# Az Európai Unió L 234/2015

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 234 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 58. évfolyam2015. szeptember 8. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 234

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

58. évfolyam2015. szeptember 8.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK |
| | * | A Tanács (EU) 2015/1497 határozata (2015. április 20.) az Európai Unió és a déli kékúszójú tonhal védelmével foglalkozó bizottság (CCSBT) között levélváltás formájában létrejött, az Uniónak a déli kékúszójú tonhal védelméről szóló egyezmény kiterjesztett bizottságában való tagságáról szóló megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírásáról és az ideiglenes alkalmazásáról | 1 |
| | | Megállapodás levélváltás formájában az Európai Unió és a déli kékúszójú tonhal védelmével foglalkozó bizottság (CCSBT) között az Uniónak a déli kékúszójú tonhal védelméről szóló egyezmény kiterjesztett bizottságában való tagságáról | 3 |
| | * | Tájékoztatás az 1995-ös Gabonakereskedelmi Egyezmény időbeli hatályának meghosszabbításáról | 5 |
| | * | Tájékoztatás a cukorról szóló 1992. évi nemzetközi megállapodás időbeli hatályának meghosszabbításáról | 6 |
| | | RENDELETEK |
| | | A Bizottság (EU) 2015/1498 végrehajtási rendelete (2015. szeptember 7.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 7 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Bizottság (EU) 2015/1499 végrehajtási határozata (2015. szeptember 3.) a Belgium által Flandria régió vonatkozásában kért eltérésnek a vizek mezőgazdasági eredetű nitrátszennyezéssel szembeni védelméről szóló 91/676/EGK tanácsi irányelv alapján való engedélyezéséről
  (az értesítés a C(2015) 6058. számú dokumentummal történt) | 10 |
| | * | A Bizottság (EU) 2015/1500 végrehajtási határozata (2015. szeptember 7.) a bőrcsomósodáskór görögországi előfordulásával összefüggő egyes ideiglenes védintézkedésekről és az (EU) 2015/1423 végrehajtási határozat hatályon kívül helyezéséről
  (az értesítés a C(2015) 6221. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 19 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

*

A Tanács (EU) 2015/1497 határozata (2015. április 20.) az Európai Unió és a déli kékúszójú tonhal védelmével foglalkozó bizottság (CCSBT) között levélváltás formájában létrejött, az Uniónak a déli kékúszójú tonhal védelméről szóló egyezmény kiterjesztett bizottságában való tagságáról szóló megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírásáról és az ideiglenes alkalmazásáról

1

Megállapodás levélváltás formájában az Európai Unió és a déli kékúszójú tonhal védelmével foglalkozó bizottság (CCSBT) között az Uniónak a déli kékúszójú tonhal védelméről szóló egyezmény kiterjesztett bizottságában való tagságáról

3

*

Tájékoztatás az 1995-ös Gabonakereskedelmi Egyezmény időbeli hatályának meghosszabbításáról

5

*

Tájékoztatás a cukorról szóló 1992. évi nemzetközi megállapodás időbeli hatályának meghosszabbításáról

6

RENDELETEK

A Bizottság (EU) 2015/1498 végrehajtási rendelete (2015. szeptember 7.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

7

HATÁROZATOK

*

A Bizottság (EU) 2015/1499 végrehajtási határozata (2015. szeptember 3.) a Belgium által Flandria régió vonatkozásában kért eltérésnek a vizek mezőgazdasági eredetű nitrátszennyezéssel szembeni védelméről szóló 91/676/EGK tanácsi irányelv alapján való engedélyezéséről
  (az értesítés a C(2015) 6058. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2015) 6058. számú dokumentummal történt)

10

*

A Bizottság (EU) 2015/1500 végrehajtási határozata (2015. szeptember 7.) a bőrcsomósodáskór görögországi előfordulásával összefüggő egyes ideiglenes védintézkedésekről és az (EU) 2015/1423 végrehajtási határozat hatályon kívül helyezéséről
  (az értesítés a C(2015) 6221. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2015) 6221. számú dokumentummal történt)

1

19

| | | Helyesbítések |
| --- | --- | --- |
| | * | Helyesbítés a 396/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II., III. és V. mellékletének a bizonyos termékekben, illetve azok felületén található 2-naftiloxiecetsav, acetoklór, klórpikrin, diflufenikán, flurprimidol, flutolanil és spinozad maradékanyag-határértéke tekintetében történő módosításáról szóló, 2015. április 13-i (EU) 2015/603 bizottsági rendelethez ( HL L 100., 2015.4.17. ) | 27 |

Helyesbítések

*

Helyesbítés a 396/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II., III. és V. mellékletének a bizonyos termékekben, illetve azok felületén található 2-naftiloxiecetsav, acetoklór, klórpikrin, diflufenikán, flurprimidol, flutolanil és spinozad maradékanyag-határértéke tekintetében történő módosításáról szóló, 2015. április 13-i (EU) 2015/603 bizottsági rendelethez ( HL L 100., 2015.4.17. )

( HL L 100., 2015.4.17. )

27

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

| 8.9.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 234/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 234/1

---

A TANÁCS (EU) 2015/1497 HATÁROZATA

(2015. április 20.)

az Európai Unió és a déli kékúszójú tonhal védelmével foglalkozó bizottság (CCSBT) között levélváltás formájában létrejött, az Uniónak a déli kékúszójú tonhal védelméről szóló egyezmény kiterjesztett bizottságában való tagságáról szóló megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírásáról és az ideiglenes alkalmazásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikke (2) bekezdésére, összefüggésben a 218. cikke (5) bekezdésével,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | A közös halászati politika keretében a tengerek biológiai erőforrásainak megőrzésére vonatkozó intézkedések elfogadása és a harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel való megállapodások kötése az Unió hatáskörébe tartozik. |
| --- | --- |

(1)

A közös halászati politika keretében a tengerek biológiai erőforrásainak megőrzésére vonatkozó intézkedések elfogadása és a harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel való megállapodások kötése az Unió hatáskörébe tartozik.

| (2) | A 98/392/EK tanácsi határozat (1) értelmében az Unió szerződő fele az Egyesült Nemzetek 1982. december 10-i tengerjogi egyezményének. Ezen egyezmény a nemzetközi közösség valamennyi tagjától megköveteli a tenger biológiai erőforrásainak megőrzésére és kezelésére irányuló együttműködést. |
| --- | --- |

(2)

A 98/392/EK tanácsi határozat (1) értelmében az Unió szerződő fele az Egyesült Nemzetek 1982. december 10-i tengerjogi egyezményének. Ezen egyezmény a nemzetközi közösség valamennyi tagjától megköveteli a tenger biológiai erőforrásainak megőrzésére és kezelésére irányuló együttműködést.

| (3) | A 98/414/EK tanácsi határozat (2) értelmében az Unió szerződő fele az Egyesült Nemzetek 1982. december 10-i tengerjogi egyezményében foglalt, a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományok és a hosszú távon vándorló halállományok védelméről és kezeléséről szóló rendelkezések végrehajtásáról szóló megállapodásnak. |
| --- | --- |

(3)

A 98/414/EK tanácsi határozat (2) értelmében az Unió szerződő fele az Egyesült Nemzetek 1982. december 10-i tengerjogi egyezményében foglalt, a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományok és a hosszú távon vándorló halállományok védelméről és kezeléséről szóló rendelkezések végrehajtásáról szóló megállapodásnak.

| (4) | 2009. december 1-jén a Tanács felhatalmazta az Európai Bizottságot arra, hogy az Unió nevében törekedjen a déli kékúszójú tonhal védelméről szóló egyezmény (a továbbiakban: az egyezmény) módosítására annak érdekében, hogy az Unió is szerződő féllé válhasson. |
| --- | --- |

(4)

2009. december 1-jén a Tanács felhatalmazta az Európai Bizottságot arra, hogy az Unió nevében törekedjen a déli kékúszójú tonhal védelméről szóló egyezmény (a továbbiakban: az egyezmény) módosítására annak érdekében, hogy az Unió is szerződő féllé válhasson.

| (5) | Jóllehet az egyezmény módosításáról folytatott tárgyalások nem voltak eredményesek, a déli kékúszójú tonhal védelmével foglalkozó bizottság (CCSBT) a 2013 októberében tartott 20. ülésén módosította a déli kékúszójú tonhal védelmével foglalkozó kiterjesztett bizottság (a továbbiakban: a CCSBT kiterjesztett bizottsága) létrehozásáról szóló határozatot, hogy az Unió levélváltás formájában létrejött megállapodás taggá válhasson a CCSBT kiterjesztett bizottságában. |
| --- | --- |

(5)

