportprisen på grundlag af salgspriserne til de første uafhængige kunder, men snarere på grundlag af den eksporterende producents direkte salg til Unionen, eventuelt suppleret med virksomhedens eksportpriser til uafhængige kunder i tredjelande.

| (45) | Kommissionen konkluderede foreløbigt, at den foreslåede fremgangsmåde burde afvises. For det første var den eksporterende producents direkte salg til Unionen meget lavt i løbet af undersøgelsesperioden, både hvad angår mængde og værdi, og er således ikke repræsentativt. For det andet udgør salget til tredjelande ikke et rimeligt grundlag, da det ikke i tilstrækkelig grad afspejler den eksporterende producents økonomiske position og adfærd på EU-markedet, navnlig i betragtning af, at den eksporterende producent rent faktisk solgte meget til Unionen via forretningsmæssigt forbundne forhandlere i samme periode. |
| --- | --- |

(45)

Kommissionen konkluderede foreløbigt, at den foreslåede fremgangsmåde burde afvises. For det første var den eksporterende producents direkte salg til Unionen meget lavt i løbet af undersøgelsesperioden, både hvad angår mængde og værdi, og er således ikke repræsentativt. For det andet udgør salget til tredjelande ikke et rimeligt grundlag, da det ikke i tilstrækkelig grad afspejler den eksporterende producents økonomiske position og adfærd på EU-markedet, navnlig i betragtning af, at den eksporterende producent rent faktisk solgte meget til Unionen via forretningsmæssigt forbundne forhandlere i samme periode.

| (46) | Den eksporterende producent fremførte også, at justeringerne af prisen burde begrænses til de omkostninger, der »påløb mellem import og videresalg« og således med rimelighed burde relatere til videresalgsprocessen. Af den grund kan disse omkostninger for eksempel ikke inkludere SA&G, som normalt afholdes af en producent, en forarbejdningsvirksomhed eller en eksportør. SA&G hos de forretningsmæssigt forbundne virksomheder i Unionen kunne ikke med rimelighed siges at være en omkostning for en almindelig importør. Den eksporterende producent og dens forretningsmæssigt forbundne virksomheder i Unionen udgør angiveligt én enkelt økonomisk enhed, hvilket ville påvirke den type justering, der kan foretages ved beregning af eksportprisen. |
| --- | --- |

(46)

Den eksporterende producent fremførte også, at justeringerne af prisen burde begrænses til de omkostninger, der »påløb mellem import og videresalg« og således med rimelighed burde relatere til videresalgsprocessen. Af den grund kan disse omkostninger for eksempel ikke inkludere SA&G, som normalt afholdes af en producent, en forarbejdningsvirksomhed eller en eksportør. SA&G hos de forretningsmæssigt forbundne virksomheder i Unionen kunne ikke med rimelighed siges at være en omkostning for en almindelig importør. Den eksporterende producent og dens forretningsmæssigt forbundne virksomheder i Unionen udgør angiveligt én enkelt økonomisk enhed, hvilket ville påvirke den type justering, der kan foretages ved beregning af eksportprisen.

| (47) | Virksomheden fremførte endvidere, at de SA&G samt den fortjeneste, der anvendes til beregning af eksportprisen burde genberegnes, så de kun vedrørte importørens aktivitet. |
| --- | --- |

(47)

Virksomheden fremførte endvidere, at de SA&G samt den fortjeneste, der anvendes til beregning af eksportprisen burde genberegnes, så de kun vedrørte importørens aktivitet.

| (48) | Hvad angår argumentet om, at justeringerne burde begrænses til omkostninger, der »påløb mellem import og videresalg«, henviser Kommissionen til EU-domstolenes faste retspraksis, hvor grundforordningens artikel 2, stk. 9, ikke udelukker justeringer for omkostninger, der påløber før import, da disse omkostninger normalt afholdes af importøren. Det følger desuden af denne retspraksis, at eksistensen af en enkelt økonomisk enhed ikke påvirker hverken anvendelsen eller de justeringer, der er anført i grundforordningens artikel 2, stk. 9. Denne retspraksis indebærer også, at dét, at den forretningsmæssigt forbundne virksomhed kun udfører visse funktioner, ikke er en hindring for anvendelsen af grundforordningens artikel 2, stk. 9, men afspejles i, at der kan fratrækkes et lavere beløb for SA&G fra prisen for videresalg af den pågældende vare til den første uafhængige køber. Under alle omstændigheder ligger bevisbyrden hos den interesserede part, som påtænker at anfægte omfanget af de justeringer, der blev foretaget på grundlag af grundforordningens artikel 2, stk. 9. Hvis denne part finder, at justeringerne er for omfattende, må den fremvise konkrete undersøgelsesresultater og beregninger, som berettiger kravene, herunder især den alternative eksportpris. Da Kommissionen er af den opfattelse, at de SA&G, der er anvendt foreløbigt til beregning af eksportprisen, afspejler de funktioner, der udføres af de forretningsmæssigt forbundne virksomheder, afviste den foreløbigt disse krav. |
| --- | --- |

(48)

Hvad angår argumentet om, at justeringerne burde begrænses til omkostninger, der »påløb mellem import og videresalg«, henviser Kommissionen til EU-domstolenes faste retspraksis, hvor grundforordningens artikel 2, stk. 9, ikke udelukker justeringer for omkostninger, der påløber før import, da disse omkostninger normalt afholdes af importøren. Det følger desuden af denne retspraksis, at eksistensen af en enkelt økonomisk enhed ikke påvirker hverken anvendelsen eller de justeringer, der er anført i grundforordningens artikel 2, stk. 9. Denne retspraksis indebærer også, at dét, at den forretningsmæssigt forbundne virksomhed kun udfører visse funktioner, ikke er en hindring for anvendelsen af grundforordningens artikel 2, stk. 9, men afspejles i, at der kan fratrækkes et lavere beløb for SA&G fra prisen for videresalg af den pågældende vare til den første uafhængige køber. Under alle omstændigheder ligger bevisbyrden hos den interesserede part, som påtænker at anfægte omfanget af de justeringer, der blev foretaget på grundlag af grundforordningens artikel 2, stk. 9. Hvis denne part finder, at justeringerne er for omfattende, må den fremvise konkrete undersøgelsesresultater og beregninger, som berettiger kravene, herunder især den alternative eksportpris. Da Kommissionen er af den opfattelse, at de SA&G, der er anvendt foreløbigt til beregning af eksportprisen, afspejler de funktioner, der udføres af de forretningsmæssigt forbundne virksomheder, afviste den foreløbigt disse krav.

3.3.   Sammenligning

| (49) | Kommissionen sammenlignede den normale værdi og eksportprisen hos de samarbejdsvillige eksporterende producenter på grundlag af priserne ab fabrik. |
| --- | --- |

(49)

Kommissionen sammenlignede den normale værdi og eksportprisen hos de samarbejdsvillige eksporterende producenter på grundlag af priserne ab fabrik.

| (50) | Klageren anmodede Kommissionen om at anvende den særlige metode, der benyttes ved målrettet dumping, der er fastsat i grundforordningens artikel 2, stk. 11, andet punktum, fordi der foreligger et eksportprismønster, som er meget forskelligt for forskellige købere og regioner, som vil resultere i betydeligt højere dumpingmargener, når indiske eksportører målretter deres eksport mod Storbritannien, Spanien, Italien og Frankrig og visse store kunder. |
| --- | --- |

(50)

Klageren anmodede Kommissionen om at anvende den særlige metode, der benyttes ved målrettet dumping, der er fastsat i grundforordningens artikel 2, stk. 11, andet punktum, fordi der foreligger et eksportprismønster, som er meget forskelligt for forskellige købere og regioner, som vil resultere i betydeligt højere dumpingmargener, når indiske eksportører målretter deres eksport mod Storbritannien, Spanien, Italien og Frankrig og visse store kunder.

| (51) | Kommissionen afviste foreløbigt påstandene om målrettet dumping, da klageren ikke fremlagde tilstrækkelige beviser til støtte for sin påstand. Det eneste, der blev fremlagt, var data fra Eurostat, der viste, at størstedelen af eksporten til Unionen fra de eksporterende producenter blev ført ind udelukkende gennem fire medlemsstater. Eksporten kunne dog efterfølgende også sendes til andre medlemsstater. Men hvad der er endnu vigtigere er, at der ikke blev fremlagt beviser, der viste en prisforskel mellem medlemsstaterne. |
| --- | --- |

(51)

Kommissionen afviste foreløbigt påstandene om målrettet dumping, da klageren ikke fremlagde tilstrækkelige beviser til støtte for sin påstand. Det eneste, der blev fremlagt, var data fra Eurostat, der viste, at størstedelen af eksporten til Unionen fra de eksporterende producenter blev ført ind udelukkende gennem fire medlemsstater. Eksporten kunne dog efterfølgende også sendes til andre medlemsstater. Men hvad der er endnu vigtigere er, at der ikke blev fremlagt beviser, der viste en prisforskel mellem medlemsstaterne.

| (52) | Kommissionen kunne desuden ikke fastslå, at der var tale om et eksportprismønster, som var meget forskelligt for forskellige købere og regioner. Undersøgelsen viste, at EU-producenternes salgspriser var lavere i nogle medlemsstater end for EU-gennemsnittet, men det kunne ikke konkluderes, at det var som følge af målrettet dumping, navnlig fordi dette også var tilfældet, inden de indiske eksporterende producenter begyndte at eksportere til Unionen. |
| --- | --- |

(52)

Kommissionen kunne desuden ikke fastslå, at der var tale om et eksportprismønster, som var meget forskelligt for forskellige købere og regioner. Undersøgelsen viste, at EU-producenternes salgspriser var lavere i nogle medlemsstater end for EU-gennemsnittet, men det kunne ikke konkluderes, at det var som følge af målrettet dumping, navnlig fordi dette også var tilfældet, inden de indiske eksporterende producenter begyndte at eksportere til Unionen.

| (53) | I de tilfælde, hvor det var begrundet i behovet for at sikre en rimelig sammenligning, justerede Kommissionen den normale værdi og/eller eksportprisen for forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev foretaget justeringer for fragt- og forsikringsomkostninger, håndtering, emballage, kreditomkostninger, bankgebyrer, provision, importafgifter og omkostninger efter salget. Imidlertid blev der ikke foretaget nogen justering for toldgodtgørelse, da de eksporterende producenter ikke var i stand til at bevise, at den afgift, der enten ikke var betalt, eller som var tilbagebetalt ved eksportsalg, var medregnet i hjemmemarkedsprisen. |
| --- | --- |

(53)

I de tilfælde, hvor det var begrundet i behovet for at sikre en rimelig sammenligning, justerede Kommissionen den normale værdi og/eller eksportprisen for forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev foretaget justeringer for fragt- og forsikringsomkostninger, håndtering, emballage, kreditomkostninger, bankgebyrer, provision, importafgifter og omkostninger efter salget. Imidlertid blev der ikke foretaget nogen justering for toldgodtgørelse, da de eksporterende producenter ikke var i stand til at bevise, at den afgift, der enten ikke var betalt, eller som var tilbagebetalt ved eksportsalg, var medregnet i hjemmemarkedsprisen.

| (54) | De indiske eksporterende producenter fremførte på et meget sent tidspunkt i undersøgelsen den påstand, at der er betydelige fysiske forskelle inden for varekontrolnumre, der burde berettige til justeringer for at sikre en retfærdig prissammenligning eller udelukkelse af visse særlige varer, der sælges af klageren. De oplysninger, der viste sådanne forskelle i fysiske egenskaber samt den potentielle fordel ved justeringerne, var ikke tilstrækkeligt underbyggede til, at der kunne tages stilling til påstanden på dette stadium af undersøgelsen. Påstanden afvises derfor foreløbigt. |
| --- | --- |

(54)

De indiske eksporterende producenter fremførte på et meget sent tidspunkt i undersøgelsen den påstand, at der er betydelige fysiske forskelle inden for varekontrolnumre, der burde berettige til justeringer for at sikre en retfærdig prissammenligning eller udelukkelse af visse særlige varer, der sælges af klageren. De oplysninger, der viste sådanne forskelle i fysiske egenskaber samt den potentielle fordel ved justeringerne, var ikke tilstrækkeligt underbyggede til, at der kunne tages stilling til påstanden på dette stadium af undersøgelsen. Påstanden afvises derfor foreløbigt.

3.4.   Dumpingmargener

| (55) | For de samarbejdsvillige eksporterende producenter sammenlignede Kommissionen den vejede gennemsnitlige normale værdi for hver type af samme vare med den vejede gennemsnitlige eksportpris for den tilsvarende type af den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12. |
| --- | --- |

(55)

For de samarbejdsvillige eksporterende producenter sammenlignede Kommissionen den vejede gennemsnitlige normale værdi for hver type af samme vare med den vejede gennemsnitlige eksportpris for den tilsvarende type af den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12.

| (56) | Samarbejdsniveauet er højt i denne sag, fordi de pågældende eksporterende producenters import udgjorde 100 % af den samlede eksport til Unionen i løbet af undersøgelsesperioden. På det grundlag besluttede Kommissionen at basere restdumpingmargenen på niveauet for den samarbejdsvillige virksomhed, der havde den højeste dumpingmargen. |
| --- | --- |

(56)

Samarbejdsniveauet er højt i denne sag, fordi de pågældende eksporterende producenters import udgjorde 100 % af den samlede eksport til Unionen i løbet af undersøgelsesperioden. På det grundlag besluttede Kommissionen at basere restdumpingmargenen på niveauet for den samarbejdsvillige virksomhed, der havde den højeste dumpingmargen.

| (57) | De midlertidige dumpingmargener, udtrykt i procent af cif-prisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, fastsættes til følgende:






  Virksomhedens navn | Midlertidig dumpingmargen |
| --- | --- | --- |
| Jindal Saw Ltd | 31,2 % |
| Electrosteel Casting Ltd | 15,3 % |
| Alle andre virksomheder | 31,2 % |

(57)

De midlertidige dumpingmargener, udtrykt i procent af cif-prisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, fastsættes til følgende:

Virksomhedens navn

Midlertidig dumpingmargen

Jindal Saw Ltd

31,2 %

Electrosteel Casting Ltd

15,3 %

Alle andre virksomheder

31,2 %

4.   SKADE

4.1.   Definition af EU-erhvervsgrenen og EU-produktionen

| (58) | Den samme vare blev fremstillet af tre EU-producenter i undersøgelsesperioden. De udgør »EU-erhvervsgrenen«, som omhandlet i grundforordningens artikel 4, stk. 1. |
| --- | --- |

(58)

Den samme vare blev fremstillet af tre EU-producenter i undersøgelsesperioden. De udgør »EU-erhvervsgrenen«, som omhandlet i grundforordningens artikel 4, stk. 1.

| (59) | Da der kun er tre EU-producenter, og SG PAM Group leverede oplysningerne for sine dattervirksomheder og skønnene for den eneste ikke samarbejdsvillige EU-producent, forelægges alle tal i indekseret form eller i intervaller for at beskytte fortroligheden i relation til den anden EU-producent, som samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen. |
| --- | --- |

(59)

Da der kun er tre EU-producenter, og SG PAM Group leverede oplysningerne for sine dattervirksomheder og skønnene for den eneste ikke samarbejdsvillige EU-producent, forelægges alle tal i indekseret form eller i intervaller for at beskytte fortroligheden i relation til den anden EU-producent, som samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen.

| (60) | Den samlede EU-produktion i undersøgelsesperioden blev fastsat til [550 000-650 000] ton. Kommissionen fastsatte den samlede EU-produktion på grundlag af alle de foreliggende oplysninger om EU-erhvervsgrenen, herunder oplysninger anført i klagen for den ikke samarbejdsvillige producent samt oplysninger, der blev indhentet fra samarbejdsvillige EU-producenter i løbet af undersøgelsen. Som anført i betragtning 7 er der kun tre producenter i Unionen, og de to samarbejdende virksomheder tegner sig for ca. 96 % af den samlede produktion i Unionen. |
| --- | --- |

(60)

Den samlede EU-produktion i undersøgelsesperioden blev fastsat til [550 000-650 000] ton. Kommissionen fastsatte den samlede EU-produktion på grundlag af alle de foreliggende oplysninger om EU-erhvervsgrenen, herunder oplysninger anført i klagen for den ikke samarbejdsvillige producent samt oplysninger, der blev indhentet fra samarbejdsvillige EU-producenter i løbet af undersøgelsen. Som anført i betragtning 7 er der kun tre producenter i Unionen, og de to samarbejdende virksomheder tegner sig for ca. 96 % af den samlede produktion i Unionen.

4.2.   EU-forbruget

| (61) | Kommissionen fastsatte EU-forbruget på grundlag af EU-erhvervsgrenens samlede salgsmængde i Unionen plus importen fra tredjelande til Unionen. Kommissionen fastsatte EU-erhvervsgrenens samlede salg på grundlag af de indsamlede data fra samarbejdsvillige producenter og oplysningerne i klagen for den ikke samarbejdsvillige producent. Importmængderne er indhentet fra Eurostats data. |
| --- | --- |

(61)

Kommissionen fastsatte EU-forbruget på grundlag af EU-erhvervsgrenens samlede salgsmængde i Unionen plus importen fra tredjelande til Unionen. Kommissionen fastsatte EU-erhvervsgrenens samlede salg på grundlag af de indsamlede data fra samarbejdsvillige producenter og oplysningerne i klagen for den ikke samarbejdsvillige producent. Importmængderne er indhentet fra Eurostats data.

| (62) | EU-forbruget udviklede sig således:

  EU-forbruget | 2011 | 2012 | 2013 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks | 100 | 84 | 83 | 97 |
| Kilde: Spørgeskemabesvarelser, oplysninger i klagen samt Eurostat. |

(62)

EU-forbruget udviklede sig således:

EU-forbruget

2011

2012

2013

UP

Indeks

100

84

83

97

Kilde: Spørgeskemabesvarelser, oplysninger i klagen samt Eurostat.

| (63) | EU-forbruget faldt med 3,3 % i den betragtede periode. EU-forbruget fulgte en U-kurve — det faldt betydeligt mellem 2011 og 2012 (med mere end 16 %), men steg betydeligt i undersøgelsesperioden. Slutbrugerne af rør af duktilt støbejern er forsyningsvirksomheder inden for vandforsyning, spildevand og kunstvanding. De er oftest offentlige virksomheder, som er afhængige af offentlige midler. I 2011 og 2012 udviklede den økonomiske krise sig til en regulær statsgældskrise. Dette fik EU's regeringer til at skære kraftigt ned på de offentlige investeringer og udgifter, hvilket forklarer det store fald i efterspørgslen på duktile støbejernsrør, især i lande som Spanien, Portugal og Italien. |
| --- | --- |

(63)

EU-forbruget faldt med 3,3 % i den betragtede periode. EU-forbruget fulgte en U-kurve — det faldt betydeligt mellem 2011 og 2012 (med mere end 16 %), men steg betydeligt i undersøgelsesperioden. Slutbrugerne af rør af duktilt støbejern er forsyningsvirksomheder inden for vandforsyning, spildevand og kunstvanding. De er oftest offentlige virksomheder, som er afhængige af offentlige midler. I 2011 og 2012 udviklede den økonomiske krise sig til en regulær statsgældskrise. Dette fik EU's regeringer til at skære kraftigt ned på de offentlige investeringer og udgifter, hvilket forklarer det store fald i efterspørgslen på duktile støbejernsrør, især i lande som Spanien, Portugal og Italien.

4.3.   Import fra Indien

4.3.1.   Mængde og markedsandel for importen fra Indien

| (64) | Kommissionen fastlagde importmængden på grundlag af data fra Eurostat. Eurostats data var i overensstemmelse med de oplysninger, der blev afgivet af de eksporterende producenter fra Indien. Markedsandelen for importen blev fastsat på samme måde. |
| --- | --- |

(64)

Kommissionen fastlagde importmængden på grundlag af data fra Eurostat. Eurostats data var i overensstemmelse med de oplysninger, der blev afgivet af de eksporterende producenter fra Indien. Markedsandelen for importen blev fastsat på samme måde.

| (65) | Importen til Unionen fra det pågældende land udviklede sig således:

  Importmængde (ton) og markedsandel | 2011 | 2012 | 2013 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importmængde fra Indien | 75 000-85 000 | 60 000-70 000 | 75 000-85 000 | 95 000-105 000 |
| Importmængde Indeks | 100 | 83 | 101 | 123 |
| Markedsandel Indeks | 100 | 99 | 122 | 127 |
| Kilde: Eurostat og spørgeskemabesvarelser. |

(65)

Importen til Unionen fra det pågældende land udviklede sig således:

Importmængde (ton) og markedsandel

2011

2012

2013

UP

Importmængde fra Indien

75 000-85 000

60 000-70 000

75 000-85 000

95 000-105 000

Importmængde Indeks

100

83

101

123

Markedsandel Indeks

100

99

122

127

Kilde: Eurostat og spørgeskemabesvarelser.

| (66) | Den indiske importmængde steg betydeligt med mere end 22 % i den betragtede periode på trods af det vigende marked. De indiske eksporterende producenters markedsandel steg med 3,5 procentpoint i samme periode. |
| --- | --- |

(66)

Den indiske importmængde steg betydeligt med mere end 22 % i den betragtede periode på trods af det vigende marked. De indiske eksporterende producenters markedsandel steg med 3,5 procentpoint i samme periode.

4.3.2.   Priserne på importen fra Indien og prisunderbud

| (67) | Kommissionen fastsatte importprisen på grundlag af data fra Eurostat. Prisunderbuddet som følge af importen blev fastsat på grundlag af oplysninger fra de eksporterende producenter fra Indien og EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(67)

Kommissionen fastsatte importprisen på grundlag af data fra Eurostat. Prisunderbuddet som følge af importen blev fastsat på grundlag af oplysninger fra de eksporterende producenter fra Indien og EU-erhvervsgrenen.

| (68) | Den gennemsnitlige pris på importen til Unionen fra Indien udviklede sig som følger:

  Importpriser (EUR/ton) | 2011 | 2012 | 2013 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indien | 650-750 | 700-800 | 600-700 | 600-700 |
| Indeks | 100 | 106 | 99 | 98 |
| Kilde: Eurostat og spørgeskemabesvarelser. |

(68)

Den gennemsnitlige pris på importen til Unionen fra Indien udviklede sig som følger:

Importpriser (EUR/ton)

2011

2012

2013

UP

Indien

650-750

700-800

600-700

600-700

Indeks

100

106

99

98

Kilde: Eurostat og spørgeskemabesvarelser.

| (69) | De indiske priser faldt en smule gennem hele den betragtede periode. De indiske priser steg i 2012 (med 5,7 %), men faldt endnu mere i 2013 (med – 6,2 %). |
| --- | --- |

(69)

De indiske priser faldt en smule gennem hele den betragtede periode. De indiske priser steg i 2012 (med 5,7 %), men faldt endnu mere i 2013 (med – 6,2 %).

| (70) | Kommissionen fastsatte prisunderbuddet i undersøgelsesperioden ved at sammenligne:






  a) | de vejede gennemsnitlige salgspriser pr. varetype, som EU-producenterne forlangte af ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, justeret til et ab fabrik-niveau |
| --- | --- | --- |

(70)

Kommissionen fastsatte prisunderbuddet i undersøgelsesperioden ved at sammenligne:

a)

de vejede gennemsnitlige salgspriser pr. varetype, som EU-producenterne forlangte af ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, justeret til et ab fabrik-niveau

| b) | de tilsvarende vejede gennemsnitlige priser pr. varetype for importen fra de samarbejdsvillige indiske producenter ved salg til den første uafhængige kunde på EU-markedet, fastsat ud fra omkostninger, forsikring og fragt (cif-basis) med passende justeringer for omkostninger efter importen |
| --- | --- |

b)

de tilsvarende vejede gennemsnitlige priser pr. varetype for importen fra de samarbejdsvillige indiske producenter ved salg til den første uafhængige kunde på EU-markedet, fastsat ud fra omkostninger, forsikring og fragt (cif-basis) med passende justeringer for omkostninger efter importen

| c) | prissammenligningen blev foretaget for de enkelte varetyper for transaktioner i samme handelsled — justeret hvor det var nødvendigt — med fradrag for eventuelle nedslag og rabatter. Resultatet af sammenligningen blev udtrykt i procent af EU-producentens omsætning i undersøgelsesperioden. Det viste vejede gennemsnitlige underbudsmargener på 34 % og 42,4 % for de to samarbejdsvillige eksporterende producenter. |
| --- | --- |

c)

prissammenligningen blev foretaget for de enkelte varetyper for transaktioner i samme handelsled — justeret hvor det var nødvendigt — med fradrag for eventuelle nedslag og rabatter. Resultatet af sammenligningen blev udtrykt i procent af EU-producentens omsætning i undersøgelsesperioden. Det viste vejede gennemsnitlige underbudsmargener på 34 % og 42,4 % for de to samarbejdsvillige eksporterende producenter.

4.4.   EU-erhvervsgrenens økonomiske situation

4.4.1.   Generelle bemærkninger

| (71) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, omfattede undersøgelsen af virkningen af dumpingimporten på EU-erhvervsgrenen en vurdering af alle økonomiske indikatorer, der havde indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(71)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, omfattede undersøgelsen af virkningen af dumpingimporten på EU-erhvervsgrenen en vurdering af alle økonomiske indikatorer, der havde indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode.

| (72) | I forbindelse med konstateringen af skade skelnede Kommissionen mellem makroøkonomiske og mikroøkonomiske skadesindikatorer. Kommissionen vurderede de makroøkonomiske indikatorer på grundlag af oplysninger fra spørgeskemabesvarelserne fra de samarbejdsvillige EU-producenter og de skøn, som klagen indeholdt for den ikke samarbejdsvillige producent. Kommissionen evaluerede de mikroøkonomiske indikatorer ud fra oplysningerne i spørgeskemabesvarelserne fra de samarbejdsvillige EU-producenter. Begge datasæt blev anset for at være repræsentative for EU-erhvervsgrenens økonomiske situation. |
| --- | --- |

(72)

I forbindelse med konstateringen af skade skelnede Kommissionen mellem makroøkonomiske og mikroøkonomiske skadesindikatorer. Kommissionen vurderede de makroøkonomiske indikatorer på grundlag af oplysninger fra spørgeskemabesvarelserne fra de samarbejdsvillige EU-producenter og de skøn, som klagen indeholdt for den ikke samarbejdsvillige producent. Kommissionen evaluerede de mikroøkonomiske indikatorer ud fra oplysningerne i spørgeskemabesvarelserne fra de samarbejdsvillige EU-producenter. Begge datasæt blev anset for at være repræsentative for EU-erhvervsgrenens økonomiske situation.

| (73) | De makroøkonomiske indikatorer er: produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, salgsmængde, markedsandel, vækst, beskæftigelse, produktivitet, dumpingmargenens størrelse og genrejsning efter tidligere dumping. |
| --- | --- |

(73)

De makroøkonomiske indikatorer er: produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, salgsmængde, markedsandel, vækst, beskæftigelse, produktivitet, dumpingmargenens størrelse og genrejsning efter tidligere dumping.

| (74) | De mikroøkonomiske indikatorer er: gennemsnitlige enhedspriser, enhedsomkostninger, arbejdskraftomkostninger, lagerbeholdninger, rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital. |
| --- | --- |

(74)

De mikroøkonomiske indikatorer er: gennemsnitlige enhedspriser, enhedsomkostninger, arbejdskraftomkostninger, lagerbeholdninger, rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital.

4.4.2.   Makroøkonomiske indikatorer

4.4.2.1.   Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

| (75) | Den samlede EU-produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse | 2011 | 2012 | 2013 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktionsmængde Indeks | 100 | 79 | 91 | 101 |
| Produktionskapacitet Indeks | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Kapacitetsudnyttelse (%) | 52-57 | 42-47 | 45-50 | 53-58 |
| Kilde: Spørgeskemabesvarelser og oplysninger i klagen. |

(75)

Den samlede EU-produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

2011

2012

2013

UP

Produktionsmængde Indeks

100

79

91

101

Produktionskapacitet Indeks

100

100

100

100

Kapacitetsudnyttelse (%)

52-57

42-47

45-50

53-58

Kilde: Spørgeskemabesvarelser og oplysninger i klagen.

| (76) | EU-erhvervsgrenens samlede produktion var lidt højere i undersøgelsesperioden end i 2011 på trods af et meget lavere salg i Unionen i undersøgelsesperioden. Stigningen i produktionen skyldes øget eksportsalg. |
| --- | --- |

(76)

EU-erhvervsgrenens samlede produktion var lidt højere i undersøgelsesperioden end i 2011 på trods af et meget lavere salg i Unionen i undersøgelsesperioden. Stigningen i produktionen skyldes øget eksportsalg.

| (77) | Kapaciteten forblev stabil gennem hele den betragtede periode. Kapacitetsudnyttelsen gik en smule frem i takt med stigningen i produktionen i den betragtede periode. Ikke desto mindre forblev kapacitetsudnyttelsen lav på [53-58 %]. Fremstillingen af rør af duktilt støbejern er en erhvervsgren, som er præget af relativt høje faste omkostninger. Lav kapacitetsudnyttelse forringer absorberingen af faste omkostninger, hvilket er en af årsagerne til EU-erhvervsgrenens lave rentabilitet. |
| --- | --- |

(77)

Kapaciteten forblev stabil gennem hele den betragtede periode. Kapacitetsudnyttelsen gik en smule frem i takt med stigningen i produktionen i den betragtede periode. Ikke desto mindre forblev kapacitetsudnyttelsen lav på [53-58 %]. Fremstillingen af rør af duktilt støbejern er en erhvervsgren, som er præget af relativt høje faste omkostninger. Lav kapacitetsudnyttelse forringer absorberingen af faste omkostninger, hvilket er en af årsagerne til EU-erhvervsgrenens lave rentabilitet.