Jóllehet az egyezmény módosításáról folytatott tárgyalások nem voltak eredményesek, a déli kékúszójú tonhal védelmével foglalkozó bizottság (CCSBT) a 2013 októberében tartott 20. ülésén módosította a déli kékúszójú tonhal védelmével foglalkozó kiterjesztett bizottság (a továbbiakban: a CCSBT kiterjesztett bizottsága) létrehozásáról szóló határozatot, hogy az Unió levélváltás formájában létrejött megállapodás taggá válhasson a CCSBT kiterjesztett bizottságában.

| (6) | Mivel az uniós tagállamok lobogói alatt közlekedő hajók halászati tevékenységet folytatnak a déli kékúszójú tonhal elterjedési területén, az Uniónak érdekében áll aláírni és ideiglenesen alkalmazni az Európai Unió és a déli kékúszójú tonhal védelmével foglalkozó bizottság (CCSBT) között levélváltás formájában létrejött, az Uniónak a déli kékúszójú tonhal védelméről szóló egyezmény kiterjesztett bizottságában való tagságáról szóló megállapodást (a továbbiakban: levélváltás formájában létrejött megállapodás), hogy ezáltal hatékony szerepet töltsön be az egyezmény végrehajtásában. |
| --- | --- |

(6)

Mivel az uniós tagállamok lobogói alatt közlekedő hajók halászati tevékenységet folytatnak a déli kékúszójú tonhal elterjedési területén, az Uniónak érdekében áll aláírni és ideiglenesen alkalmazni az Európai Unió és a déli kékúszójú tonhal védelmével foglalkozó bizottság (CCSBT) között levélváltás formájában létrejött, az Uniónak a déli kékúszójú tonhal védelméről szóló egyezmény kiterjesztett bizottságában való tagságáról szóló megállapodást (a továbbiakban: levélváltás formájában létrejött megállapodás), hogy ezáltal hatékony szerepet töltsön be az egyezmény végrehajtásában.

| (7) | Ezen eljárás lezárultával az Unió tagságot és szavazati jogot is kapna a CCSBT kiterjesztett bizottságában és kiterjesztett tudományos bizottságában. |
| --- | --- |

(7)

Ezen eljárás lezárultával az Unió tagságot és szavazati jogot is kapna a CCSBT kiterjesztett bizottságában és kiterjesztett tudományos bizottságában.

| (8) | A CCSBT kiterjesztett bizottságában való tagság egyúttal elő fogja mozdítani az uniós természetvédelmi politika különböző óceánok közötti egységességét, valamint fokozni fogja a világ halászati erőforrásainak hosszú távú védelme és fenntartható kiaknázása iránti uniós elkötelezettséget. |
| --- | --- |

(8)

A CCSBT kiterjesztett bizottságában való tagság egyúttal elő fogja mozdítani az uniós természetvédelmi politika különböző óceánok közötti egységességét, valamint fokozni fogja a világ halászati erőforrásainak hosszú távú védelme és fenntartható kiaknázása iránti uniós elkötelezettséget.

| (9) | Ezért alá kell írni és ideiglenesen alkalmazni kell a levélváltás formájában létrejött megállapodást, |
| --- | --- |

(9)

Ezért alá kell írni és ideiglenesen alkalmazni kell a levélváltás formájában létrejött megállapodást,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az Európai Unió és a déli kékúszójú tonhal védelmével foglalkozó bizottság (CCSBT) között levélváltás formájában létrejött, az Uniónak a déli kékúszójú tonhal védelméről szóló egyezmény kiterjesztett bizottságában való tagságáról szóló megállapodásnak az Unió nevében történő aláírására és az ideiglenes alkalmazására a Tanács felhatalmazást ad, feltételezve a megkötéséhez szükséges eljárások befejezését.

A levélváltás formájában létrejött megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.

2. cikk

A Tanács elnöke felhatalmazást kap arra, hogy kijelölje a levélváltás formájában létrejött megállapodásnak az Unió nevében történő aláírására jogosult személy(eke)t.

3. cikk

A levélváltás formájában létrejött megállapodást a megkötéséhez szükséges eljárások befejezéséig ideiglenesen alkalmazni kell ... (3) napjától.

4. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Luxembourgban, 2015. április 20-án.

a Tanács részéről

az elnök

J. DŪKLAVS

---

(1)  A Tanács 98/392/EK határozata (1998. március 23.) az Egyesült Nemzetek Szervezete 1982. december 10-i tengerjogi egyezményének és az egyezmény XI. részének végrehajtásáról szóló, 1994. július 28-i megállapodásnak az Európai Közösség általi megkötéséről (HL L 179., 1998.6.23., 1. o.).

1

(2)  A Tanács 98/414/EK határozata (1998. június 8.) az Egyesült Nemzetek Szervezetének 1982. december 10-i tengerjogi egyezményében foglalt, a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományok és a hosszú távon vándorló halállományok védelmére és kezelésére vonatkozó rendelkezések végrehajtásáról szóló megállapodásnak az Európai Közösség részéről való megerősítéséről (HL L 189., 1998.7.3., 14. o.).

2

(3)  A Tanács Főtitkársága gondoskodik a megállapodás aláírása napjának és az ideiglenes alkalmazása kezdő időpontjának az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételéről.

3

Európai Unió Hivatalos Lapjában

---

| 8.9.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 234/3 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 234/3

---

MEGÁLLAPODÁS

levélváltás formájában az Európai Unió és a déli kékúszójú tonhal védelmével foglalkozó bizottság (CCSBT) között az Uniónak a déli kékúszójú tonhal védelméről szóló egyezmény kiterjesztett bizottságában való tagságáról

Tisztelt Hölgyem/Uram!

Megtiszteltetés számomra, hogy hivatkozhatok a CCSBT 2013 októberében tartott huszadik ülésén módosított, a kiterjesztett bizottság és a kiterjesztett tudományos bizottság létrehozásáról szóló határozatra (a továbbiakban: a határozat).

A határozat 6. cikke értelmében bármely olyan regionális gazdasági integrációs szervezet, jogalany vagy halászati szereplő, amelynek a lobogója alatt hajózó hajók az elmúlt három naptári évben ejtettek déli kékúszójútonhal-fogásokat, jelezheti a bizottság ügyvezető titkára felé, hogy a kiterjesztett bizottságban és a kiterjesztett tudományos bizottságban taggá óhajt válni. Ebből a célból a CCSBT ügyvezető titkára levelezést folytat a bizottság nevében az ilyen regionális gazdasági integrációs szervezet, jogalany vagy halászati szereplő képviselőjével.

Ami a határozat 8. cikkét illeti, nincs változás az EU 10 tonnás jogosultságában a 2015–2017. évre vonatkozóan.

Lekötelezne, ha igazolná e levél kézhezvételét, és megerősítené, hogy e levél, valamint az Ön válasza révén megállapodás jön létre a CCSBT és az Európai Unió között arról, hogy az EU taggá válik a CCSBT kiterjesztett bizottságában és kiterjesztett tudományos bizottságában a fent említett határozat rendelkezéseinek megfelelően.

Az EU ezúton is szeretné kifejezni a CCSBT egyezmény előírásainak és a kiterjesztett bizottság határozatainak további tiszteletben tartása iránti elkötelezettségét.

Ez a megállapodás az Ön válaszának keltét követő naptól ideiglenesen alkalmazandó addig, amíg az Unió értesítést nem küld arról, hogy lezárultak a megállapodás megkötéséhez szükséges eljárások.

Kérem, fogadja megkülönböztetett nagyrabecsülésem kifejezését.

az Európai Unió részéről

Tisztelt Hölgyem/Uram!

Ezúton tisztelettel igazolom a mai napon kelt levelének kézhezvételét, amely a következőképpen szól:

„Megtiszteltetés számomra, hogy hivatkozhatok a CCSBT 2013 októberében tartott huszadik ülésén módosított, a kiterjesztett bizottság és a kiterjesztett tudományos bizottság létrehozásáról szóló határozatra (a továbbiakban: a határozat).

A határozat 6. cikke értelmében bármely olyan regionális gazdasági integrációs szervezet, jogalany vagy halászati szereplő, amelynek a lobogója alatt hajózó hajók az elmúlt három naptári évben ejtettek déli kékúszójútonhal-fogásokat, jelezheti a bizottság ügyvezető titkára felé, hogy a kiterjesztett bizottságban és a kiterjesztett tudományos bizottságban taggá óhajt válni. Ebből a célból a CCSBT ügyvezető titkára levelezést folytat a bizottság nevében az ilyen regionális gazdasági integrációs szervezet, jogalany vagy halászati szereplő képviselőjével.

Ami a határozat 8. cikkét illeti, nincs változás az EU 10 tonnás jogosultságában a 2015–2017. évre vonatkozóan.

Hálás volnék, ha visszaigazolná e levél kézhezvételét, és megerősítené, hogy e levél, valamint az Ön válasza révén megállapodás jön létre a CCSBT és az Európai Unió között arról, hogy az EU taggá válik a CCSBT kiterjesztett bizottságában és kiterjesztett tudományos bizottságában a fent említett határozat rendelkezéseinek megfelelően.

Az EU ezúton is szeretné kifejezni a CCSBT egyezmény előírásainak és a kiterjesztett bizottság határozatainak további tiszteletben tartása iránti elkötelezettségét.

Ez a megállapodás az Ön válaszának keltét követő naptól ideiglenesen alkalmazandó addig, amíg az Unió értesítést nem küld arról, hogy lezárultak a megállapodás megkötéséhez szükséges eljárások.”.

Ezúton tisztelettel megerősítem, hogy az Ön levele és az arra adott válaszunk révén megállapodás jön létre a CCSBT és az Európai Unió között arról, hogy az EU taggá válik a CCSBT kiterjesztett bizottságában és kiterjesztett tudományos bizottságában.

Kérem, fogadja megkülönböztetett nagyrabecsülésem kifejezését.

a CCSBT részéről

---

| 8.9.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 234/5 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 234/5

---

Tájékoztatás az 1995-ös Gabonakereskedelmi Egyezmény időbeli hatályának meghosszabbításáról

A Nemzetközi Gabonatanács a 41. ülésén (London, 2015. június 8.) úgy határozott, hogy a Gabonakereskedelmi Egyezmény (1) időbeli hatályát további két évvel, 2017. június 30-ig meghosszabbítja.

---

(1)  HL L 21., 1996.1.27., 49. o.

---

| 8.9.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 234/6 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 234/6

---

Tájékoztatás a cukorról szóló 1992. évi nemzetközi megállapodás időbeli hatályának meghosszabbításáról

A Nemzetközi Cukortanács a 47. ülésén (Antigua, Guatemala, 2015. június 25.) úgy határozott, hogy a cukorról szóló 1992. évi nemzetközi megállapodás (1) időbeli hatályát további két évvel, 2017. december 31-ig meghosszabbítja.

---

(1)  HL L 379., 1992.12.23., 16. o.

---

RENDELETEK

| 8.9.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 234/7 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 234/7

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/1498 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2015. szeptember 7.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a 922/72/EGK, a 234/79/EK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(2)

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2015. szeptember 7-én.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Jerzy PLEWA

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

1

(2)  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | MA | 173,3 |
| MK | 41,5 |
| XS | 29,8 |
| ZZ | 81,5 |
| 0707 00 05 | TR | 116,3 |
| XS | 42,0 |
| ZZ | 79,2 |
| 0709 93 10 | TR | 132,5 |
| ZZ | 132,5 |
| 0805 50 10 | AR | 146,2 |
| BO | 135,7 |
| CL | 137,0 |
| UY | 64,0 |
| ZA | 139,4 |
| ZZ | 124,5 |
| 0806 10 10 | EG | 233,7 |
| MA | 201,0 |
| MK | 63,9 |
| TR | 137,2 |
| ZZ | 159,0 |
| 0808 10 80 | AR | 188,7 |
| BR | 88,5 |
| CL | 125,4 |
| NZ | 145,1 |
| US | 136,8 |
| UY | 110,5 |
| ZA | 109,2 |
| ZZ | 129,2 |
| 0808 30 90 | AR | 189,8 |
| CL | 108,0 |
| TR | 131,5 |
| ZA | 113,5 |
| ZZ | 135,7 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | MK | 68,9 |
| TR | 148,1 |
| ZZ | 108,5 |
| 0809 40 05 | BA | 55,4 |
| IL | 336,8 |
| MK | 55,1 |
| XS | 68,2 |
| ZZ | 128,9 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

MA

173,3

MK

41,5

XS

29,8

ZZ

81,5

0707 00 05

TR

116,3

XS

42,0

ZZ

79,2

0709 93 10

TR

132,5

ZZ

132,5

0805 50 10

AR

146,2

BO

135,7

CL

137,0

UY

64,0

ZA

139,4

ZZ

124,5

0806 10 10

EG

233,7

MA

201,0

MK

63,9

TR

137,2

ZZ

159,0

0808 10 80

AR

188,7

BR

88,5

CL

125,4

NZ

145,1

US

136,8

UY

110,5

ZA

109,2

ZZ

129,2

0808 30 90

AR

189,8

CL

108,0

TR

131,5

ZA

113,5

ZZ

135,7

0809 30 10, 0809 30 90

MK

68,9

TR

148,1

ZZ

108,5

0809 40 05

BA

55,4

IL

336,8

MK

55,1

XS

68,2

ZZ

128,9

---

(1)  Az országoknak a Közösség harmadik országokkal folytatott külkereskedelmére vonatkozó statisztikáról szóló 471/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az országok és területek nómenklatúrájának frissítése tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2012. november 27-i 1106/2012/EU bizottsági rendeletben (HL L 328., 2012.11.28., 7. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

HATÁROZATOK

| 8.9.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 234/10 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 234/10

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/1499 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2015. szeptember 3.)

a Belgium által Flandria régió vonatkozásában kért eltérésnek a vizek mezőgazdasági eredetű nitrátszennyezéssel szembeni védelméről szóló 91/676/EGK tanácsi irányelv alapján való engedélyezéséről

(az értesítés a C(2015) 6058. számú dokumentummal történt)

(Csak a holland nyelvű szöveg hiteles)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a vizek mezőgazdasági eredetű nitrátszennyezéssel szembeni védelméről szóló, 1991. december 12-i 91/676/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak III. melléklete 2. bekezdésének harmadik albekezdésére,

mivel:

| (1) | Amennyiben egy tagállam évente és hektáronként a 91/676/EGK irányelv III. melléklete 2. bekezdésének második albekezdése első mondatában és a) pontjában meghatározott mennyiségtől eltérő mennyiségű szerves trágyát kíván felhasználni, e mennyiséget objektív kritériumok – jelen esetben a növénykultúrák hosszú növekedési időszaka és nagy nitrogénfelvétele – alapján kell meghatározni oly módon, hogy az ne akadályozza az irányelv 1. cikkében meghatározott célok elérését. |
| --- | --- |

(1)

Amennyiben egy tagállam évente és hektáronként a 91/676/EGK irányelv III. melléklete 2. bekezdésének második albekezdése első mondatában és a) pontjában meghatározott mennyiségtől eltérő mennyiségű szerves trágyát kíván felhasználni, e mennyiséget objektív kritériumok – jelen esetben a növénykultúrák hosszú növekedési időszaka és nagy nitrogénfelvétele – alapján kell meghatározni oly módon, hogy az ne akadályozza az irányelv 1. cikkében meghatározott célok elérését.

| (2) | 2011. július 29-én a Bizottság elfogadta a 2011/489/EU végrehajtási határozatot (2), amely bizonyos feltételek mellett lehetővé tette Belgium számára, hogy Flandria régió tekintetében a gyeppel vagy fűvel felülvetett kukoricával beültetett, továbbá a vágott gyepet vagy vágott rozst követően kukoricával beültetett parcellákon évente és hektáronként 250 kg, illetve az őszi búzát vagy tritikálét követően köztes kultúrával, és cukor- vagy takarmányrépával beültetett parcellákon évente és hektáronként 200 kg szerves trágyából származó nitrogén használatát engedélyezze. |
| --- | --- |

(2)

2011. július 29-én a Bizottság elfogadta a 2011/489/EU végrehajtási határozatot (2), amely bizonyos feltételek mellett lehetővé tette Belgium számára, hogy Flandria régió tekintetében a gyeppel vagy fűvel felülvetett kukoricával beültetett, továbbá a vágott gyepet vagy vágott rozst követően kukoricával beültetett parcellákon évente és hektáronként 250 kg, illetve az őszi búzát vagy tritikálét követően köztes kultúrával, és cukor- vagy takarmányrépával beültetett parcellákon évente és hektáronként 200 kg szerves trágyából származó nitrogén használatát engedélyezze.

| (3) | A 2011/489/EU végrehajtási határozat által biztosított eltérés körülbelül 2 970 gazdálkodót és 82 820 hektár termőföldet érintett, és 2014. december 31-én járt le. |
| --- | --- |

(3)

A 2011/489/EU végrehajtási határozat által biztosított eltérés körülbelül 2 970 gazdálkodót és 82 820 hektár termőföldet érintett, és 2014. december 31-én járt le.