4.4.2.2.   Salgsmængde og markedsandel

| (78) | EU-erhvervsgrenens salgsmængde og markedsandel udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  EU-erhvervsgrenens salgsmængde og markedsandel | 2011 | 2012 | 2013 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Salgsmængde Indeks | 100 | 83 | 81 | 94 |
| Markedsandel Indeks | 100 | 100 | 97 | 97 |
| Kilde: Spørgeskemabesvarelser, oplysninger i klagen samt Eurostat. |

(78)

EU-erhvervsgrenens salgsmængde og markedsandel udviklede sig i den betragtede periode som følger:

EU-erhvervsgrenens salgsmængde og markedsandel

2011

2012

2013

UP

Salgsmængde Indeks

100

83

81

94

Markedsandel Indeks

100

100

97

97

Kilde: Spørgeskemabesvarelser, oplysninger i klagen samt Eurostat.

| (79) | EU-erhvervsgrenens salg faldt med 6,4 % i den betragtede periode til [450 000-500 000] i undersøgelsesperioden. Omfanget af EU-erhvervsgrenens mistede salg var betydeligt større, end det omfang forbruget faldt i. |
| --- | --- |

(79)

EU-erhvervsgrenens salg faldt med 6,4 % i den betragtede periode til [450 000-500 000] i undersøgelsesperioden. Omfanget af EU-erhvervsgrenens mistede salg var betydeligt større, end det omfang forbruget faldt i.

4.4.2.3.   Vækst

| (80) | Det samlede forbrug af den pågældende vare i Unionen faldt med næsten 3,3 % i den betragtede periode. Forbruget faldt drastisk i 2012 med mere end 16 %, forblev lavt i 2013, og begyndte så at rette sig op i undersøgelsesperioden. I begyndelsen af den betragtede periode fulgte EU-erhvervsgrenens salg, importen fra tredjelande samt den indiske import udviklingen i forbruget. Men i 2013, hvor forbruget stadig var lavt, og EU-erhvervsgrenens rentabilitet negativ, formåede de indiske producenter at øge både deres salg og markedsandel betydeligt. Den vellykkede stigning i det indiske salg (på et vigende marked) var mulig ved hjælp af aggressivt underbud og dumping. Disse aggressive salgs- og prisstrategier fortsatte i undersøgelsesperioden. Som følge heraf faldt omfanget af EU-erhvervsgrenens salg langt mere end forbruget, og EU-erhvervsgrenen mistede en markedsandel på 2,5 procentpoint i den betragtede periode, mens de indiske producenter forøgede deres markedsandel med 3,5 procentpoint i samme periode. |
| --- | --- |

(80)

Det samlede forbrug af den pågældende vare i Unionen faldt med næsten 3,3 % i den betragtede periode. Forbruget faldt drastisk i 2012 med mere end 16 %, forblev lavt i 2013, og begyndte så at rette sig op i undersøgelsesperioden. I begyndelsen af den betragtede periode fulgte EU-erhvervsgrenens salg, importen fra tredjelande samt den indiske import udviklingen i forbruget. Men i 2013, hvor forbruget stadig var lavt, og EU-erhvervsgrenens rentabilitet negativ, formåede de indiske producenter at øge både deres salg og markedsandel betydeligt. Den vellykkede stigning i det indiske salg (på et vigende marked) var mulig ved hjælp af aggressivt underbud og dumping. Disse aggressive salgs- og prisstrategier fortsatte i undersøgelsesperioden. Som følge heraf faldt omfanget af EU-erhvervsgrenens salg langt mere end forbruget, og EU-erhvervsgrenen mistede en markedsandel på 2,5 procentpoint i den betragtede periode, mens de indiske producenter forøgede deres markedsandel med 3,5 procentpoint i samme periode.

4.4.2.4.   Beskæftigelse og produktivitet

| (81) | Beskæftigelsen og produktiviteten udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Beskæftigelse og produktivitet | 2011 | 2012 | 2013 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal ansatte Indeks | 100 | 93 | 93 | 99 |
| Produktivitet Indeks | 100 | 82 | 96 | 102 |
| Kilde: Spørgeskemabesvarelser. |

(81)

Beskæftigelsen og produktiviteten udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Beskæftigelse og produktivitet

2011

2012

2013

UP

Antal ansatte Indeks

100

93

93

99

Produktivitet Indeks

100

82

96

102

Kilde: Spørgeskemabesvarelser.

| (82) | Beskæftigelsen og produktiviteten var på samme niveau i undersøgelsesperioden, som de havde været i 2011. Det forhold, at beskæftigelsen ikke faldt, skyldtes hovedsagelig en betydelig stigning i salget uden for Unionen, som nævnt i betragtning 77. |
| --- | --- |

(82)

Beskæftigelsen og produktiviteten var på samme niveau i undersøgelsesperioden, som de havde været i 2011. Det forhold, at beskæftigelsen ikke faldt, skyldtes hovedsagelig en betydelig stigning i salget uden for Unionen, som nævnt i betragtning 77.

4.4.2.5.   Dumpingmargenens størrelse og genrejsning efter tidligere dumping

| (83) | Dumpingmargenerne lå alle væsentligt over bagatelgrænsen. Virkningen af de faktiske dumpingmargeners størrelse på EU-erhvervsgrenen var betydelig i betragtning af mængden af og priserne på importen fra det pågældende land. |
| --- | --- |

(83)

Dumpingmargenerne lå alle væsentligt over bagatelgrænsen. Virkningen af de faktiske dumpingmargeners størrelse på EU-erhvervsgrenen var betydelig i betragtning af mængden af og priserne på importen fra det pågældende land.

| (84) | Dette er den første antidumpingundersøgelse vedrørende den pågældende vare. Der fandtes derfor ikke oplysninger, der kunne bruges til at vurdere virkningen af eventuel tidligere dumping. |
| --- | --- |

(84)

Dette er den første antidumpingundersøgelse vedrørende den pågældende vare. Der fandtes derfor ikke oplysninger, der kunne bruges til at vurdere virkningen af eventuel tidligere dumping.

4.4.3.   Mikroøkonomiske indikatorer

4.4.3.1.   Priser og faktorer, som påvirker priserne

| (85) | De gennemsnitlige enhedssalgspriser hos de samarbejdsvillige EU-producenter ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Salgspriser i Unionen | 2011 | 2012 | 2013 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gennemsnitlig enhedssalgspris i Unionen (EUR/ton) | 950-1 000 | 1 000-1 050 | 1 000-1 050 | 950-1 000 |
| Indeks | 100 | 105 | 104 | 101 |
| Enhedsproduktionsomkostninger (EUR/ton) | 900-950 | 1 000-1 050 | 900-950 | 850-900 |
| Indeks | 100 | 110 | 104 | 96 |
| Kilde: Spørgeskemabesvarelser. |

(85)

De gennemsnitlige enhedssalgspriser hos de samarbejdsvillige EU-producenter ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Salgspriser i Unionen

2011

2012

2013

UP

Gennemsnitlig enhedssalgspris i Unionen (EUR/ton)

950-1 000

1 000-1 050

1 000-1 050

950-1 000

Indeks

100

105

104

101

Enhedsproduktionsomkostninger (EUR/ton)

900-950

1 000-1 050

900-950

850-900

Indeks

100

110

104

96

Kilde: Spørgeskemabesvarelser.

| (86) | Den gennemsnitlige enhedssalgspris udviklede sig stort set i overensstemmelse med produktionsomkostningerne. Den steg i 2012, hvor der var en stigning i produktionsomkostningerne, og fra 2013 til undersøgelsesperioden blev den ved at falde i takt med nedgangen i produktionsomkostningerne. Produktionsomkostningerne faldt primært på grund af nedgangen i priserne på de vigtigste råvarer — jernmalm og metalskrot. |
| --- | --- |

(86)

Den gennemsnitlige enhedssalgspris udviklede sig stort set i overensstemmelse med produktionsomkostningerne. Den steg i 2012, hvor der var en stigning i produktionsomkostningerne, og fra 2013 til undersøgelsesperioden blev den ved at falde i takt med nedgangen i produktionsomkostningerne. Produktionsomkostningerne faldt primært på grund af nedgangen i priserne på de vigtigste råvarer — jernmalm og metalskrot.

4.4.3.2.   Arbejdskraftomkostninger

| (87) | De samarbejdsvillige EU-producenters gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger udviklede sig således i den betragtede periode:

  Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat | 2011 | 2012 | 2013 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks | 100 | 100 | 103 | 104 |
| Kilde: Spørgeskemabesvarelser. |

(87)

De samarbejdsvillige EU-producenters gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger udviklede sig således i den betragtede periode:

Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat

2011

2012

2013

UP

Indeks

100

100

103

104

Kilde: Spørgeskemabesvarelser.

| (88) | I den betragtede periode steg de gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat med 4 %. Ifølge Eurostat var denne stigning mindre end den samlede stigning for lønninger i Unionen. |
| --- | --- |

(88)

I den betragtede periode steg de gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat med 4 %. Ifølge Eurostat var denne stigning mindre end den samlede stigning for lønninger i Unionen.

4.4.3.3.   Lagerbeholdninger

| (89) | Lagerbeholdningerne hos de samarbejdsvillige EU-producenter udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Lagerbeholdninger | 2011 | 2012 | 2013 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Slutlagre Indeks | 100 | 74 | 73 | 82 |
| Kilde: Spørgeskemabesvarelser. |

(89)

Lagerbeholdningerne hos de samarbejdsvillige EU-producenter udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Lagerbeholdninger

2011

2012

2013

UP

Slutlagre Indeks

100

74

73

82

Kilde: Spørgeskemabesvarelser.

| (90) | I den betragtede periode faldt slutlagrenes omfang. Faldet i lagerbeholdningerne skyldes hovedsagelig de strengere krav for driftskapital, som lederne i EU-erhvervsgrenen indførte. |
| --- | --- |

(90)

I den betragtede periode faldt slutlagrenes omfang. Faldet i lagerbeholdningerne skyldes hovedsagelig de strengere krav for driftskapital, som lederne i EU-erhvervsgrenen indførte.

4.4.3.4.   Rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital

| (91) | De samarbejdsvillige EU-producenters rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast udviklede sig således i den betragtede periode:

  Rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast | 2011 | 2012 | 2013 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rentabilitet ved salg i Unionen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (% af omsætningen) | Mellem 2,5 og 3,0 | Mellem – 5,5 og – 6,0 | Mellem – 1,0 og – 1,5 | Mellem 1,5 og 2,0 |
| Likviditet Indeks | 100 | 92 | 67 | 101 |
| Investeringer Indeks | 100 | 60 | 67 | 120 |
| Investeringsafkast (%) | 49 | – 155 | – 29 | 20 |
| Kilde: Spørgeskemabesvarelser. |

(91)

De samarbejdsvillige EU-producenters rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast udviklede sig således i den betragtede periode:

Rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast

2011

2012

2013

UP

Rentabilitet ved salg i Unionen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (% af omsætningen)

Mellem 2,5 og 3,0

Mellem – 5,5 og – 6,0

Mellem – 1,0 og – 1,5

Mellem 1,5 og 2,0

Likviditet Indeks

100

92

67

101

Investeringer Indeks

100

60

67

120

Investeringsafkast (%)

49

– 155

– 29

20

Kilde: Spørgeskemabesvarelser.

| (92) | Kommissionen fastsatte de samarbejdsvillige EU-producenternes rentabilitet som nettooverskuddet før skat ved salg af samme vare til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udtrykt i procent af omsætningen af et sådant salg. EU-erhvervsgrenens rentabilitet faldt fra [2,5-3,0 %] i 2011 til [1,5-2,0 %] i undersøgelsesperioden og var negativ i 2012 og 2013. Størstedelen af salget af den pågældende vare i Unionen fandt sted gennem de samarbejdsvillige EU-producenters dattervirksomheder, og deres omkostninger og rentabilitet blev taget i betragtning. |
| --- | --- |

(92)

Kommissionen fastsatte de samarbejdsvillige EU-producenternes rentabilitet som nettooverskuddet før skat ved salg af samme vare til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udtrykt i procent af omsætningen af et sådant salg. EU-erhvervsgrenens rentabilitet faldt fra [2,5-3,0 %] i 2011 til [1,5-2,0 %] i undersøgelsesperioden og var negativ i 2012 og 2013. Størstedelen af salget af den pågældende vare i Unionen fandt sted gennem de samarbejdsvillige EU-producenters dattervirksomheder, og deres omkostninger og rentabilitet blev taget i betragtning.

| (93) | Nettolikviditeten er EU-producenternes evne til at selvfinansiere deres aktiviteter. Likviditeten var på samme niveau i 2011 som i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(93)

Nettolikviditeten er EU-producenternes evne til at selvfinansiere deres aktiviteter. Likviditeten var på samme niveau i 2011 som i undersøgelsesperioden.

| (94) | Investeringsniveauet var større i løbet af undersøgelsen end i 2011. Men i årene 2012 og 2013 var investeringsniveauet meget lavere, og stigningen i undersøgelsesperioden modsvarede ikke faldet fra de foregående år. Investeringsafkastet er fortjenesten i procent af den bogførte nettoværdi af investeringerne. Investeringsafkastet var betydeligt lavere i undersøgelsesperioden, end det var i 2011. |
| --- | --- |

(94)

Investeringsniveauet var større i løbet af undersøgelsen end i 2011. Men i årene 2012 og 2013 var investeringsniveauet meget lavere, og stigningen i undersøgelsesperioden modsvarede ikke faldet fra de foregående år. Investeringsafkastet er fortjenesten i procent af den bogførte nettoværdi af investeringerne. Investeringsafkastet var betydeligt lavere i undersøgelsesperioden, end det var i 2011.

4.4.4.   Konklusion vedrørende skade

| (95) | EU-erhvervsgrenen mistede en markedsandel på 2,5 procentpoint på det vigende marked, mens dens salg på EU-markedet faldt med næsten 6,4 %. Kapacitetsudnyttelsen forblev lav på [53-58 %] igennem hele den betragtede periode, hvilket påvirkede EU-erhvervsgrenens evne til at absorbere de faste omkostninger. Selv om EU-erhvervsgrenens rentabilitet rettede sig op, efter at have ramt bunden i 2012, var den stadig meget lav i undersøgelsesperioden på [1,5-2,0 %], hvilket er langt under målfortjenesten. I samme periode steg importen fra Indien med 22,6 %, og de indiske producenters markedsandel voksede med 3,5 procentpoint. |
| --- | --- |

(95)

EU-erhvervsgrenen mistede en markedsandel på 2,5 procentpoint på det vigende marked, mens dens salg på EU-markedet faldt med næsten 6,4 %. Kapacitetsudnyttelsen forblev lav på [53-58 %] igennem hele den betragtede periode, hvilket påvirkede EU-erhvervsgrenens evne til at absorbere de faste omkostninger. Selv om EU-erhvervsgrenens rentabilitet rettede sig op, efter at have ramt bunden i 2012, var den stadig meget lav i undersøgelsesperioden på [1,5-2,0 %], hvilket er langt under målfortjenesten. I samme periode steg importen fra Indien med 22,6 %, og de indiske producenters markedsandel voksede med 3,5 procentpoint.

| (96) | Andre indikatorer forblev forholdsvis stabile. Men en forværrelse af dem blev i vid udstrækning forhindret af en betydelig stigning i EU-erhvervsgrenens salg uden for Unionen. Den eneste indikator, der viste en tydelig positiv tendens igennem den betragtede periode, var investeringerne, som steg med 20 %. I årene 2012 og 2013 var investeringsniveauet dog meget lavt, og stigningen i undersøgelsesperioden opvejede ikke engang faldet fra de foregående år. |
| --- | --- |

(96)

Andre indikatorer forblev forholdsvis stabile. Men en forværrelse af dem blev i vid udstrækning forhindret af en betydelig stigning i EU-erhvervsgrenens salg uden for Unionen. Den eneste indikator, der viste en tydelig positiv tendens igennem den betragtede periode, var investeringerne, som steg med 20 %. I årene 2012 og 2013 var investeringsniveauet dog meget lavt, og stigningen i undersøgelsesperioden opvejede ikke engang faldet fra de foregående år.

| (97) | En meget lav rentabilitet kombineret med et fortsat lavt salg og tab af markedsandel i Unionen betyder, at EU-erhvervsgrenen står i en vanskelig økonomisk situation. |
| --- | --- |

(97)

En meget lav rentabilitet kombineret med et fortsat lavt salg og tab af markedsandel i Unionen betyder, at EU-erhvervsgrenen står i en vanskelig økonomisk situation.

| (98) | På baggrund af ovenstående konkluderede Kommissionen foreløbigt, at EU-erhvervsgrenen blev påført væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5. |
| --- | --- |

(98)

På baggrund af ovenstående konkluderede Kommissionen foreløbigt, at EU-erhvervsgrenen blev påført væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5.

5.   ÅRSAGSSAMMENHÆNG

| (99) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 6, undersøgte Kommissionen, om dumpingimporten fra det pågældende land forvoldte EU-erhvervsgrenen væsentlig skade. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 7, undersøgte Kommissionen tillige, om andre kendte faktorer samtidig kunne have forvoldt EU-erhvervsgrenen skade. Kommissionen sikrede sig, at eventuel skade forvoldt af andre faktorer end dumpingimporten fra det pågældende land ikke blev tilskrevet dumpingimporten. Disse faktorer er: den økonomiske krise og et fald i efterspørgslen, import fra tredjelande, EU-erhvervsgrenens eksportresultater og konkurrencen fra substitutionsvarer såsom rør af plast. |
| --- | --- |

(99)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 6, undersøgte Kommissionen, om dumpingimporten fra det pågældende land forvoldte EU-erhvervsgrenen væsentlig skade. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 7, undersøgte Kommissionen tillige, om andre kendte faktorer samtidig kunne have forvoldt EU-erhvervsgrenen skade. Kommissionen sikrede sig, at eventuel skade forvoldt af andre faktorer end dumpingimporten fra det pågældende land ikke blev tilskrevet dumpingimporten. Disse faktorer er: den økonomiske krise og et fald i efterspørgslen, import fra tredjelande, EU-erhvervsgrenens eksportresultater og konkurrencen fra substitutionsvarer såsom rør af plast.

5.1.   Virkningen af dumpingimporten

| (100) | De indiske eksporterende producenters salgsmængde i EU var allerede i starten af den betragtede periode næsten dobbelt så stor [75 000-85 000] som al anden import tilsammen (45 800). Det indiske salg faldt i takt med forbruget i 2012, men fastholdt en markedsandel på ca. [10-15 %]. Men i år 2013, hvor forbruget stadig var lavt, og EU-erhvervsgrenens rentabilitet negativ, formåede de indiske producenter at øge både deres salg og markedsandel betydeligt. Den succesrige stigning i det indiske salg på et vigende marked var mulig ved hjælp af aggressive dumpingpriser — de indiske importpriser faldt med 6,2 % i 2013. Den aggressive prisfastsættelse fortsatte i undersøgelsesperioden. Salgsmængden fra de indiske eksporterende producenter nåede op på over 100 000, og deres markedsandel nåede op på 15-20 % i undersøgelsesperioden. Så hurtig en ekspansion var mulig ved at underbyde EU-producenternes pris betydeligt. Underbudsniveauet blev fastsat til 34 % og 42,4 %. Mens de indiske producenters salg og markedsandel steg væsentligt, faldt EU-erhvervsgrenens salgsmængde med meget mere end forbruget, og EU-erhvervsgrenens salg faldt med 6,4 %, og dens markedsandel faldt med 2,5 procentpoint. |
| --- | --- |

(100)

De indiske eksporterende producenters salgsmængde i EU var allerede i starten af den betragtede periode næsten dobbelt så stor [75 000-85 000] som al anden import tilsammen (45 800). Det indiske salg faldt i takt med forbruget i 2012, men fastholdt en markedsandel på ca. [10-15 %]. Men i år 2013, hvor forbruget stadig var lavt, og EU-erhvervsgrenens rentabilitet negativ, formåede de indiske producenter at øge både deres salg og markedsandel betydeligt. Den succesrige stigning i det indiske salg på et vigende marked var mulig ved hjælp af aggressive dumpingpriser — de indiske importpriser faldt med 6,2 % i 2013. Den aggressive prisfastsættelse fortsatte i undersøgelsesperioden. Salgsmængden fra de indiske eksporterende producenter nåede op på over 100 000, og deres markedsandel nåede op på 15-20 % i undersøgelsesperioden. Så hurtig en ekspansion var mulig ved at underbyde EU-producenternes pris betydeligt. Underbudsniveauet blev fastsat til 34 % og 42,4 %. Mens de indiske producenters salg og markedsandel steg væsentligt, faldt EU-erhvervsgrenens salgsmængde med meget mere end forbruget, og EU-erhvervsgrenens salg faldt med 6,4 %, og dens markedsandel faldt med 2,5 procentpoint.

| (101) | På grund af det tydeligt konstaterede tidsmæssige sammenfald mellem det forhold, at EU-producenternes priser blev underbudt betydeligt af den indiske dumpingimport og faldet i EU-erhvervsgrenens salg og markedsandel, hvilket resulterede i en meget lav rentabilitet, konkluderes det, at dumpingimporten var årsag til den skadevoldende situation, der opstod for EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(101)

På grund af det tydeligt konstaterede tidsmæssige sammenfald mellem det forhold, at EU-producenternes priser blev underbudt betydeligt af den indiske dumpingimport og faldet i EU-erhvervsgrenens salg og markedsandel, hvilket resulterede i en meget lav rentabilitet, konkluderes det, at dumpingimporten var årsag til den skadevoldende situation, der opstod for EU-erhvervsgrenen.

5.2.   Virkningen af andre faktorer

5.2.1.   Den økonomiske krise og faldet i efterspørgslen

| (102) | Unionens forbrug af den pågældende vare faldt med 3,3 % i den betragtede periode, mens importen fra Indien steg i samme periode med 22,6 %. Det største fald i forbruget (15 % fra 2011 til 2012) var forårsaget af en økonomisk krise og nedskæringer i de offentlige udgifter. Faldet i forbruget synes at have bidraget til den forvoldte skade i begyndelsen af den betragtede periode og kan også have været en medvirkende årsag i 2013. I 2013 og især i undersøgelsesperioden er den indiske dumpingimport dog den vigtigste skadesfaktor, der udøver et pres på EU-erhvervsgrenens salg i Unionen og forhindrer en tilbagevenden til bæredygtig rentabilitet. |
| --- | --- |

(102)

Unionens forbrug af den pågældende vare faldt med 3,3 % i den betragtede periode, mens importen fra Indien steg i samme periode med 22,6 %. Det største fald i forbruget (15 % fra 2011 til 2012) var forårsaget af en økonomisk krise og nedskæringer i de offentlige udgifter. Faldet i forbruget synes at have bidraget til den forvoldte skade i begyndelsen af den betragtede periode og kan også have været en medvirkende årsag i 2013. I 2013 og især i undersøgelsesperioden er den indiske dumpingimport dog den vigtigste skadesfaktor, der udøver et pres på EU-erhvervsgrenens salg i Unionen og forhindrer en tilbagevenden til bæredygtig rentabilitet.

5.2.2.   Import fra tredjelande

| (103) | Importmængden fra andre tredjelande udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Importen fra andre lande i mængde (ton) | 2011 | 2012 | 2013 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kina | 31 136 | 28 019 | 12 266 | 13 903 |
| Indeks | 100 | 90 | 39 | 45 |
| Andre tredjelande end Kina | 14 693 | 12 183 | 20 153 | 22 524 |
| Indeks | 100 | 83 | 137 | 153 |
| Alle tredjelande | 45 828 | 40 202 | 32 419 | 36 427 |
| Indeks | 100 | 88 | 71 | 79 |
| Kilde: Eurostat. |

(103)

Importmængden fra andre tredjelande udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Importen fra andre lande i mængde (ton)

2011

2012

2013

UP

Kina

31 136

28 019

12 266

13 903

Indeks

100

90

39

45

Andre tredjelande end Kina

14 693

12 183

20 153

22 524

Indeks

100

83

137

153

Alle tredjelande

45 828

40 202

32 419

36 427

Indeks

100

88

71

79

Kilde: Eurostat.

| (104) | Importen fra Indien udgjorde størstedelen af al import til Unionen (mere end 70 %) i undersøgelsesperioden. Mens importen fra Indien steg med mere end 22 % i den betragtede periode, faldt den øvrige import med mere end 20 % i den samme periode. Mens den indiske imports markedsandel steg med 2,5 procentpoint, faldt den øvrige imports markedsandel mere end et procentpoint. I betragtning af de lave mængder af import fra tredjelande samt det faktum, at de både faldt hvad angår mængde og markedsandel, er der intet, der tyder på, at de forvoldte EU-erhvervsgrenen skade. |
| --- | --- |

(104)

Importen fra Indien udgjorde størstedelen af al import til Unionen (mere end 70 %) i undersøgelsesperioden. Mens importen fra Indien steg med mere end 22 % i den betragtede periode, faldt den øvrige import med mere end 20 % i den samme periode. Mens den indiske imports markedsandel steg med 2,5 procentpoint, faldt den øvrige imports markedsandel mere end et procentpoint. I betragtning af de lave mængder af import fra tredjelande samt det faktum, at de både faldt hvad angår mængde og markedsandel, er der intet, der tyder på, at de forvoldte EU-erhvervsgrenen skade.

| (105) | Eksporterende producenter hævdede, at en af EU-producenterne importerede den pågældende vare fra dens kinesiske produktionsanlæg og dermed påførte skade på sig selv. Der blev ikke fundet bevis for disse påstande. De bekræftede undersøgelsesresultater viste, at importen til Unionen fra EU-producentens forretningsmæssigt forbundne kinesiske anlæg var meget lav. Derudover faldt importen fra Kina betydeligt i den betragtede periode, og markedsandelen faldt med mere end 2 procentpoint, hvilket tydeligt viser, at de ikke kan have været årsagen til skaden. |
| --- | --- |

(105)

Eksporterende producenter hævdede, at en af EU-producenterne importerede den pågældende vare fra dens kinesiske produktionsanlæg og dermed påførte skade på sig selv. Der blev ikke fundet bevis for disse påstande. De bekræftede undersøgelsesresultater viste, at importen til Unionen fra EU-producentens forretningsmæssigt forbundne kinesiske anlæg var meget lav. Derudover faldt importen fra Kina betydeligt i den betragtede periode, og markedsandelen faldt med mere end 2 procentpoint, hvilket tydeligt viser, at de ikke kan have været årsagen til skaden.

5.2.3.   EU-erhvervsgrenens eksportresultater

| (106) | De samarbejdsvillige EU-producenters eksportmængde udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  De samarbejdsvillige EU-producenters eksportresultater | 2011 | 2012 | 2013 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eksportmængde Indeks | 100 | 78 | 116 | 130 |
| Gennemsnitlig eksportpris Indeks | 100 | 108 | 104 | 99 |
| Kilde: Spørgeskemabesvarelser. |

(106)

De samarbejdsvillige EU-producenters eksportmængde udviklede sig i den betragtede periode som følger:

De samarbejdsvillige EU-producenters eksportresultater

2011

2012

2013

UP

Eksportmængde Indeks

100

78

116

130

Gennemsnitlig eksportpris Indeks

100

108

104

99

Kilde: Spørgeskemabesvarelser.

| (107) | EU-erhvervsgrenens salg uden for Unionen steg betydeligt med 30 % i den betragtede periode, mens den gennemsnitlige salgspris forblev forholdsvis stabil. Derfor er salget uden for Unionen faktisk en faktor, der afhjælper skaden. Uden en stigning i salget uden for Unionen, ville EU-erhvervsgrenen være i en endnu mere skaderamt situation. |
| --- | --- |

(107)

EU-erhvervsgrenens salg uden for Unionen steg betydeligt med 30 % i den betragtede periode, mens den gennemsnitlige salgspris forblev forholdsvis stabil. Derfor er salget uden for Unionen faktisk en faktor, der afhjælper skaden. Uden en stigning i salget uden for Unionen, ville EU-erhvervsgrenen være i en endnu mere skaderamt situation.

5.2.4.   Konkurrence fra substitutionsvarer

| (108) | Interesserede parter hævdede, at skaden var forårsaget af hård konkurrence fra substitutionsvarer, navnlig rør af plast (polyethylen (PE), polyvinylchlorid (PVC) og polypropylen (PP). Kunststofrør med en lille diameter er langt billigere at indkøbe pr. enhed. Men når man medregner vedligeholdelsesudgifter og levetid, har den pågældende vare omkostningsmæssige fordele på lang sigt. Rør af plast øver et vist konkurrencepres på den pågældende vare, især for rør med en lille diameter. Men duktile støbejernsrør mistede ikke markedsandele til rør af plast i den betragtede periode, og i nogle tilfælde formåede duktile støbejernsrør endda at genvinde en del af markedsandelen fra kunststofrør i den betragtede periode. Derfor var det usandsynligt, at konkurrencen fra substitutionsvarer af plast skulle være årsagen til den væsentlige skade i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(108)

Interesserede parter hævdede, at skaden var forårsaget af hård konkurrence fra substitutionsvarer, navnlig rør af plast (polyethylen (PE), polyvinylchlorid (PVC) og polypropylen (PP). Kunststofrør med en lille diameter er langt billigere at indkøbe pr. enhed. Men når man medregner vedligeholdelsesudgifter og levetid, har den pågældende vare omkostningsmæssige fordele på lang sigt. Rør af plast øver et vist konkurrencepres på den pågældende vare, især for rør med en lille diameter. Men duktile støbejernsrør mistede ikke markedsandele til rør af plast i den betragtede periode, og i nogle tilfælde formåede duktile støbejernsrør endda at genvinde en del af markedsandelen fra kunststofrør i den betragtede periode. Derfor var det usandsynligt, at konkurrencen fra substitutionsvarer af plast skulle være årsagen til den væsentlige skade i den betragtede periode.