| (4) | 2015. április 7-én Belgium kérelmet nyújtott be a Bizottsághoz, amelyben Flandria régió tekintetében a 91/676/EGK irányelv III. melléklete 2. bekezdésének harmadik albekezdésében biztosított eltérés megújításáért folyamodott. |
| --- | --- |

(4)

2015. április 7-én Belgium kérelmet nyújtott be a Bizottsághoz, amelyben Flandria régió tekintetében a 91/676/EGK irányelv III. melléklete 2. bekezdésének harmadik albekezdésében biztosított eltérés megújításáért folyamodott.

| (5) | A kérelmezett eltérés arra vonatkozik, hogy Belgium engedélyezni kívánja Flandria bizonyos gazdaságaiban a gyeppel, lóherével kevert gyeppel, vagy fűvel felülvetett kukoricával beültetett, továbbá a vágott gyepet vagy vágott rozst követően kukoricával beültetett parcellákon évente és hektáronként 250 kg legeltetett állatállománytól eredő szerves trágyából és kezelt sertéstrágyából származó nitrogén, illetve az őszi búzát vagy tritikálét követően köztes kultúrával, majd takarmányrépával beültetett parcellákon évente és hektáronként 200 kg szerves trágyából vagy kezelt sertéstrágyából származó nitrogén használatát. |
| --- | --- |

(5)

A kérelmezett eltérés arra vonatkozik, hogy Belgium engedélyezni kívánja Flandria bizonyos gazdaságaiban a gyeppel, lóherével kevert gyeppel, vagy fűvel felülvetett kukoricával beültetett, továbbá a vágott gyepet vagy vágott rozst követően kukoricával beültetett parcellákon évente és hektáronként 250 kg legeltetett állatállománytól eredő szerves trágyából és kezelt sertéstrágyából származó nitrogén, illetve az őszi búzát vagy tritikálét követően köztes kultúrával, majd takarmányrépával beültetett parcellákon évente és hektáronként 200 kg szerves trágyából vagy kezelt sertéstrágyából származó nitrogén használatát.

| (6) | A 2011/489/EU végrehajtási határozattal engedélyezett eltéréssel kapcsolatban Belgium által benyújtott adatok azt mutatják, hogy az eltérés nem eredményezett vízminőségromlást. A vizek mezőgazdasági eredetű nitrátszennyezéssel szembeni védelméről szóló 91/676/EGK irányelv végrehajtásáról a 2008–2011 közötti időszakra vonatkozó tagállami jelentések alapján elkészített, a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek címzett bizottsági jelentés (3) tanúsága szerint Flandria régióban a felszín alatti vizek átlagos nitrátkoncentrációját tekintve a megfigyelő állomások mintegy 78 %-án 50 mg/l alatti, 63 %-án pedig 25 mg/l alatti értékeket mértek. A megfigyelési adatok szerint a nitrátkoncentráció csökkenő tendenciát mutat a felszín alatti vizekben az előző jelentéstételi időszakhoz (2004–2007) viszonyítva. A felszíni vizek átlagos nitrátkoncentrációja a megfigyelő állomások 93 %-ának adatai szerint 50 mg/l alatt van; az állomások 70 %-án 25 mg/l alatti átlagos nitrátkoncentrációt mértek. A felszíni vizeken létesített mintavételi pontok többségén a nitrátkoncentráció csökkenő trendet mutat. A 2008–2011 közötti jelentéstételi időszakban a folyók és az átmeneti vizek megközelítőleg 80 %-a kapott eutróf vagy hipertróf minősítést. |
| --- | --- |

(6)

A 2011/489/EU végrehajtási határozattal engedélyezett eltéréssel kapcsolatban Belgium által benyújtott adatok azt mutatják, hogy az eltérés nem eredményezett vízminőségromlást. A vizek mezőgazdasági eredetű nitrátszennyezéssel szembeni védelméről szóló 91/676/EGK irányelv végrehajtásáról a 2008–2011 közötti időszakra vonatkozó tagállami jelentések alapján elkészített, a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek címzett bizottsági jelentés (3) tanúsága szerint Flandria régióban a felszín alatti vizek átlagos nitrátkoncentrációját tekintve a megfigyelő állomások mintegy 78 %-án 50 mg/l alatti, 63 %-án pedig 25 mg/l alatti értékeket mértek. A megfigyelési adatok szerint a nitrátkoncentráció csökkenő tendenciát mutat a felszín alatti vizekben az előző jelentéstételi időszakhoz (2004–2007) viszonyítva. A felszíni vizek átlagos nitrátkoncentrációja a megfigyelő állomások 93 %-ának adatai szerint 50 mg/l alatt van; az állomások 70 %-án 25 mg/l alatti átlagos nitrátkoncentrációt mértek. A felszíni vizeken létesített mintavételi pontok többségén a nitrátkoncentráció csökkenő trendet mutat. A 2008–2011 közötti jelentéstételi időszakban a folyók és az átmeneti vizek megközelítőleg 80 %-a kapott eutróf vagy hipertróf minősítést.

| (7) | Flandriában az alábbi célkitűzéseket határozták meg a vízminőség tekintetében, amelyeket a 2015–2018 közötti cselekvési program időszaka alatt kell elérni. Felszíni vizek esetében a literenkénti 50 mg nitrátkoncentrációnál alacsonyabb értéket a mezőgazdasági megfigyelő hálózat mintavételi pontjainak 95 %-án kell elérni; a lassabb kivonási rátájú felszínközeli talajvíz esetében az átlagos nitrátkoncentrációt 20 %-kal kell csökkenteni a 2010. évi literenkénti 40 mg-os átlagos szinthez képest; a hidrogeológiailag homogén területeken, ahol a felszínközeli talajvízben a literenkénti átlagos nitrátkoncentráció meghaladja az 50 mg-ot, az átlagos nitrátkoncentrációt literenként 5 mg-mal kell csökkenteni. |
| --- | --- |

(7)

Flandriában az alábbi célkitűzéseket határozták meg a vízminőség tekintetében, amelyeket a 2015–2018 közötti cselekvési program időszaka alatt kell elérni. Felszíni vizek esetében a literenkénti 50 mg nitrátkoncentrációnál alacsonyabb értéket a mezőgazdasági megfigyelő hálózat mintavételi pontjainak 95 %-án kell elérni; a lassabb kivonási rátájú felszínközeli talajvíz esetében az átlagos nitrátkoncentrációt 20 %-kal kell csökkenteni a 2010. évi literenkénti 40 mg-os átlagos szinthez képest; a hidrogeológiailag homogén területeken, ahol a felszínközeli talajvízben a literenkénti átlagos nitrátkoncentráció meghaladja az 50 mg-ot, az átlagos nitrátkoncentrációt literenként 5 mg-mal kell csökkenteni.

| (8) | E célkitűzések elérése érdekében Flandria megerősített cselekvési programot fogadott el a 2015–2018 közötti időszakra. A szakpolitika felülvizsgálata a 2016–2017. év telének végén fog lezajlani, melynek alapján a meghatározott vízminőségi célok elérése érdekében további megerősített fellépésre kerülhet sor. Flandria régió vonatkozásában a 91/676/EGK irányelvet átültető jogszabályok és a vizek mezőgazdasági eredetű nitrátszennyezéssel szembeni védelméről szóló rendelet (4) (a továbbiakban: a trágyáról szóló rendelet) a 2015–2018 közötti időszakra szóló cselekvési programmal összhangban 2015. június 12-én módosításra kerültek (5), és e határozattal együttesen alkalmazandók. |
| --- | --- |

(8)

E célkitűzések elérése érdekében Flandria megerősített cselekvési programot fogadott el a 2015–2018 közötti időszakra. A szakpolitika felülvizsgálata a 2016–2017. év telének végén fog lezajlani, melynek alapján a meghatározott vízminőségi célok elérése érdekében további megerősített fellépésre kerülhet sor. Flandria régió vonatkozásában a 91/676/EGK irányelvet átültető jogszabályok és a vizek mezőgazdasági eredetű nitrátszennyezéssel szembeni védelméről szóló rendelet (4) (a továbbiakban: a trágyáról szóló rendelet) a 2015–2018 közötti időszakra szóló cselekvési programmal összhangban 2015. június 12-én módosításra kerültek (5), és e határozattal együttesen alkalmazandók.

| (9) | A trágyáról szóló rendeletet Flandria régió egész területén alkalmazni kell. |
| --- | --- |

(9)

A trágyáról szóló rendeletet Flandria régió egész területén alkalmazni kell.

| (10) | A trágyáról szóló rendelet a nitrogén és foszfor alkalmazására egyaránt tartalmaz korlátozásokat. |
| --- | --- |

(10)

A trágyáról szóló rendelet a nitrogén és foszfor alkalmazására egyaránt tartalmaz korlátozásokat.

| (11) | A Flandria régió vonatkozásában Belgium által benyújtott igazoló dokumentumok azt mutatják, hogy a javasolt hektáronkénti és évenkénti 250, illetve 200 kg, szerves trágyából származó nitrogénmennyiség használata indokolt olyan objektív kritériumok alapján, mint a növénykultúrák hosszú növekedési időszaka és nagy nitrogénfelvétele. |
| --- | --- |

(11)

A Flandria régió vonatkozásában Belgium által benyújtott igazoló dokumentumok azt mutatják, hogy a javasolt hektáronkénti és évenkénti 250, illetve 200 kg, szerves trágyából származó nitrogénmennyiség használata indokolt olyan objektív kritériumok alapján, mint a növénykultúrák hosszú növekedési időszaka és nagy nitrogénfelvétele.

| (12) | A Belgium által bejelentett adatok alapján a 2008–2011 közötti időszakban Flandria régióban a sertésállomány 4,4 %-kal nőtt a 2004–2007 közötti időszakhoz képest. A legfrissebb rendelkezésre álló adatok 2012 és 2013 tekintetében a sertésállomány szerényebb, 2,6 %-os növekedését mutatják. A baromfiállomány 2004 és 2008 között 13,2 %-kal csökkent, majd ezt követően 20,8 %-os növekedést mutatott. A szarvasmarha-állomány mérete változatlan maradt. Annak érdekében, hogy a kérelmezett eltérések alkalmazása ne vezessen az állatállomány növekedéséhez, az illetékes hatóságoknak biztosítaniuk kell Flandria régióban az egyes gazdaságokban tartható állatállomány nagyságának (a tápanyag-kibocsátási jogoknak) a trágyáról szóló rendelet előírásai alapján történő korlátozását. |
| --- | --- |

(12)

A Belgium által bejelentett adatok alapján a 2008–2011 közötti időszakban Flandria régióban a sertésállomány 4,4 %-kal nőtt a 2004–2007 közötti időszakhoz képest. A legfrissebb rendelkezésre álló adatok 2012 és 2013 tekintetében a sertésállomány szerényebb, 2,6 %-os növekedését mutatják. A baromfiállomány 2004 és 2008 között 13,2 %-kal csökkent, majd ezt követően 20,8 %-os növekedést mutatott. A szarvasmarha-állomány mérete változatlan maradt. Annak érdekében, hogy a kérelmezett eltérések alkalmazása ne vezessen az állatállomány növekedéséhez, az illetékes hatóságoknak biztosítaniuk kell Flandria régióban az egyes gazdaságokban tartható állatállomány nagyságának (a tápanyag-kibocsátási jogoknak) a trágyáról szóló rendelet előírásai alapján történő korlátozását.

| (13) | A szerves trágyából származó nitrogén felhasználása 2008–2011 között 15 %-kal csökkent a 2004–2007 közötti időszakhoz viszonyítva. A 3. cselekvési program időszakában (2007–2010) a szerves trágyából származó nitrogén felhasználása évi 101 000 tonna körüli szinten stagnált. A 4. cselekvési program folyamán a szerves trágyából származó nitrogén felhasználása tovább csökkent, és 2013-ban 94 500 tonnát tett ki. A 2008 és 2011 közötti jelentéstételi időszakban az ásványi nitrogén felhasználása 4 %-os növekedést mutatott a 2004–2007 közötti időszakhoz képest. A 2012 és 2013 tekintetében rendelkezésre álló legfrissebb adatok szerint a felhasznált ásványi nitrogén mennyisége 39 000 tonna körül stabilizálódik. |
| --- | --- |

(13)

A szerves trágyából származó nitrogén felhasználása 2008–2011 között 15 %-kal csökkent a 2004–2007 közötti időszakhoz viszonyítva. A 3. cselekvési program időszakában (2007–2010) a szerves trágyából származó nitrogén felhasználása évi 101 000 tonna körüli szinten stagnált. A 4. cselekvési program folyamán a szerves trágyából származó nitrogén felhasználása tovább csökkent, és 2013-ban 94 500 tonnát tett ki. A 2008 és 2011 közötti jelentéstételi időszakban az ásványi nitrogén felhasználása 4 %-os növekedést mutatott a 2004–2007 közötti időszakhoz képest. A 2012 és 2013 tekintetében rendelkezésre álló legfrissebb adatok szerint a felhasznált ásványi nitrogén mennyisége 39 000 tonna körül stabilizálódik.

| (14) | A kérelem vizsgálata alapján vélelmezhető, hogy a javasolt hektáronkénti és évenkénti 250, illetve 200 kg, legeltetett állatállománytól eredő szerves trágyából és kezelt sertéstrágyából származó nitrogénmennyiség használata nem veszélyezteti a 91/676/EGK irányelv céljainak elérését, bizonyos szigorú feltételek betartása mellett, amelyeket a 2015–2018 közötti időszakra vonatkozó cselekvési programban megerősített intézkedéseken felül kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(14)

A kérelem vizsgálata alapján vélelmezhető, hogy a javasolt hektáronkénti és évenkénti 250, illetve 200 kg, legeltetett állatállománytól eredő szerves trágyából és kezelt sertéstrágyából származó nitrogénmennyiség használata nem veszélyezteti a 91/676/EGK irányelv céljainak elérését, bizonyos szigorú feltételek betartása mellett, amelyeket a 2015–2018 közötti időszakra vonatkozó cselekvési programban megerősített intézkedéseken felül kell alkalmazni.

| (15) | A 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) átfogó, határokon átnyúló vízvédelmi koncepciót vezetett be, amely az úgynevezett vízgyűjtő kerületek köré szerveződik, és amelynek célja, hogy 2015-re minden európai víztest jó állapotú legyen. A tápanyagbevitel csökkentése szerves része ennek a célkitűzésnek. Az e határozat által engedélyezett eltérés nem sérti a 2000/60/EK irányelv alapján elfogadott rendelkezéseket, és nem zárja ki, hogy az irányelvből származó kötelezettségek teljesítése további intézkedések bevezetését is szükségessé teheti. |
| --- | --- |

(15)

A 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) átfogó, határokon átnyúló vízvédelmi koncepciót vezetett be, amely az úgynevezett vízgyűjtő kerületek köré szerveződik, és amelynek célja, hogy 2015-re minden európai víztest jó állapotú legyen. A tápanyagbevitel csökkentése szerves része ennek a célkitűzésnek. Az e határozat által engedélyezett eltérés nem sérti a 2000/60/EK irányelv alapján elfogadott rendelkezéseket, és nem zárja ki, hogy az irányelvből származó kötelezettségek teljesítése további intézkedések bevezetését is szükségessé teheti.

| (16) | A 2007/2/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (7) általános szabályokat fektetett le egy olyan, az Unión belüli térinformációs infrastruktúra kialakítása céljából, amely segíti az uniós környezetvédelmi politika, valamint mindazon további közösségi szakpolitikák és tevékenységek alakítását, amelyek hatást gyakorolhatnak a környezetre. Az ezen határozattal kapcsolatosan összegyűjtött térinformatikai adatoknak a szóban forgó irányelv alkalmazási körén belül összhangban kell lenniük annak rendelkezéseivel. Az adminisztratív terhek csökkentése és az adatok egységességének biztosítása érdekében indokolt, hogy Belgium az ezen határozat végrehajtásához szükséges adatok összegyűjtése során a szükséges körben felhasználja az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) V. címének II. fejezete alapján létrehozott integrált igazgatási és kontrollrendszer által előállított adatokat. |
| --- | --- |

(16)

A 2007/2/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (7) általános szabályokat fektetett le egy olyan, az Unión belüli térinformációs infrastruktúra kialakítása céljából, amely segíti az uniós környezetvédelmi politika, valamint mindazon további közösségi szakpolitikák és tevékenységek alakítását, amelyek hatást gyakorolhatnak a környezetre. Az ezen határozattal kapcsolatosan összegyűjtött térinformatikai adatoknak a szóban forgó irányelv alkalmazási körén belül összhangban kell lenniük annak rendelkezéseivel. Az adminisztratív terhek csökkentése és az adatok egységességének biztosítása érdekében indokolt, hogy Belgium az ezen határozat végrehajtásához szükséges adatok összegyűjtése során a szükséges körben felhasználja az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) V. címének II. fejezete alapján létrehozott integrált igazgatási és kontrollrendszer által előállított adatokat.

| (17) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a 91/676/EGK irányelv 9. cikke értelmében létrehozott nitrátügyi bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(17)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a 91/676/EGK irányelv 9. cikke értelmében létrehozott nitrátügyi bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Bizottság a 4–12. cikkben meghatározott feltételekkel engedélyezi Belgiumnak a Flandria régió tekintetében kérelmezett eltérést, amely a 91/676/EGK irányelv III. melléklete 2. bekezdésének második albekezdése első mondatában és a) pontjában előírt szervestrágya-mennyiséget meghaladó szerves trágya használatát teszi lehetővé.