5.3.   Konklusion om årsagssammenhæng

| (109) | Der blev foreløbigt fastslået en årsagssammenhæng mellem den skade, som EU-producenterne led, og dumpingimporten fra det pågældende land. Der er et klart tidsmæssigt sammenfald mellem dumpingimportens underbud af EU-erhvervsgrenens priser og faldet i EU-erhvervsgrenens salg og markedsandel i Unionen. Dumpingimporten fra Indien underbød EU-erhvervsgrenens priser med 34 % og 42,4 % i undersøgelsesperioden. Dette resulterer i en meget lav rentabilitet for EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(109)

Der blev foreløbigt fastslået en årsagssammenhæng mellem den skade, som EU-producenterne led, og dumpingimporten fra det pågældende land. Der er et klart tidsmæssigt sammenfald mellem dumpingimportens underbud af EU-erhvervsgrenens priser og faldet i EU-erhvervsgrenens salg og markedsandel i Unionen. Dumpingimporten fra Indien underbød EU-erhvervsgrenens priser med 34 % og 42,4 % i undersøgelsesperioden. Dette resulterer i en meget lav rentabilitet for EU-erhvervsgrenen.

| (110) | Kommissionen skelnede mellem og adskilte virkningerne af alle kendte faktorer på EU-erhvervsgrenens situation fra den skadevoldende virkning af dumpingimporten. Den økonomiske krise og faldet i efterpørgslen bidrog til den forvoldte skade i begyndelsen af den betragtede periode og kan også have været en medvirkende årsag i 2013. Men uden dumpingimportens betydelige underbud af EU-erhvervsgrenens priser ville EU-erhvervsgrenens situation givetvis ikke være blevet påvirket i samme omfang. Især ville salget ikke være faldet så meget, kapacitetsudnyttelsen ville have været større og rentabiliteten mere bæredygtig. Faldet i forbruget kan derfor foreløbigt konstateres ikke at have brudt årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den væsentlige skade. |
| --- | --- |

(110)

Kommissionen skelnede mellem og adskilte virkningerne af alle kendte faktorer på EU-erhvervsgrenens situation fra den skadevoldende virkning af dumpingimporten. Den økonomiske krise og faldet i efterpørgslen bidrog til den forvoldte skade i begyndelsen af den betragtede periode og kan også have været en medvirkende årsag i 2013. Men uden dumpingimportens betydelige underbud af EU-erhvervsgrenens priser ville EU-erhvervsgrenens situation givetvis ikke være blevet påvirket i samme omfang. Især ville salget ikke være faldet så meget, kapacitetsudnyttelsen ville have været større og rentabiliteten mere bæredygtig. Faldet i forbruget kan derfor foreløbigt konstateres ikke at have brudt årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den væsentlige skade.

| (111) | Det blev foreløbigt konstateret, at de øvrige identificerede faktorer, såsom importen fra andre tredjelande, EU-erhvervsgrenens eksportresultater og konkurrence fra substitutionsvarer ikke brød den ovenfor fastslåede årsagssammenhæng, heller ikke når man tager deres kombinerede virkning med i betragtning. |
| --- | --- |

(111)

Det blev foreløbigt konstateret, at de øvrige identificerede faktorer, såsom importen fra andre tredjelande, EU-erhvervsgrenens eksportresultater og konkurrence fra substitutionsvarer ikke brød den ovenfor fastslåede årsagssammenhæng, heller ikke når man tager deres kombinerede virkning med i betragtning.

| (112) | På grundlag af ovenstående konkluderede Kommissionen i denne fase, at den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen havde lidt, skyldtes dumpingimporten fra Indien, og at de øvrige faktorer, betragtet hver for sig eller samlet, ikke brød årsagssammenhængen. Skaden består primært af faldet i EU-salget og tabet af EU-erhvervsgrenens markedsandel samt lav rentabilitet og kapacitetsudnyttelse. |
| --- | --- |

(112)

På grundlag af ovenstående konkluderede Kommissionen i denne fase, at den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen havde lidt, skyldtes dumpingimporten fra Indien, og at de øvrige faktorer, betragtet hver for sig eller samlet, ikke brød årsagssammenhængen. Skaden består primært af faldet i EU-salget og tabet af EU-erhvervsgrenens markedsandel samt lav rentabilitet og kapacitetsudnyttelse.

6.   UNIONENS INTERESSER

| (113) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 21 undersøgte Kommissionen, om indførelsen af antidumpingforanstaltningerne ville være i modstrid med Unionens interesser. Fokus var især på behovet for at fjerne de handelsfordrejende virkninger af skadevoldende dumping og genskabe en effektiv konkurrence. Unionens interesser blev fastlagt på grundlag af en vurdering af de forskellige berørte interesser, herunder EU-erhvervsgrenen, distributørerne samt slutbrugerne, såsom forsyningsvirksomheder inden for vandforsyning, spildevand og kunstvanding. |
| --- | --- |

(113)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 21 undersøgte Kommissionen, om indførelsen af antidumpingforanstaltningerne ville være i modstrid med Unionens interesser. Fokus var især på behovet for at fjerne de handelsfordrejende virkninger af skadevoldende dumping og genskabe en effektiv konkurrence. Unionens interesser blev fastlagt på grundlag af en vurdering af de forskellige berørte interesser, herunder EU-erhvervsgrenen, distributørerne samt slutbrugerne, såsom forsyningsvirksomheder inden for vandforsyning, spildevand og kunstvanding.

6.1.   EU-erhvervsgrenens interesser

| (114) | EU-erhvervsgrenens produktionsanlæg er beliggende i Frankrig, Tyskland, Spanien og Østrig. EU-erhvervsgrenen beskæftigede direkte mere end 2 400 ansatte i forbindelse med produktion og salg af den pågældende vare. To ud af tre producenter samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen. Den ikke samarbejdsvillige producent modsatte sig ikke indledningen af undersøgelsen. Som påvist ovenfor led de to samarbejdsvillige virksomheder væsentlig skade og blev negativt påvirket af dumpingimporten. |
| --- | --- |

(114)

EU-erhvervsgrenens produktionsanlæg er beliggende i Frankrig, Tyskland, Spanien og Østrig. EU-erhvervsgrenen beskæftigede direkte mere end 2 400 ansatte i forbindelse med produktion og salg af den pågældende vare. To ud af tre producenter samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen. Den ikke samarbejdsvillige producent modsatte sig ikke indledningen af undersøgelsen. Som påvist ovenfor led de to samarbejdsvillige virksomheder væsentlig skade og blev negativt påvirket af dumpingimporten.

| (115) | Det forventes, at indførelsen af en midlertidig antidumpingtold vil genoprette retfærdige handelsvilkår på EU-markedet og gøre EU-producenterne i stand til at øge både deres salg og den lave kapacitetsudnyttelsesgrad. Dette vil føre til en forbedring af EU-erhvervsgrenens rentabilitet hen i retning mod de niveauer, der vurderes at være nødvendige for denne kapitalintensive industri og forhindre tab af arbejdspladser. Uden foranstaltninger forekommer en yderligere forværrelse af EU-erhvervsgrenens økonomiske situation meget sandsynlig. |
| --- | --- |

(115)

Det forventes, at indførelsen af en midlertidig antidumpingtold vil genoprette retfærdige handelsvilkår på EU-markedet og gøre EU-producenterne i stand til at øge både deres salg og den lave kapacitetsudnyttelsesgrad. Dette vil føre til en forbedring af EU-erhvervsgrenens rentabilitet hen i retning mod de niveauer, der vurderes at være nødvendige for denne kapitalintensive industri og forhindre tab af arbejdspladser. Uden foranstaltninger forekommer en yderligere forværrelse af EU-erhvervsgrenens økonomiske situation meget sandsynlig.

| (116) | Det konkluderes derfor foreløbigt, at det vil være i EU-erhvervsgrenens interesse, at der indføres en antidumpingtold. |
| --- | --- |

(116)

Det konkluderes derfor foreløbigt, at det vil være i EU-erhvervsgrenens interesse, at der indføres en antidumpingtold.

6.2.   Interesser hos ikke forretningsmæssigt forbundne importører, distributører, brugere og andre interesserede parter

| (117) | Der var ikke nogen ikke forretningsmæssigt forbundne importører, der gav sig til kende inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Mange distributører gav sig til kende og gav udtryk for deres synspunkter. Men kun få indsendte detaljerede og dokumenterede oplysninger, som ville muliggøre en grundig analyse. Kun få slutbrugere deltog i undersøgelsen. |
| --- | --- |

(117)

Der var ikke nogen ikke forretningsmæssigt forbundne importører, der gav sig til kende inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Mange distributører gav sig til kende og gav udtryk for deres synspunkter. Men kun få indsendte detaljerede og dokumenterede oplysninger, som ville muliggøre en grundig analyse. Kun få slutbrugere deltog i undersøgelsen.

| (118) | Flere interesserede parter (hovedsagelig distributører af EU-erhvervsgrenens varer og sammenslutninger af arbejdstagere i metalindustrien) var tilhængere af undersøgelsen og krævede en genetablering af retfærdig konkurrence, samtidig med at de beklagede den for EU-erhvervsgrenen skadevoldende situation og hævdede, at hvis tolden ikke blev indført, ville det uundgåeligt føre til, at Unionens produktionskapacitet svandt ind med deraf følgende tab af beskæftigelse i Unionen. |
| --- | --- |

(118)

Flere interesserede parter (hovedsagelig distributører af EU-erhvervsgrenens varer og sammenslutninger af arbejdstagere i metalindustrien) var tilhængere af undersøgelsen og krævede en genetablering af retfærdig konkurrence, samtidig med at de beklagede den for EU-erhvervsgrenen skadevoldende situation og hævdede, at hvis tolden ikke blev indført, ville det uundgåeligt føre til, at Unionens produktionskapacitet svandt ind med deraf følgende tab af beskæftigelse i Unionen.

| (119) | Distributører af den pågældende vare, der var importeret fra Indien, samt flere slutbrugere, dvs. forsyningsvirksomheder inden for vandforsyning, spildevand og kunstvanding, var imod indførelsen af foranstaltninger. De gav udtryk for deres bekymring over, at SG PAM Group ville få en monopollignende stilling på EU-markedet, hvis den indiske import reduceres som følge af indførelsen af foranstaltninger, hvilket vil medføre en stigning i priserne. SG PAM Group har en meget stærk position på EU-markedet. Der er dog adskillige faktorer, der lader til at kunne stække virksomhedens stærke markedsposition. For det første er der to andre EU-producenter med uudnyttet kapacitet, som kan sikre effektiv konkurrence, hvis SG PAM's priser bliver for høje. |
| --- | --- |

(119)

Distributører af den pågældende vare, der var importeret fra Indien, samt flere slutbrugere, dvs. forsyningsvirksomheder inden for vandforsyning, spildevand og kunstvanding, var imod indførelsen af foranstaltninger. De gav udtryk for deres bekymring over, at SG PAM Group ville få en monopollignende stilling på EU-markedet, hvis den indiske import reduceres som følge af indførelsen af foranstaltninger, hvilket vil medføre en stigning i priserne. SG PAM Group har en meget stærk position på EU-markedet. Der er dog adskillige faktorer, der lader til at kunne stække virksomhedens stærke markedsposition. For det første er der to andre EU-producenter med uudnyttet kapacitet, som kan sikre effektiv konkurrence, hvis SG PAM's priser bliver for høje.

| (120) | For det andet er der adskillige producenter i tredjelande (Kina, Tyrkiet, Rusland og Schweiz), som allerede sælger til EU-markedet. Deres salgsmængde i den betragtede periode var lav og faldende. Men den vigtigste årsag til faldet i andre importørers salg lader til at have været den aggressive konkurrence fra de indiske producenter. De indiske dumpingpriser var meget lavere end alle andre store importlandes priser (med undtagelse af Rusland). Hvis EU-erhvervsgrenen unilateralt øger priserne, vil importen fra andre lande måske stige på kort og mellemlang sigt, da disse eksportører allerede har fodfæste på EU-markedet.

  Gennemsnitlig importpris i EUR | 2011 | 2012 | 2013 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indien | 665 | 703 | 659 | 651 |
| Kina | 955 | 1 014 | 1 059 | 1 054 |
| Schweiz | 1 711 | 1 678 | 1 554 | 1 526 |
| Rusland | 697 | 696 | 652 | 627 |
| Tyrkiet | 1 246 | 1 544 | 1 272 | 1 010 |
| Kilde: Eurostat. |

(120)

For det andet er der adskillige producenter i tredjelande (Kina, Tyrkiet, Rusland og Schweiz), som allerede sælger til EU-markedet. Deres salgsmængde i den betragtede periode var lav og faldende. Men den vigtigste årsag til faldet i andre importørers salg lader til at have været den aggressive konkurrence fra de indiske producenter. De indiske dumpingpriser var meget lavere end alle andre store importlandes priser (med undtagelse af Rusland). Hvis EU-erhvervsgrenen unilateralt øger priserne, vil importen fra andre lande måske stige på kort og mellemlang sigt, da disse eksportører allerede har fodfæste på EU-markedet.

Gennemsnitlig importpris i EUR

2011

2012

2013

UP

Indien

665

703

659

651

Kina

955

1 014

1 059

1 054

Schweiz

1 711

1 678

1 554

1 526

Rusland

697

696

652

627

Tyrkiet

1 246

1 544

1 272

1 010

Kilde: Eurostat.

6.3.   Konklusion vedrørende Unionens interesse

| (121) | På baggrund af ovenstående fastslog Kommissionen, at der ikke var tvingende årsager til at konkludere, at det ikke var i Unionens interesse at indføre foranstaltninger over for importen af duktile støbejernsrør med oprindelse i Indien i denne fase af undersøgelsen. I den endelige fase vil Kommissionen dog fortsætte med at undersøge de mulige virkninger for konkurrencen på EU-markedet på grundlag af yderligere oplysninger, der skal indsendes. |
| --- | --- |

(121)

På baggrund af ovenstående fastslog Kommissionen, at der ikke var tvingende årsager til at konkludere, at det ikke var i Unionens interesse at indføre foranstaltninger over for importen af duktile støbejernsrør med oprindelse i Indien i denne fase af undersøgelsen. I den endelige fase vil Kommissionen dog fortsætte med at undersøge de mulige virkninger for konkurrencen på EU-markedet på grundlag af yderligere oplysninger, der skal indsendes.

7.   MIDLERTIDIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER

| (122) | På baggrund af Kommissionens konklusioner om dumping, skade, årsagssammenhæng og Unionens interesse bør der indføres midlertidige foranstaltninger for at hindre, at EU-erhvervsgrenen påføres yderligere skade som følge af dumpingimport. |
| --- | --- |

(122)

På baggrund af Kommissionens konklusioner om dumping, skade, årsagssammenhæng og Unionens interesse bør der indføres midlertidige foranstaltninger for at hindre, at EU-erhvervsgrenen påføres yderligere skade som følge af dumpingimport.