2. cikk

Hatály

Ez a határozat egyedi alapon alkalmazandó a 4–7. cikkben meghatározott feltételek mellett a gazdaságok azon meghatározott parcelláira, ahol magas nitrogénigényű és hosszú növekedési időszakú növénykultúrákat termesztenek.

3. cikk

Fogalommeghatározások

E határozat alkalmazásában:

a)   „gazdaság”: állatállomány nélküli vagy azzal rendelkező mezőgazdasági üzem;

b)   „parcella”: a növénykultúra, a talajtípus és a trágyázási gyakorlat tekintetében egynemű földterület vagy földterületek csoportja;

c)   „legelő”: állandó vagy időszakos (általában 4 évnél rövidebb pihentetési időszakokkal használt) legelő;

d)   „magas nitrogénigényű és hosszú növekedési időszakú növénykultúrák”: az alábbiak bármelyike:

| i. | legelő; |
| --- | --- |

i.

legelő;

| ii. | 50 %-nál kevesebb lóherét tartalmazó legelő; |
| --- | --- |

ii.

50 %-nál kevesebb lóherét tartalmazó legelő;

| iii. | köztes kultúraként szolgáló, később lekaszált és összegyűjtött fűvel a betakarítás előtt vagy után felülvetett kukorica; |
| --- | --- |

iii.

köztes kultúraként szolgáló, később lekaszált és összegyűjtött fűvel a betakarítás előtt vagy után felülvetett kukorica;

| iv. | vágott gyepet vagy vágott rozst követően ültetett kukorica; |
| --- | --- |

iv.

vágott gyepet vagy vágott rozst követően ültetett kukorica;

| v. | őszi búzát vagy tritikálét követően ültetett köztes kultúra; |
| --- | --- |

v.

őszi búzát vagy tritikálét követően ültetett köztes kultúra;

| vi. | cukor- vagy takarmányrépa; |
| --- | --- |

vi.

cukor- vagy takarmányrépa;

e)   „legeltetett állatállomány”: marhafélék (a hízóborjak kivételével), juhok, kecskék és lovak;

f)   „trágyakezelés”: a sertéstrágya két, szilárd és folyékony frakcióra történő feldolgozása, amelynek célja a hatékonyabb kijuttatás, valamint a nitrogén- és foszforfelvétel elősegítése;

g)   „kezelt trágya”: a trágyakezelésből származó folyékony frakció;

h)   „alacsony nitrogén- és foszfáttartalmú szennyvíz”: olyan kezelt trágya, amelynek egy tonna szennyvízre számított legmagasabb nitrogéntartalma, illetve egy tonna szennyvízre számított legmagasabb foszfáttartalma egyaránt 1 kg;

i)   „talajszelvény”: a felszíntől 0,90 m mélységig terjedő talajréteg, kivéve, ha az átlagos legmagasabb talajvízszint ennél alacsonyabb, ez utóbbi esetben az átlagos legmagasabb talajvízszintig terjedő réteg.

4. cikk

Éves alkalmazás és kötelezettségvállalás

1.   Az e végrehajtási határozat szerinti eltéréssel élni kívánó gazdálkodóknak évente február 15-ig kérelmet kell benyújtaniuk az illetékes hatóságokhoz. A 2015. évre vonatkozó éves kérelmeket július 31-ig kell benyújtani.

2.   Az (1) bekezdésben említett éves kérelem benyújtásakor a gazdálkodóknak írásos nyilatkozatban kell vállalniuk az 5., 6. és 7. cikkben előírt követelmények teljesítését.

5. cikk

Trágyakezelés

1.   Az illetékes hatóságok biztosítják azt, hogy a trágyakezelésből származó szilárd frakciót engedéllyel rendelkező létesítményekbe szállítsák és ott újrahasznosítsák, a szagok és egyéb kibocsátások csökkentése, az agronómiai és higiéniai tulajdonságok javítása és a nitrogén és foszfát kezelésének és felvételének elősegítése céljából.

2.   Az eltérés hatálya alá eső, trágyakezeléssel foglalkozó gazdálkodók kötelesek az illetékes hatóságot évente tájékoztatni a kezelésre küldött trágya mennyiségéről, a szilárd frakció és a kezelt trágya mennyiségéről és rendeltetéséről, valamint nitrogén- és foszfortartalmáról.

3.   Az illetékes hatóságoknak ki kell alakítaniuk és rendszeresen frissíteniük kell azokat az elismert módszereket, amelyekkel a kezelt trágya összetétele és az egyedi eltérés hatálya alá eső gazdaságokban tapasztalt összetétel és kezelési hatékonyság változásai elemezhetők.

4.   Az illetékes hatóságok biztosítják, hogy az ammónia és a trágyakezelésből származó egyéb kibocsátások összegyűjtése és kezelése során csökkenjenek a káros környezeti hatások azon létesítmények tekintetében, amelyek a referenciaállapotnál, azaz a nyers szerves trágya tárolásánál és termőföldi alkalmazásánál magasabb kibocsátást okoznak.

Ebből a célból az illetékes hatóságok gondoskodnak a kibocsátáskezelést igénylő létesítmények jegyzékének létrehozásáról és rendszeres frissítéséről.

6. cikk

Szerves és egyéb trágyák alkalmazása

1.   A (2)–(12) bekezdésben foglalt feltételekre is figyelemmel, a legeltetett állatállománytól származó, az eltérés hatálya alá tartozó parcellákon évente alkalmazott szerves trágya, kezelt trágya és alacsony nitrogén- és foszfáttartalmú szennyvíz – beleértve a maguk az állatok által kijuttatott szerves trágyát – mennyisége nem haladhatja meg az alábbi értékeket:

| a) | hektáronként évi 250 kg nitrogén a következő művelési célú parcellákon:






  i. | legelő és fűvel felülvetett kukoricával beültetett parcellák; |
| --- | --- | --- |

a)

hektáronként évi 250 kg nitrogén a következő művelési célú parcellákon:

i.

legelő és fűvel felülvetett kukoricával beültetett parcellák;

| ii. | vágott gyepet követően kukoricával beültetett parcellák; |
| --- | --- |

ii.

vágott gyepet követően kukoricával beültetett parcellák;

| iii. | vágott rozst követően kukoricával beültetett parcellák; |
| --- | --- |

iii.

vágott rozst követően kukoricával beültetett parcellák;

| iv. | 50 %-nál kevesebb lóherét tartalmazó legelő; |
| --- | --- |

iv.

50 %-nál kevesebb lóherét tartalmazó legelő;

| b) | hektáronként évi 200 kg nitrogén a következő művelési célú parcellákon:






  i. | őszi búzát követően köztes kultúrával beültetett parcellák; |
| --- | --- | --- |

b)

hektáronként évi 200 kg nitrogén a következő művelési célú parcellákon:

i.

őszi búzát követően köztes kultúrával beültetett parcellák;

| ii. | tritikálét követően köztes kultúrával beültetett parcellák; |
| --- | --- |

ii.

tritikálét követően köztes kultúrával beültetett parcellák;

| iii. | cukor- vagy takarmányrépával beültetett parcellák. |
| --- | --- |

iii.

cukor- vagy takarmányrépával beültetett parcellák.

2.   Az alacsony nitrogén- és foszfáttartalmú szennyvíznek nem minősülő kezelt trágya csak akkor alkalmazható az eltérés hatálya alá tartozó parcellákon, ha a nitrogén és a foszfát aránya (N/P2O5) legalább 3,3.

3.   Az alacsony nitrogén- és foszfáttartalmú szennyvíz alkalmazását hektáronként legfeljebb 15 tonnára kell korlátozni.

4.   A teljes nitrogén- és foszfátkijuttatásnak meg kell felelnie az adott növénykultúra tápanyagigényének, és figyelembe kell vennie a talajból származó utánpótlást és a trágyakezelés következtében megnövekedett nitrogéntartalmat. Mindazonáltal egyetlen növénykultúra esetében sem haladhatja meg a foszfát és a nitrogén legmagasabb kijuttatási szintjére vonatkozóan a cselekvési programban előírt mennyiséget.

5.   Az eltérés hatálya alá tartozó parcellákon a műtrágyákból származó foszfát használata nem engedélyezett.

6.   Minden gazdaságban gondoskodni kell az egész vetési területre kiterjedő trágyázási tervről, amely tartalmazza a vetésforgót, valamint a szerves trágya, valamint nitrogén- és foszfáttartalmú trágyák tervezett kijuttatását. A tervnek minden naptári évben legkésőbb február 15-ére rendelkezésre kell állnia a gazdaságban.