7.1.   Skadestærskel (skadesmargen)

| (123) | For at fastlægge omfanget af foranstaltningerne analyserede Kommissionen først det toldbeløb, der er nødvendigt for at afhjælpe den skade, der er påført EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(123)

For at fastlægge omfanget af foranstaltningerne analyserede Kommissionen først det toldbeløb, der er nødvendigt for at afhjælpe den skade, der er påført EU-erhvervsgrenen.

| (124) | Skaden ville blive afhjulpet, hvis EU-erhvervsgrenen kunne dække sine produktionsomkostninger og opnå en fortjeneste før skat på salget af samme vare på EU-markedet, som med rimelighed kunne forventes af en virksomhed af denne type i sektoren på normale konkurrencevilkår, dvs. uden dumpingimport. |
| --- | --- |

(124)

Skaden ville blive afhjulpet, hvis EU-erhvervsgrenen kunne dække sine produktionsomkostninger og opnå en fortjeneste før skat på salget af samme vare på EU-markedet, som med rimelighed kunne forventes af en virksomhed af denne type i sektoren på normale konkurrencevilkår, dvs. uden dumpingimport.

| (125) | I klagen hævdes det, at erhvervsgrenen forventer en rentabilitet på over 12 % uden dumpingimport, da det var det rentabilitetsniveau, den opnåede i årene før den betragtede periode. Det skal bemærkes, at i årene før den betragtede periode var EU-erhvervsgrenens salg usædvanlig højt på grund af et økonomisk opsving i 2007-2008 samt medlemsstaternes regeringers finanspolitiske stimuluspakker i 2009, der skulle modvirke virkningerne af den økonomiske krise. Derfor kan disse år ikke betragtes som repræsentative for EU-erhvervsgrenens rentabilitet. Klageren hævder også, at store investeringer i FoU kan føre til den tocifrede rentabilitet. Undersøgelsen fandt ikke meget bevis for intense forsknings- og udviklingsaktiviteter — udgifterne til FoU udgjorde for EU-producenten med de største FoU-udgifter mindre end 2 % af omsætningen i 2011 og endnu mindre i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(125)

I klagen hævdes det, at erhvervsgrenen forventer en rentabilitet på over 12 % uden dumpingimport, da det var det rentabilitetsniveau, den opnåede i årene før den betragtede periode. Det skal bemærkes, at i årene før den betragtede periode var EU-erhvervsgrenens salg usædvanlig højt på grund af et økonomisk opsving i 2007-2008 samt medlemsstaternes regeringers finanspolitiske stimuluspakker i 2009, der skulle modvirke virkningerne af den økonomiske krise. Derfor kan disse år ikke betragtes som repræsentative for EU-erhvervsgrenens rentabilitet. Klageren hævder også, at store investeringer i FoU kan føre til den tocifrede rentabilitet. Undersøgelsen fandt ikke meget bevis for intense forsknings- og udviklingsaktiviteter — udgifterne til FoU udgjorde for EU-producenten med de største FoU-udgifter mindre end 2 % af omsætningen i 2011 og endnu mindre i undersøgelsesperioden.

| (126) | I tidligere undersøgelser af lignende varer — visse sømløse rør af rustfrit stål (5) og visse svejsede rør af jern og ulegeret stål (6) — blev det konstateret, at en fortjenstmargen på 5 % kunne betragtes som et passende niveau, med hensyn til hvad EU-erhvervsgrenen kunne forventes at opnå uden den skadevoldende dumping. Duktile støbejernsrør svarer i mange henseender til sømløse rør af rustfrit stål og svejsede rør af jern og ulegeret stål — en stor del af produktionsomkostningerne udgøres af råvarer af jern, og disse rør kan også anvendes til transport af vand. Det var derfor foreløbigt opfattelsen, at en fortjenstmargen på 5 % også er rimelig for erhvervsgrenen for duktile støbejernsrør. |
| --- | --- |

(126)

I tidligere undersøgelser af lignende varer — visse sømløse rør af rustfrit stål (5) og visse svejsede rør af jern og ulegeret stål (6) — blev det konstateret, at en fortjenstmargen på 5 % kunne betragtes som et passende niveau, med hensyn til hvad EU-erhvervsgrenen kunne forventes at opnå uden den skadevoldende dumping. Duktile støbejernsrør svarer i mange henseender til sømløse rør af rustfrit stål og svejsede rør af jern og ulegeret stål — en stor del af produktionsomkostningerne udgøres af råvarer af jern, og disse rør kan også anvendes til transport af vand. Det var derfor foreløbigt opfattelsen, at en fortjenstmargen på 5 % også er rimelig for erhvervsgrenen for duktile støbejernsrør.

| (127) | Kommissionen udregnede derefter skadestærsklen på grundlag af en sammenligning mellem den vejede gennemsnitlige importpris hos de samarbejdsvillige eksporterende producenter, jf. beregningen af prisunderbud, og det vejede gennemsnit af den ikke-skadevoldende pris for samme vare, som de samarbejdsvillige EU-producenter solgte på EU-markedet i undersøgelsesperioden. Forskelle som følge af denne sammenligning blev udtrykt som en procentdel af den vejede gennemsnitlige cif-importværdi. |
| --- | --- |

(127)

Kommissionen udregnede derefter skadestærsklen på grundlag af en sammenligning mellem den vejede gennemsnitlige importpris hos de samarbejdsvillige eksporterende producenter, jf. beregningen af prisunderbud, og det vejede gennemsnit af den ikke-skadevoldende pris for samme vare, som de samarbejdsvillige EU-producenter solgte på EU-markedet i undersøgelsesperioden. Forskelle som følge af denne sammenligning blev udtrykt som en procentdel af den vejede gennemsnitlige cif-importværdi.

7.2.   Midlertidige foranstaltninger

| (128) | Der bør indføres midlertidig antidumpingtold på importen af rør af duktilt støbejern (også kendt som kuglegrafitstøbejern) med oprindelse i Indien, i overensstemmelse med reglen om den lavest mulige told i grundforordningens artikel 7, stk. 2. Kommissionen sammenlignede skadesmargenerne og dumpingmargenerne. Tolden bør fastsættes på niveauet for dumping- eller skadesmargenen, afhængigt af hvad der er lavest. |
| --- | --- |

(128)

Der bør indføres midlertidig antidumpingtold på importen af rør af duktilt støbejern (også kendt som kuglegrafitstøbejern) med oprindelse i Indien, i overensstemmelse med reglen om den lavest mulige told i grundforordningens artikel 7, stk. 2. Kommissionen sammenlignede skadesmargenerne og dumpingmargenerne. Tolden bør fastsættes på niveauet for dumping- eller skadesmargenen, afhængigt af hvad der er lavest.

| (129) | På grundlag af ovenstående bør de midlertidige antidumpingtoldsatser, udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, være som følger:









  Land | Virksomhed | Dumpingmargen | Skadesmargen | Midlertidig antidumpingtold |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indien | Jindal Saw Ltd | 31,2 % | 68 % | 31,2 % |
| Electrosteel Casting Ltd | 15,3 % | 59 % | 15,3 % |

(129)

På grundlag af ovenstående bør de midlertidige antidumpingtoldsatser, udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, være som følger:

Land

Virksomhed

Dumpingmargen

Skadesmargen

Midlertidig antidumpingtold

Indien

Jindal Saw Ltd

31,2 %

68 %

31,2 %

Electrosteel Casting Ltd

15,3 %

59 %

15,3 %

| (130) | De antidumpingtoldsatser for de enkelte virksomheder, der er anført i denne forordning, blev fastsat ud fra konklusionerne i undersøgelsen. De afspejler derfor den situation, der blev konstateret for disse virksomheder i forbindelse med undersøgelsen. Disse toldsatser finder udelukkende anvendelse på importen af den pågældende vare med oprindelse i det pågældende land, dvs. Indien, som er fremstillet af de nævnte retlige enheder. Importen af den pågældende vare, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke er udtrykkeligt nævnt i denne forordnings dispositive del, herunder enheder, der er forretningsmæssigt forbundet med de udtrykkeligt nævnte enheder, bør være omfattet af tolden for »alle andre virksomheder«. De bør ikke være underlagt nogen af de individuelle antidumpingtoldsatser. |
| --- | --- |

(130)

De antidumpingtoldsatser for de enkelte virksomheder, der er anført i denne forordning, blev fastsat ud fra konklusionerne i undersøgelsen. De afspejler derfor den situation, der blev konstateret for disse virksomheder i forbindelse med undersøgelsen. Disse toldsatser finder udelukkende anvendelse på importen af den pågældende vare med oprindelse i det pågældende land, dvs. Indien, som er fremstillet af de nævnte retlige enheder. Importen af den pågældende vare, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke er udtrykkeligt nævnt i denne forordnings dispositive del, herunder enheder, der er forretningsmæssigt forbundet med de udtrykkeligt nævnte enheder, bør være omfattet af tolden for »alle andre virksomheder«. De bør ikke være underlagt nogen af de individuelle antidumpingtoldsatser.

| (131) | En virksomhed kan anmode om, at disse individuelle antidumpingtoldsatser anvendes, hvis den efterfølgende ændrer navnet på sin enhed. Anmodningen skal rettes til Kommissionen (7). Anmodningen skal indeholde alle relevante oplysninger, som gør det muligt at dokumentere, at ændringen ikke påvirker virksomhedens ret til at drage fordel af den toldsats, som finder anvendelse på den. Hvis virksomhedens navneændring ikke påvirker virksomhedens ret til at drage fordel af den toldsats, der anvendes på den, offentliggøres en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende om navneændringen. |
| --- | --- |

(131)

En virksomhed kan anmode om, at disse individuelle antidumpingtoldsatser anvendes, hvis den efterfølgende ændrer navnet på sin enhed. Anmodningen skal rettes til Kommissionen (7). Anmodningen skal indeholde alle relevante oplysninger, som gør det muligt at dokumentere, at ændringen ikke påvirker virksomhedens ret til at drage fordel af den toldsats, som finder anvendelse på den. Hvis virksomhedens navneændring ikke påvirker virksomhedens ret til at drage fordel af den toldsats, der anvendes på den, offentliggøres en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende om navneændringen.

| (132) | For at minimere risikoen for omgåelse som følge af den store forskel på toldsatserne er der behov for særlige foranstaltninger, som kan sikre anvendelsen af den individuelle antidumpingtold. Virksomhederne med individuel antidumpingtold skal fremlægge en gyldig handelsfaktura for medlemsstaternes toldmyndigheder. Fakturaen skal overholde kravene i artikel 1, stk. 3. Import, der ikke er ledsaget af en sådan faktura, bør være underlagt den antidumpingtold, der finder anvendelse på »alle andre virksomheder«. |
| --- | --- |

(132)

For at minimere risikoen for omgåelse som følge af den store forskel på toldsatserne er der behov for særlige foranstaltninger, som kan sikre anvendelsen af den individuelle antidumpingtold. Virksomhederne med individuel antidumpingtold skal fremlægge en gyldig handelsfaktura for medlemsstaternes toldmyndigheder. Fakturaen skal overholde kravene i artikel 1, stk. 3. Import, der ikke er ledsaget af en sådan faktura, bør være underlagt den antidumpingtold, der finder anvendelse på »alle andre virksomheder«.

| (133) | For at sikre en korrekt håndhævelse af antidumpingtolden bør antidumpingtolden for »alle andre virksomheder« ikke kun finde anvendelse på de ikke samarbejdsvillige eksporterende producenter i denne undersøgelse, men også på de producenter, der ikke eksporterede til Unionen i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(133)

For at sikre en korrekt håndhævelse af antidumpingtolden bør antidumpingtolden for »alle andre virksomheder« ikke kun finde anvendelse på de ikke samarbejdsvillige eksporterende producenter i denne undersøgelse, men også på de producenter, der ikke eksporterede til Unionen i undersøgelsesperioden.

8.   AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

| (134) | I overensstemmelse med god administrativ praksis vil Kommissionen opfordre de interesserede parter til at fremsætte skriftlige bemærkninger og/eller til at anmode om at blive hørt af Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer inden for den fastsatte tidsfrist. |
| --- | --- |

(134)

I overensstemmelse med god administrativ praksis vil Kommissionen opfordre de interesserede parter til at fremsætte skriftlige bemærkninger og/eller til at anmode om at blive hørt af Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer inden for den fastsatte tidsfrist.

| (135) | Konklusionerne om indførelsen af en midlertidig told er foreløbige og kan ændres i undersøgelsens endelige fase — |
| --- | --- |

(135)

Konklusionerne om indførelsen af en midlertidig told er foreløbige og kan ændres i undersøgelsens endelige fase —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

1.   Der indføres en midlertidig antidumpingtold på importen af rør af duktilt støbejern (også kendt som kuglegrafitstøbejern) med oprindelse i Indien og i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 7303 00 10 og ex 7303 00 90 (Taric-kode 7303001010 og 7303009010).

2.   Den midlertidige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for den i stk. 1, omhandlede vare, der fremstilles af nedenstående virksomheder:

| Virksomhed | Midlertidig antidumpingtold | Taric-tillægskode |
| --- | --- | --- |
| Jindal Saw Ltd | 31,2 % | C054 |
| Electrosteel Casting Ltd | 15,3 % | C055 |
| Alle andre virksomheder | 31,2 % | C999 |

Virksomhed

Midlertidig antidumpingtold

Taric-tillægskode

Jindal Saw Ltd

31,2 %

C054

Electrosteel Casting Ltd

15,3 %

C055

Alle andre virksomheder

31,2 %

C999

3.   Anvendelsen af den individuelle toldsats, der er anført for virksomhederne i stk. 2, er betinget af, at der fremlægges en gyldig faktura for medlemsstaternes toldmyndigheder; handelsfakturaen skal indeholde en erklæring, der er dateret og underskrevet af én af de ansatte i den enhed, der har udstedt handelsfakturaen, med angivelse af den pågældendes navn og funktion og med følgende ordlyd: »Undertegnede bekræfter, at de (mængde) rør af duktilt støbejern (også kendt som kuglegrafitstøbejern), der er solgt til eksport til Den Europæiske Union, og som er omfattet af denne faktura, blev fremstillet af (virksomhedens navn og adresse) (Taric-tillægskode) i Indien. Jeg erklærer, at oplysningerne i denne faktura er fuldstændige og korrekte.«. Hvis der ikke fremlægges en sådan faktura, anvendes toldsatsen for »alle andre virksomheder«.

4.   Den i stk. 1 omhandlede vares overgang til fri omsætning i Unionen er betinget af, at der stilles sikkerhed svarende til den midlertidige told.

5.   De gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.

Artikel 2

1.   Inden for en frist på 25 kalenderdage fra datoen for denne forordnings ikrafttræden kan interesserede parter:

| a) | anmode om fremlæggelse af de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der ligger til grund for vedtagelsen af denne forordning |
| --- | --- |

a)

anmode om fremlæggelse af de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der ligger til grund for vedtagelsen af denne forordning

| b) | sende deres skriftlige bemærkninger til Kommissionen og |
| --- | --- |

b)

sende deres skriftlige bemærkninger til Kommissionen og

| c) | anmode om at blive hørt af Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer. |
| --- | --- |

c)

anmode om at blive hørt af Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer.

2.   Inden for en frist på 25 kalenderdage fra datoen for denne forordnings ikrafttræden kan de omhandlede parter i artikel 21, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1225/2009 fremsætte bemærkninger om anvendelsen af de midlertidige foranstaltninger.

Artikel 3

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 1 i denne forordning anvendes i en periode på seks måneder.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 18. september 2015.

På Kommissionens vegne

Jean-Claude JUNCKER

Formand

---

(1)  EUT L 343 af 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  Meddelelse om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen af rør af duktilt støbejern (også kendt som kuglegrafitstøbejern) med oprindelse i Indien (EUT C 461 af 20.12.2014, s. 35).

2

(3)  Meddelelse om indledning af en antisubsidieprocedure vedrørende importen af rør af duktilt støbejern (også kendt som kuglegrafitstøbejern) med oprindelse i Indien (EUT C 83 af 11.3.2015, s. 4).