A trágyázási tervnek az alábbi információkat kell tartalmaznia:

| a) | az állatállomány nagysága, valamint az istálló- és a tárolási rendszer leírása, kitérve a szervestrágya-tároló űrtartalmára; |
| --- | --- |

a)

az állatállomány nagysága, valamint az istálló- és a tárolási rendszer leírása, kitérve a szervestrágya-tároló űrtartalmára;

| b) | a gazdaságban termelt szerves trágyában található nitrogén (leszámítva az istállóban és a tároláskor elveszített mennyiségeket), illetve foszfor mennyiségének kiszámítása; |
| --- | --- |

b)

a gazdaságban termelt szerves trágyában található nitrogén (leszámítva az istállóban és a tároláskor elveszített mennyiségeket), illetve foszfor mennyiségének kiszámítása;

| c) | a trágyakezelés és a kezelt trágya várt jellemzőinek leírása; |
| --- | --- |

c)

a trágyakezelés és a kezelt trágya várt jellemzőinek leírása;

| d) | a gazdaságból elszállított vagy a gazdaságba beszállított szerves trágya mennyisége, típusa és jellemzői; |
| --- | --- |

d)

a gazdaságból elszállított vagy a gazdaságba beszállított szerves trágya mennyisége, típusa és jellemzői;

| e) | a magas nitrogénigényű és hosszú növekedési időszakú és egyéb növénykultúrák vetésforgója és területe; |
| --- | --- |

e)

a magas nitrogénigényű és hosszú növekedési időszakú és egyéb növénykultúrák vetésforgója és területe;

| f) | a növénykultúrák előre látható nitrogén- és foszforigénye parcellánként; |
| --- | --- |

f)

a növénykultúrák előre látható nitrogén- és foszforigénye parcellánként;

| g) | a szerves trágyából származó nitrogén- és foszforkijuttatás kiszámítása az egyes parcellákon; |
| --- | --- |

g)

a szerves trágyából származó nitrogén- és foszforkijuttatás kiszámítása az egyes parcellákon;

| h) | a műtrágyából és egyéb trágyából származó nitrogén- és foszforkijuttatás kiszámítása az egyes parcellákon. |
| --- | --- |

h)

a műtrágyából és egyéb trágyából származó nitrogén- és foszforkijuttatás kiszámítása az egyes parcellákon.

| i) | a nitrogén és a foszfor alkalmazására vonatkozó előírásoknak való megfelelés értékelése céljából végzett számítások. |
| --- | --- |

i)

a nitrogén és a foszfor alkalmazására vonatkozó előírásoknak való megfelelés értékelése céljából végzett számítások.

A trágyázási terv és a tényleges gyakorlat közötti összhang biztosítása érdekében a tervet a mezőgazdasági gyakorlatban bekövetkező bármely változás esetén a változást követő hét napon belül ki kell igazítani.

7.   Minden gazdaságnak trágyázási naplót kell vezetnie; a trágyázási naplót minden naptári évre vonatkozóan a következő naptári év március 15-éig meg kell küldeni az illetékes hatóságnak.

8.   A trágyázási naplónak az alábbi információkat kell tartalmaznia:

| a) | a megművelt terület nagysága; |
| --- | --- |

a)

a megművelt terület nagysága;

| b) | az állatállomány egyedszáma és típusa; |
| --- | --- |

b)

az állatállomány egyedszáma és típusa;

| c) | az állatonkénti trágyatermelés; |
| --- | --- |

c)

az állatonkénti trágyatermelés;

| d) | a gazdaságba kívülről bevitt trágya mennyisége; |
| --- | --- |

d)

a gazdaságba kívülről bevitt trágya mennyisége;

| e) | a gazdaságból kiszállított szervestrágya-mennyiség és a címzett. |
| --- | --- |

e)

a gazdaságból kiszállított szervestrágya-mennyiség és a címzett.

9.   Minden, az eltérés lehetőségével élő gazdaságnak rendelkeznie kell a talaj nitrogén- és foszfortartalmára vonatkozó elemzések eredményeivel.

A gazdaság valamennyi, a vetésforgó és a talajminőség szempontjából egynemű területén legalább négyévente, legkésőbb május 31-ig foszforra és nitrogénre vonatkozó mintavételt és elemzéseket kell végezni.

A gazdaság területének minden öt hektárján legalább egy elemzést el kell végezni.

10.   A talajszelvény nitrátkoncentrációját minden ősszel, legkésőbb november 15-ig az eltérés hatálya alá tartozó parcellák legalább 6 %-ánál és az eltérés lehetőségével élő gazdaságok által használt egyéb parcellák 1 %-ánál ellenőrizni kell oly módon, hogy az ellenőrzés e gazdaságok legalább 85 %-ára kiterjedjen. A gazdaság területéről 2 hektáronként legalább három, a talajszelvényen belüli különböző talajrétegből származó mintát kell begyűjteni.

11.   Szeptember 1. és a következő év február 15. között tilos az eltérés hatálya alá tartozó parcellákra trágyát, kezelt trágyát vagy tonnánként 0,60 kg-ot meghaladó összmennyiségű nitrogént tartalmazó alacsony nitrogén- és foszfáttartalmú szennyvizet, illetve vegyi vagy más műtrágyát kijuttatni.

12.   A szerves trágyából származó nitrogén legalább kétharmadát minden év június 1-je előtt fel kell használni, kivéve a legeltetett állatállománytól származó szerves trágyából eredő nitrogént.

7. cikk

Területgazdálkodás

Az egyedi eltérésben részesülő mezőgazdasági termelőknek a következő intézkedéseket kell véghezvinniük:

| a) | a legelőket tavasszal kell felszántani minden talajtípus, kivéve az agyagos talaj esetében; |
| --- | --- |

a)

a legelőket tavasszal kell felszántani minden talajtípus, kivéve az agyagos talaj esetében;

| b) | az agyagos talajon található legelőket szeptember 15. előtt kell felszántani; |
| --- | --- |

b)

az agyagos talajon található legelőket szeptember 15. előtt kell felszántani;

| c) | az eltérés hatálya alá tartozó parcellákon a vetésforgó nem tartalmazhat pillangósvirágúakat vagy más, a légköri nitrogént megkötő növényeket. Ez a feltétel azonban nem vonatkozik a lóherére az 50 %-nál kevesebb lóherét tartalmazó legelők esetében; |
| --- | --- |

c)

az eltérés hatálya alá tartozó parcellákon a vetésforgó nem tartalmazhat pillangósvirágúakat vagy más, a légköri nitrogént megkötő növényeket. Ez a feltétel azonban nem vonatkozik a lóherére az 50 %-nál kevesebb lóherét tartalmazó legelők esetében;

| d) | a magas nitrogénigényű növényeket a legelő felszántását követő 2 héten belül kell elvetni, és az állandó legelőt a felszántás évében nem szabad trágyázni; |
| --- | --- |

d)

a magas nitrogénigényű növényeket a legelő felszántását követő 2 héten belül kell elvetni, és az állandó legelőt a felszántás évében nem szabad trágyázni;

| e) | a köztes kultúrákat az őszi búza betakarítása után 2 héten belül, legkésőbb szeptember 10-ig el kell vetni; |
| --- | --- |

e)

a köztes kultúrákat az őszi búza betakarítása után 2 héten belül, legkésőbb szeptember 10-ig el kell vetni;

| f) | a köztes kultúrákat február 15. előtt nem szabad felszántani, mert biztosítani kell a szántóterület növénytakarójának háborítatlanságát, hogy az altalaj őszi nitrátvesztesége pótlódjon, és a téli nitrátveszteség minél kisebb legyen. |
| --- | --- |

f)

a köztes kultúrákat február 15. előtt nem szabad felszántani, mert biztosítani kell a szántóterület növénytakarójának háborítatlanságát, hogy az altalaj őszi nitrátvesztesége pótlódjon, és a téli nitrátveszteség minél kisebb legyen.

8. cikk

Egyéb intézkedések

Az illetékes hatóságok biztosítják, hogy a kezelt trágya használatára engedélyezett eltérések összeegyeztethetők legyenek a trágyakezelést végző és a szilárd frakciót feldolgozó létesítmények kapacitásával.

Ezt az eltérést az egyéb uniós környezetvédelmi jogszabályoknak való megfeleléshez szükséges intézkedések sérelme nélkül kell alkalmazni.