3

(4)  Rådets forordning (EF) nr. 930/2003 af 26. maj 2003 om afslutning af antidumping- og antisubsidieprocedurerne vedrørende importen af opdrættede atlanterhavslaks med oprindelse i Norge og antidumpingproceduren vedrørende importen af opdrættede atlanterhavslaks med oprindelse i Chile og på Færøerne (EUT L 133 af 29.5.2003, s. 1), og Rådets forordning (EF) nr. 954/2006 af 27. juni 2006 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse sømløse rør af jern eller stål med oprindelse i Kroatien, Rumænien, Rusland og Ukraine, om ophævelse af forordning (EF) nr. 2320/97 og (EF) nr. 348/2000, om afslutning af interims- og udløbsundersøgelserne af antidumpingtolden på importen af visse sømløse rør af jern eller ulegeret stål med oprindelse i bl.a. Rusland og Rumænien samt om afslutning af interimsundersøgelserne af antidumpingtolden på importen af visse sømløse rør af jern eller ulegeret stål med oprindelse i bl.a. Rusland og Rumænien og i Kroatien og Ukraine (EUT L 175 af 29.6.2006, s. 4).

4

(5)  EUT L 336 af 20.12.2011, s. 6.

5

(6)  EUT L 343 af 19.12.2008, s. 1.

6

(7)  Europa-Kommissionen, Generaldirektoratet for Handel, Direktorat H, Rue de la Loi 170, 1040 Bruxelles, Belgien.

7

---

| 19.9.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 244/45 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 244/45

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2015/1560

af 18. september 2015

om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 af 17. december 2013 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 922/72, (EØF) nr. 234/79, (EF) nr. 1037/2001 og (EF) nr. 1234/2007 (1),

under henvisning til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 af 7. juni 2011 om nærmere bestemmelser for anvendelsen af Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 for så vidt angår frugt og grøntsager og forarbejdede frugter og grøntsager (2), særlig artikel 136, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes der på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguayrunden kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XVI til nævnte forordning. |
| --- | --- |

(1)

Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes der på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguayrunden kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XVI til nævnte forordning.

| (2) | Der beregnes hver arbejdsdag en fast importværdi i henhold til artikel 136, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 under hensyntagen til varierende daglige data. Derfor bør nærværende forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende — |
| --- | --- |

(2)

Der beregnes hver arbejdsdag en fast importværdi i henhold til artikel 136, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 under hensyntagen til varierende daglige data. Derfor bør nærværende forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

De faste importværdier som omhandlet i artikel 136 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 18. september 2015.

På Kommissionens vegne

For formanden

Jerzy PLEWA

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  EUT L 157 af 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAG

Faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kode | Tredjelandskode (1) | Fast importværdi |
| 0702 00 00 | MA | 158,0 |
| MK | 49,2 |
| TR | 78,0 |
| XS | 48,7 |
| ZZ | 83,5 |
| 0707 00 05 | AR | 98,4 |
| TR | 126,8 |
| ZZ | 112,6 |
| 0709 93 10 | TR | 128,2 |
| ZZ | 128,2 |
| 0805 50 10 | AR | 140,7 |
| BO | 144,3 |
| CL | 134,2 |
| UY | 138,2 |
| ZA | 129,0 |
| ZZ | 137,3 |
| 0806 10 10 | EG | 170,8 |
| TR | 132,2 |
| ZZ | 151,5 |
| 0808 10 80 | AR | 104,4 |
| BR | 70,7 |
| CL | 171,9 |
| NZ | 134,3 |
| US | 113,3 |
| ZA | 135,2 |
| ZZ | 121,6 |
| 0808 30 90 | AR | 132,1 |
| CL | 148,3 |
| CN | 96,7 |
| TR | 120,0 |
| ZA | 106,4 |
| ZZ | 120,7 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | MK | 68,9 |
| TR | 157,6 |
| ZZ | 113,3 |
| 0809 40 05 | BA | 53,5 |
| MK | 53,6 |
| XS | 61,9 |
| ZZ | 56,3 |

(EUR/100 kg)

KN-kode

Tredjelandskode (1)

Fast importværdi

0702 00 00

MA

158,0

MK

49,2

TR

78,0

XS

48,7

ZZ

83,5

0707 00 05

AR

98,4

TR

126,8

ZZ

112,6

0709 93 10

TR

128,2

ZZ

128,2

0805 50 10

AR

140,7

BO

144,3

CL

134,2

UY

138,2

ZA

129,0

ZZ

137,3

0806 10 10

EG

170,8

TR

132,2

ZZ

151,5

0808 10 80

AR

104,4

BR

70,7

CL

171,9

NZ

134,3

US

113,3

ZA

135,2

ZZ

121,6

0808 30 90

AR

132,1

CL

148,3

CN

96,7

TR

120,0

ZA

106,4

ZZ

120,7

0809 30 10, 0809 30 90

MK

68,9

TR

157,6

ZZ

113,3

0809 40 05

BA

53,5

MK

53,6

XS

61,9

ZZ

56,3

---

(1)  Landefortegnelse fastsat ved Kommissionens forordning (EU) nr. 1106/2012 af 27. november 2012 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 471/2009 om fællesskabsstatistikker over varehandelen med tredjelande for så vidt angår ajourføring af den statistiske lande- og områdefortegnelse (EUT L 328 af 28.11.2012, s. 7). Koden »ZZ« = »anden oprindelse«.

---

| 19.9.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 244/47 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 244/47

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2015/1561

af 18. september 2015

om fastsættelse af de mængder, som skal overføres til den mængde, der er fastsat for delperioden 1. januar til 31. marts 2016 inden for rammerne af det toldkontingent for fjerkrækød med oprindelse i Amerikas Forenede Stater, der blev åbnet ved forordning (EF) nr. 536/2007

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 af 17. december 2013 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 922/72, (EØF) nr. 234/79, (EF) nr. 1037/2001 og (EF) nr. 1234/2007 (1), særlig artikel 188, stk. 2 og 3, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 536/2007 (2) blev der åbnet et årligt importtoldkontingent for fjerkrækød med oprindelse i Amerikas Forenede Stater. |
| --- | --- |

(1)

Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 536/2007 (2) blev der åbnet et årligt importtoldkontingent for fjerkrækød med oprindelse i Amerikas Forenede Stater.

| (2) | De mængder, der er indgivet ansøgninger om importlicens for i perioden 1. til 7. september 2015 for delperioden 1. oktober til 31. december 2015, er mindre end de disponible mængder. Det bør derfor fastsættes, hvilke mængder der ikke er ansøgt om licens for, og som skal lægges til mængden for den følgende kontingentdelperiode. |
| --- | --- |

(2)

De mængder, der er indgivet ansøgninger om importlicens for i perioden 1. til 7. september 2015 for delperioden 1. oktober til 31. december 2015, er mindre end de disponible mængder. Det bør derfor fastsættes, hvilke mængder der ikke er ansøgt om licens for, og som skal lægges til mængden for den følgende kontingentdelperiode.

| (3) | For at sikre at foranstaltningerne forvaltes effektivt, bør denne forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende — |
| --- | --- |

(3)

For at sikre at foranstaltningerne forvaltes effektivt, bør denne forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

De mængder, der ikke er ansøgt om importlicens for i henhold til forordning (EF) nr. 536/2007, og som skal overføres til delperioden 1. januar til 31. marts 2016, er anført i bilaget til denne forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 18. september 2015.

På Kommissionens vegne

For formanden

Jerzy PLEWA

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  Kommissionens forordning (EF) nr. 536/2007 af 15. maj 2007 om åbning og forvaltning af et importtoldkontingent, der er tildelt Amerikas Forenede Stater, for fjerkrækød (EUT L 128 af 16.5.2007, s. 6).

2

---

BILAG

| Løbenummer | Mængder, der ikke er ansøgt om licens for, og som skal overføres til delperioden 1. januar til 31. marts 2016
  (kg) |
| --- | --- |
| 09.4169 | 10 672 500 |

Løbenummer

Mængder, der ikke er ansøgt om licens for, og som skal overføres til delperioden 1. januar til 31. marts 2016

(kg)

09.4169

10 672 500

---

| 19.9.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 244/49 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 244/49

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2015/1562

af 18. september 2015

om fastsættelse af de mængder, som skal overføres til den mængde, der er fastsat for delperioden 1. januar til 31. marts 2016 inden for rammerne af de toldkontingenter, der blev åbnet for æg og ægalbumin ved forordning (EF) nr. 539/2007

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 af 17. december 2013 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 922/72, (EØF) nr. 234/79, (EF) nr. 1037/2001 og (EF) nr. 1234/2007 (1), særlig artikel 188, stk. 2 og 3, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 539/2007 (2) blev der åbnet årlige toldkontingenter for import af æg og ægalbumin. |
| --- | --- |

(1)

Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 539/2007 (2) blev der åbnet årlige toldkontingenter for import af æg og ægalbumin.

| (2) | De mængder, der er omfattet af ansøgninger om importlicens, som er indgivet i perioden 1. til 7. september 2015 for delperioden 1. oktober til 31. december 2015, er mindre end de disponible mængder. Det bør derfor fastslås, hvilke mængder, der ikke er ansøgt om licens for, og disse mængder bør overføres til den mængde, som er fastsat for den følgende kontingentdelperiode. |
| --- | --- |

(2)

De mængder, der er omfattet af ansøgninger om importlicens, som er indgivet i perioden 1. til 7. september 2015 for delperioden 1. oktober til 31. december 2015, er mindre end de disponible mængder. Det bør derfor fastslås, hvilke mængder, der ikke er ansøgt om licens for, og disse mængder bør overføres til den mængde, som er fastsat for den følgende kontingentdelperiode.

| (3) | For at sikre at foranstaltningerne forvaltes effektivt, bør denne forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende — |
| --- | --- |

(3)

For at sikre at foranstaltningerne forvaltes effektivt, bør denne forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

De mængder, for hvilke der ikke er indgivet ansøgninger om importlicens i henhold til forordning (EF) nr. 539/2007, og som skal overføres til delperioden 1. januar til 31. marts 2016, er anført i bilaget til denne forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 18. september 2015.

For Kommissionens vegne

For formanden

Jerzy PLEWA

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  Kommissionens forordning (EF) nr. 539/2007 af 15. maj 2007 om åbning og forvaltning af toldkontingenter for æg og ægalbumin (EUT L 128 af 16.5.2007, s. 19).

2

---

BILAG

| Løbenummer | Mængder, der ikke er ansøgt om licens for, og som skal overføres de disponible mængder for delperioden 1. januar til 31. marts 2016
  (i kg udtrykt i skalægækvivalent) |
| --- | --- |
| 09.4015 | 67 500 000 |
| 09.4401 | 1 815 000 |
| 09.4402 | 6 005 000 |

Løbenummer

Mængder, der ikke er ansøgt om licens for, og som skal overføres de disponible mængder for delperioden 1. januar til 31. marts 2016

(i kg udtrykt i skalægækvivalent)

09.4015

67 500 000

09.4401

1 815 000

09.4402

6 005 000

---

| 19.9.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 244/51 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 244/51

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2015/1563

af 18. september 2015

om fastsættelse af tildelingskoefficienten for de mængder, der er omfattet af ansøgninger om importrettigheder, som er indgivet i perioden 1. til 7. september 2015, inden for rammerne af de toldkontingenter for fjerkrækød med oprindelse i Ukraine, der er åbnet ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 413/2014

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 af 17. december 2013 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 922/72, (EØF) nr. 234/79, (EF) nr. 1037/2001 og (EF) nr. 1234/2007 (1), særlig artikel 188, stk. 1 og 3, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 413/2014 (2) blev der åbnet årlige toldkontingenter for import af fjerkrækød med oprindelse i Ukraine. |
| --- | --- |

(1)

Ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 413/2014 (2) blev der åbnet årlige toldkontingenter for import af fjerkrækød med oprindelse i Ukraine.

| (2) | De mængder, der er omfattet af ansøgninger om importlicens, som er indgivet fra den 1. til den 7. september 2015 for delperioden 1. oktober til 31. december 2015, overstiger for kontingentet med løbenummer 09.4273 de disponible mængder. Det bør derfor fastsættes, i hvilket omfang der kan udstedes importlicenser, idet der fastsættes en tildelingskoefficient, som skal anvendes på de ansøgte mængder, og som beregnes i henhold til artikel 6, stk. 3, i Kommissionens forordning (EF) nr. 1301/2006 (3) sammenholdt med artikel 7, stk. 2, i samme forordning. |
| --- | --- |

(2)

De mængder, der er omfattet af ansøgninger om importlicens, som er indgivet fra den 1. til den 7. september 2015 for delperioden 1. oktober til 31. december 2015, overstiger for kontingentet med løbenummer 09.4273 de disponible mængder. Det bør derfor fastsættes, i hvilket omfang der kan udstedes importlicenser, idet der fastsættes en tildelingskoefficient, som skal anvendes på de ansøgte mængder, og som beregnes i henhold til artikel 6, stk. 3, i Kommissionens forordning (EF) nr. 1301/2006 (3) sammenholdt med artikel 7, stk. 2, i samme forordning.

| (3) | For at sikre foranstaltningens effektivitet bør denne forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende — |
| --- | --- |

(3)

For at sikre foranstaltningens effektivitet bør denne forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

For de mængder, der indgives importlicensansøgninger for efter gennemførelsesforordning (EU) nr. 413/2014 for delperioden 1. oktober til 31. december 2015, fastsættes den tildelingskoefficient, der er anført i bilaget til denne forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 18. september 2015.

På Kommissionen vegne

For formanden

Jerzy PLEWA

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 413/2014 af 23. april 2014 om åbning og forvaltning af EU-toldkontingenter for import af fjerkrækød med oprindelse i Ukraine (EUT L 121 af 24.4.2014, s. 37).

2

(3)  Kommissionens forordning (EF) nr. 1301/2006 af 31. august 2006 om fælles regler for administration af toldkontingenter for import af landbrugsprodukter på grundlag af en importlicensordning (EUT L 238 af 1.9.2006, s. 13).

3

---

BILAG

| Løbenummer | Tildelingskoefficient — ansøgninger for delperioden 1. oktober til 31. december 2015
  (%) |
| --- | --- |
| 09.4273 | 2,712456 |
| 09.4274 | — |

Løbenummer

Tildelingskoefficient — ansøgninger for delperioden 1. oktober til 31. december 2015

(%)

09.4273

2,712456

09.4274

—

---

| 19.9.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 244/53 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 244/53

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2015/1564

af 18. september 2015

om fastsættelse af de mængder, som skal overføres til mængden for delperioden 1. januar til 31. marts 2016, inden for rammerne af de toldkontingenter for svinekød, der er åbnet ved forordning (EF) nr. 442/2009

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 af 17. december 2013 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 922/72, (EØF) nr. 234/79, (EF) nr. 1037/2001 og (EF) nr. 1234/2007 (1), særlig artikel 188, stk. 2 og 3, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 442/2009 (2) blev der åbnet årlige toldkontingenter for import af svinekødsprodukter. Kontingenterne i bilag I, del B, i nævnte forordning forvaltes efter metoden »samtidig behandling«. |
| --- | --- |

(1)

Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 442/2009 (2) blev der åbnet årlige toldkontingenter for import af svinekødsprodukter. Kontingenterne i bilag I, del B, i nævnte forordning forvaltes efter metoden »samtidig behandling«.

| (2) | De mængder, der er ansøgt om i de ansøgninger om importlicens, som er indgivet i perioden 1. til 7. september 2015 for delperioden 1. oktober til 31. december 2015, er mindre end de disponible mængder. Det bør derfor fastsættes, hvilke mængder der ikke er omfattet af ansøgninger om licens, og disse mængder bør overføres til mængden for den efterfølgende kontingentdelperiode. |
| --- | --- |

(2)

De mængder, der er ansøgt om i de ansøgninger om importlicens, som er indgivet i perioden 1. til 7. september 2015 for delperioden 1. oktober til 31. december 2015, er mindre end de disponible mængder. Det bør derfor fastsættes, hvilke mængder der ikke er omfattet af ansøgninger om licens, og disse mængder bør overføres til mængden for den efterfølgende kontingentdelperiode.

| (3) | For at sikre at foranstaltningerne forvaltes effektivt, bør denne forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende — |
| --- | --- |

(3)

For at sikre at foranstaltningerne forvaltes effektivt, bør denne forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

De mængder, der ikke er omfattet af ansøgninger om importlicens i henhold til forordning (EF) nr. 442/2009, og som skal overføres til delperioden 1. januar til 31. marts 2016, er anført i bilaget til denne forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 18. september 2015.

På Kommissionens vegne

For formanden

Jerzy PLEWA

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  Kommissionens forordning (EF) nr. 442/2009 af 27. maj 2009 om åbning og forvaltning af visse fællesskabstoldkontingenter for svinekød (EUT L 129 af 28.5.2009, s. 13).

2

---

BILAG

| Løbenummer | Mængder, der ikke er omfattet af ansøgninger om licens, og som skal lægges til de disponible mængder for delperioden 1. januar til 31. marts 2016
  (kg) |
| --- | --- |
| 09.4038 | 17 097 500 |
| 09.4170 | 2 461 000 |
| 09.4204 | 2 312 000 |

Løbenummer

Mængder, der ikke er omfattet af ansøgninger om licens, og som skal lægges til de disponible mængder for delperioden 1. januar til 31. marts 2016

(kg)

09.4038

17 097 500

09.4170

2 461 000

09.4204

2 312 000

---

AFGØRELSER

| 19.9.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 244/55 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 244/55

---

RÅDETS AFGØRELSE (EU) 2015/1565

af 14. september 2015

om godkendelse på Den Europæiske Unions vegne af erklæringen om tildeling af fiskerimuligheder i EU-farvande til fiskerfartøjer, der fører Den Bolivariske Republik Venezuelas flag, i den eksklusive økonomiske zone ud for Fransk Guyanas kyst

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 43, stk. 2, sammenholdt med artikel 218, stk. 6, litra a), nr. v),

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,

under henvisning til godkendelse fra Europa-Parlamentet, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Fiskerfartøjer, der fører Den Bolivariske Republik Venezuelas flag, har i mange årtier kunnet fiske i EU-farvande i den eksklusive økonomiske zone ud for Fransk Guyanas kyst på betingelse af, at de overholder gældende juridisk bindende EU-retsakter om bevarelse og forvaltning af fiskeressourcerne. |
| --- | --- |

(1)

Fiskerfartøjer, der fører Den Bolivariske Republik Venezuelas flag, har i mange årtier kunnet fiske i EU-farvande i den eksklusive økonomiske zone ud for Fransk Guyanas kyst på betingelse af, at de overholder gældende juridisk bindende EU-retsakter om bevarelse og forvaltning af fiskeressourcerne.

| (2) | Forarbejdningsindustrien i Fransk Guyana er afhængig af landingerne fra disse fiskerfartøjer, og kontinuiteten i dette fiskeri bør derfor sikres. |
| --- | --- |

(2)

Forarbejdningsindustrien i Fransk Guyana er afhængig af landingerne fra disse fiskerfartøjer, og kontinuiteten i dette fiskeri bør derfor sikres.

| (3) | Nærværende afgørelse bør erstatte Rådets afgørelse 2012/19/EU (1), som blev annulleret ved Domstolens dom af 26. november 2014 (2), og hvis virkninger opretholdes, indtil en ny afgørelse træder i kraft inden for en rimelig frist. Eftersom erklæringen allerede er meddelt Den Bolivariske Republik Venezuela, er der ikke behov for en fornyet meddelelse heraf — |
| --- | --- |

(3)

Nærværende afgørelse bør erstatte Rådets afgørelse 2012/19/EU (1), som blev annulleret ved Domstolens dom af 26. november 2014 (2), og hvis virkninger opretholdes, indtil en ny afgørelse træder i kraft inden for en rimelig frist. Eftersom erklæringen allerede er meddelt Den Bolivariske Republik Venezuela, er der ikke behov for en fornyet meddelelse heraf —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Erklæringen til Den Bolivariske Republik Venezuela om tildeling af fiskerimuligheder i EU-farvande til fiskerfartøjer, der fører Den Bolivariske Republik Venezuelas flag, i den eksklusive økonomiske zone ud for Fransk Guyanas kyst (herefter »erklæringen«) godkendes herved på Den Europæiske Unions vegne.

Teksten til erklæringen er knyttet til denne afgørelse.

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i Bruxelles, den 14. september 2015.

På Rådets vegne

J. ASSELBORN

Formand

---

(1)  Rådets afgørelse 2012/19/EU af 16. december 2011 om godkendelse på Den Europæiske Unions vegne af erklæringen om tildeling af fiskerimuligheder i EU-farvande til fiskerfartøjer, der fører Den Bolivariske Republik Venezuelas flag, i den eksklusive økonomiske zone ud for Fransk Guyanas kyst (EUT L 6 af 10.1.2012, s. 8).

1

(2)  EUT L 286 af 29.10.2008, s. 33.

2

---

Erklæring til Den Bolivariske Republik Venezuela om tildeling af fiskerimuligheder i EU-farvande til fiskerfartøjer, der fører Den Bolivariske Republik Venezuelas flag, i den eksklusive økonomiske zone ud for Fransk Guyanas kyst

| 1. | Den Europæiske Union udsteder tilladelser til et begrænset antal fiskerfartøjer, der fører Den Bolivariske Republik Venezuelas flag, til at fiske i den del af den eksklusive økonomiske zone ud for Fransk Guyanas kyst, som ligger uden for 12 sømil fra basislinjerne, på de i denne erklæring fastsatte betingelser. |
| --- | --- |

1.

Den Europæiske Union udsteder tilladelser til et begrænset antal fiskerfartøjer, der fører Den Bolivariske Republik Venezuelas flag, til at fiske i den del af den eksklusive økonomiske zone ud for Fransk Guyanas kyst, som ligger uden for 12 sømil fra basislinjerne, på de i denne erklæring fastsatte betingelser.

| 2. | I overensstemmelse med artikel 22 i Rådets forordning (EF) nr. 1006/2008 af 29. september 2008 om tilladelser til EF-fiskerfartøjers fiskeri uden for EF-farvande og tredjelandsfartøjers adgang til EF-farvande (1) skal de godkendte fiskerfartøjer, der fører Den Bolivariske Republik Venezuelas flag, i forbindelse med fiskeri i det i stk. 1 omhandlede område overholde bestemmelserne i Den Europæiske Unions fælles fiskeripolitik om bevarelses- og kontrolforanstaltninger og andre EU-bestemmelser vedrørende fiskeri i dette område. |
| --- | --- |

2.

I overensstemmelse med artikel 22 i Rådets forordning (EF) nr. 1006/2008 af 29. september 2008 om tilladelser til EF-fiskerfartøjers fiskeri uden for EF-farvande og tredjelandsfartøjers adgang til EF-farvande (1) skal de godkendte fiskerfartøjer, der fører Den Bolivariske Republik Venezuelas flag, i forbindelse med fiskeri i det i stk. 1 omhandlede område overholde bestemmelserne i Den Europæiske Unions fælles fiskeripolitik om bevarelses- og kontrolforanstaltninger og andre EU-bestemmelser vedrørende fiskeri i dette område.

| 3. | Godkendte fiskerfartøjer, der fører Den Bolivariske Republik Venezuelas flag, skal nærmere bestemt overholde Den Europæiske Unions relevante regler eller forordninger, om, bl.a., hvilke fiskebestande der må fiskes efter, det højeste antal tilladte fiskerfartøjer, og den andel af fangsterne, som skal landes i Fransk Guyanas havne. |
| --- | --- |

3.

Godkendte fiskerfartøjer, der fører Den Bolivariske Republik Venezuelas flag, skal nærmere bestemt overholde Den Europæiske Unions relevante regler eller forordninger, om, bl.a., hvilke fiskebestande der må fiskes efter, det højeste antal tilladte fiskerfartøjer, og den andel af fangsterne, som skal landes i Fransk Guyanas havne.

| 4. | Den Europæiske Union kan når som helst trække dette særlige tilsagn udtrykt i erklæringen om tildeling af fiskerimuligheder tilbage ved en ensidig erklæring, uden at dette berører muligheden for at inddrage tilladelser, som er udstedt til individuelle fiskerfartøjer, der fører Den Bolivariske Republik Venezuelas flag, på grund af deres manglende overholdelse af de relevante EU-regler eller -forordninger. |
| --- | --- |

4.

Den Europæiske Union kan når som helst trække dette særlige tilsagn udtrykt i erklæringen om tildeling af fiskerimuligheder tilbage ved en ensidig erklæring, uden at dette berører muligheden for at inddrage tilladelser, som er udstedt til individuelle fiskerfartøjer, der fører Den Bolivariske Republik Venezuelas flag, på grund af deres manglende overholdelse af de relevante EU-regler eller -forordninger.

---

(1)  EUT L 286 af 29.10.2008, s. 33.

---

| 19.9.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 244/58 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 244/58

---

AFGØRELSE (EU, EURATOM) 2015/1566 VEDTAGET AF REPRÆSENTANTERNE FOR MEDLEMSSTATERNES REGERINGER

af 16. september 2015

om udnævnelse af fire dommere og en generaladvokat ved Domstolen

REPRÆSENTANTERNE FOR REGERINGERNE FOR DEN EUROPÆISKE UNIONS MEDLEMSSTATER HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Union, særlig artikel 19,

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 253 og 255,

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, særlig artikel 106A, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Embedsperioden for fjorten dommere og fire generaladvokater ved Domstolen udløber den 6. oktober 2015. Desuden er antallet af generaladvokater ved Domstolen forøget til elleve med virkning fra den 7. oktober 2015 i medfør af Rådets afgørelse 2013/336/EU (1). Der bør derfor foretages udnævnelser for perioden fra den 7. oktober 2015 til den 6. oktober 2021. |
| --- | --- |

(1)

Embedsperioden for fjorten dommere og fire generaladvokater ved Domstolen udløber den 6. oktober 2015. Desuden er antallet af generaladvokater ved Domstolen forøget til elleve med virkning fra den 7. oktober 2015 i medfør af Rådets afgørelse 2013/336/EU (1). Der bør derfor foretages udnævnelser for perioden fra den 7. oktober 2015 til den 6. oktober 2021.

| (2) | Det er blevet foreslået, at Marko ILEŠIČs og Camelia TOADERs embedsperiode som dommere ved Domstolen fornyes. Eugene REGAN og Michail VILARAS er blevet foreslået til embedet som dommer ved Domstolen. Desuden er Manuel CAMPOS SÁNCHEZ-BORDONA blevet foreslået til embedet som generaladvokat ved Domstolen. |
| --- | --- |

(2)

Det er blevet foreslået, at Marko ILEŠIČs og Camelia TOADERs embedsperiode som dommere ved Domstolen fornyes. Eugene REGAN og Michail VILARAS er blevet foreslået til embedet som dommer ved Domstolen. Desuden er Manuel CAMPOS SÁNCHEZ-BORDONA blevet foreslået til embedet som generaladvokat ved Domstolen.

| (3) | Det udvalg, der er nedsat ved artikel 255 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, har afgivet udtalelse om Marko ILEŠIČs, Camelia TOADERs, Eugene REGANs og Michail VILARAS' kvalifikationer til at udøve embedet som dommer ved Domstolen og om Manuel CAMPOS SÁNCHEZ-BORDONAs kvalifikationer til at udøve embedet som generaladvokat ved Domstolen — |
| --- | --- |

(3)

Det udvalg, der er nedsat ved artikel 255 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, har afgivet udtalelse om Marko ILEŠIČs, Camelia TOADERs, Eugene REGANs og Michail VILARAS' kvalifikationer til at udøve embedet som dommer ved Domstolen og om Manuel CAMPOS SÁNCHEZ-BORDONAs kvalifikationer til at udøve embedet som generaladvokat ved Domstolen —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Til dommer ved Domstolen for perioden fra den 7. oktober 2015 til den 6. oktober 2021 udnævnes herved:

| — | Marko ILEŠIČ |
| --- | --- |

—

Marko ILEŠIČ

| — | Eugene REGAN |
| --- | --- |

—

Eugene REGAN

| — | Camelia TOADER |
| --- | --- |

—

Camelia TOADER

| — | Michail VILARAS. |
| --- | --- |

—

Michail VILARAS.

Artikel 2

Manuel CAMPOS SÁNCHEZ-BORDONA udnævnes til generaladvokat ved Domstolen for perioden fra den 7. oktober 2015 til den 6. oktober 2021.

Artikel 3

Denne afgørelse træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i Bruxelles, den 16. september 2015.

C. BRAUN

Formand

---

(1)  Rådets afgørelse 2013/336/EU af 25. juni 2013 om forøgelse af antallet af generaladvokater ved Den Europæiske Unions Domstol (EUT L 179 af 29.6.2013, s. 92).

1

---

Berigtigelser

| 19.9.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 244/60 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 244/60

---

Berigtigelse til Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 518/2014 af 5. marts 2014 om ændring af Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 1059/2010, (EU) nr. 1060/2010, (EU) nr. 1061/2010, (EU) nr. 1062/2010, (EU) nr. 626/2011, (EU) nr. 392/2012, (EU) nr. 874/2012, (EU) nr. 665/2013, (EU) nr. 811/2013 og (EU) nr. 812/2013 for så vidt angår mærkning af energirelaterede produkter på internettet

(
  Den Europæiske Unions Tidende L 147 af 17. maj 2014
  )

Side 23, bilag VIII:

I stedet for:

»Som nyt bilag VII indsættes følgende:

»Bilag VII

Oplysninger, der skal gives ved salg, leje eller leje med køberet via internettet«

læses:

»Som nyt bilag VIII indsættes følgende:

»Bilag VIII

Oplysninger, der skal gives ved salg, leje eller leje med køberet via internettet«.

---

| 19.9.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 244/60 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 244/60

---

Berigtigelse til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/880 af 4. juni 2015 om forlængelse af overgangsperioderne for kapitalgrundlagskrav vedrørende eksponeringer mod centrale modparter i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 575/2013 og (EU) nr. 648/2012

(
  Den Europæiske Unions Tidende L 143 af 9. juni 2015
  )

Side 7, betragtning 5:

I stedet for:

»Indtil videre er ingen af de eksisterende CCP'er, som er etableret i tredjelande, og som allerede har anmodet om anerkendelse, blevet anerkendt.«

læses:

»Proceduren for anerkendelse er iværksat for de eksisterende CCP'er, som er etableret i tredjelande, og som allerede har anmodet om anerkendelse, men den vil ikke være afsluttet inden den 15. juni 2015.«

---