9. cikk

Trágyatermelési és -szállítási intézkedések

1.   Az illetékes hatóságok biztosítják Flandria régióban az egyes gazdaságokban tartható állatállomány létszámbeli korlátozását (tápanyag-kibocsátási jogok) a trágyáról szóló rendelet előírásai alapján.

2.   Az illetékes hatóságok biztosítják, hogy az akkreditált szállítók által végrehajtott trágyaszállításokat földrajzi helyzetmeghatározó rendszerek rögzítsék.

3.   Az illetékes hatóságok biztosítják minden egyes szállítás előtt a trágya összetételének a nitrogén- és foszforkoncentráció szempontjából történő vizsgálatát. A trágyamintákat engedéllyel rendelkező laboratóriumokban kell megvizsgálni, a vizsgálat eredményéről pedig értesíteni kell az illetékes hatóságokat és a trágyát átvevő gazdálkodót.

4.   Az illetékes hatóságok biztosítják, hogy a szállított trágya mennyiségét, valamint nitrogén- és foszfortartalmát rögzítő okmány a szállítás során rendelkezésre álljon.

10. cikk

Megfigyelés

1.   Az illetékes hatóság gondoskodik arról, hogy minden település esetében elkészüljenek és évente frissüljenek a gazdaságok százalékos arányát, a parcellák számát, az állatállomány százalékos arányát, valamint az egyedi eltérések hatálya alá tartozó mezőgazdasági területek és a helyi földhasználat százalékos arányát feltüntető térképek.

Az egyedi eltérések hatálya alá tartozó vetésforgókra és mezőgazdasági gyakorlatokra vonatkozó adatokat az illetékes hatóságok évente összegyűjtik és frissítik.

2.   A felszíni vizek és a felszínközeli talajvíz mintavételére a 2008/64/EK bizottsági határozat (9) 10. cikkének (2) bekezdése szerint létrehozott megfigyelő hálózatot az eltérés vízminőségre gyakorolt hatásának felmérése érdekében fenn kell tartani. A megfigyelő hálózat tevékenysége kiterjed az Északi-tengerbe ömlő folyóvizek nitrát- és foszfátszintjének mérésére is. E határozat alkalmazási időszaka alatt az eredeti mintavételi pontok száma nem csökkenthető és elhelyezkedésük nem módosítható.

3.   A homokos talajok mezőgazdasági vízellátására vonatkozóan fokozott megfigyelést kell végezni.

4.   A 2008/64/EK határozat szerint létrehozott, legalább 150 gazdaságra kiterjedő mintavételi pontokat fenn kell tartani abból a célból, hogy adatokat szolgáltassanak a talajvíz nitrogén- és foszforkoncentrációjáról, a talajszelvény ásványi nitrogéntartalmáról, és ehhez kapcsolódóan a gyökérzónából a felszín alatti vízbe szivárgó nitrogénről és foszforról, valamint a felszíni és felszín alatti csurgalékvízzel eltávozó nitrogénről és foszforról, az eltérés lehetőségével élő gazdaságok területén és azon kívül is.

A mintavételi pontoknak ki kell terjedniük a fő talajtípusokra (agyagos, vályogos, homokos és löszös talajok), trágyázási gyakorlatokra és növénykultúrákra.

A megfigyelő hálózat felépítése e határozat alkalmazási időszaka alatt nem módosítható.

5.   Felmérések és folyamatosan végzett tápanyagvizsgálatok útján adatokat kell gyűjteni a helyi földhasználatról, a vetésforgókról és az egyedi eltéréssel élő gazdaságok mezőgazdasági gyakorlatáról.

Ezek az adatok felhasználhatók a hektáronként legfeljebb évi 250 kg, illetve 200 kg nitrogéntartalmú, legeltetett állatállománytól eredő szerves trágyával és kezelt sertéstrágyával kezelt gyepterületeken megvalósuló nitrátkioldódás és foszforveszteség modellszámítással történő meghatározására.

6.   A megfigyelő hálózathoz tartozó gazdaságok sekély talajvizei, felszín alatti vizei, belvizei és folyóvizei tekintetében a megfigyelő hálózatnak adatokat kell biztosítania a gyökérzónából a felszín alatti és a felszíni vizek rendszerébe belépő víz nitrogén- és foszforkoncentrációját illetően.

11. cikk

Ellenőrzés

1.   Az illetékes hatóságoknak minden, az eltérésre vonatkozó kérelmen hatósági ellenőrzést kell végezniük. Ha az ellenőrzés során kiderül, hogy az 5., 6. és a 7. cikkben előírt feltételek nem teljesülnek, erről értesíteni kell a kérelmezőt. Ilyen esetben a kérelem elutasítottnak tekintendő.

2.   Az illetékes hatóságok szántóföldi ellenőrzési tervet készítenek, amely kockázatelemzésen, az előző évek ellenőrzéseinek eredményein és a 91/676/EGK irányelv végrehajtására szolgáló jogszabályok alkalmazásának véletlenszerű általános ellenőrzéseinek eredményein alapul.

A szántóföldi ellenőrzéseknek az 5., 6. és 7. cikkben meghatározott feltételek szerinti egyedi eltéréssel élő gazdaságok legalább 7 %-ára ki kell terjedniük. Amennyiben az ellenőrzés a megfelelés hiányát tárja fel, értesíteni kell a gazdálkodót. Ez esetben a következő évi eltérés iránti kérelem elutasítottnak tekintendő.

3.   A 6. cikk (9) bekezdésében említett mérések eredményeit ellenőrizni kell. Amennyiben az ellenőrzés a megfelelés hiányát tárja fel, ideértve a trágyáról szóló rendeletben meghatározott alapküszöbérték túllépését, a gazdálkodót erről tájékoztatni kell, és a parcella vagy parcellák tekintetében a következő évre vonatkozó eltérés iránti kérelmet el kell utasítani.

4.   Az illetékes hatóságok kockázatfelmérésen és az (1) bekezdésben leírt hatósági ellenőrzések eredményein alapuló helyszíni ellenőrzést végeznek a trágyaszállítási műveletek legalább 2 %-ánál.

Az ellenőrzések során igazolni kell az akkreditációs követelmények teljesítését, meg kell vizsgálni a kísérőokmányokat, igazolni kell a trágya származási és rendeltetési helyét és mintát kell venni a szállított trágyából.

A mintavétel adott esetben a rakodási műveletekkel egy időben végezhető, járművekre szerelt automatikus mintavételi berendezés segítségével.

A trágyamintákat engedéllyel rendelkező laboratóriumokban kell megvizsgálni, a vizsgálat eredményéről pedig értesíteni kell az illetékes hatóságokat és az átvevő gazdálkodót.

5.   Az illetékes hatóságok számára biztosítani kell az e határozat alapján engedélyezett eltérésnek való megfelelés ellenőrzéséhez szükséges hatásköröket és eszközöket.

12. cikk

Jelentéstétel

1.   Az illetékes hatóságok minden év június 30-áig jelentést nyújtanak be, amely tartalmazza a következőket:

| a) | a gazdaságok és az állatállományok százalékos arányát, valamint a mezőgazdasági földterületek és a helyi földhasználat százalékos arányát feltüntető térképek, továbbá a 10. cikk (1) bekezdésében említett, eltérésben részesülő gazdaságok vetésforgójára és mezőgazdasági gyakorlatára vonatkozó adatok; |
| --- | --- |

a)

a gazdaságok és az állatállományok százalékos arányát, valamint a mezőgazdasági földterületek és a helyi földhasználat százalékos arányát feltüntető térképek, továbbá a 10. cikk (1) bekezdésében említett, eltérésben részesülő gazdaságok vetésforgójára és mezőgazdasági gyakorlatára vonatkozó adatok;

| b) | a vízmegfigyelés eredményei, beleértve a talajvíz, a felszíni vizek és az Északi-tengerbe ömlő folyóvizek vízminőségének tendenciáira vonatkozó tájékoztatást, továbbá az eltérésnek a 10. cikk (2) bekezdésében említett, vízminőségi gyakorolt hatást; |
| --- | --- |

b)

a vízmegfigyelés eredményei, beleértve a talajvíz, a felszíni vizek és az Északi-tengerbe ömlő folyóvizek vízminőségének tendenciáira vonatkozó tájékoztatást, továbbá az eltérésnek a 10. cikk (2) bekezdésében említett, vízminőségi gyakorolt hatást;

| c) | az eltérésben részesülő parcellákon az őszi talajszelvényben található nitrátmaradvány értékelése és ennek összehasonlítása az eltérésben nem részesülő, hasonló vetésforgójú parcellák nitrátmaradványra vonatkozó adataival és tendenciáival. Az eltérés hatálya alá nem tartozó parcellák az eltéréssel élő és az egyéb gazdaságokban található, de az eltérésből nem részesülő parcellákat foglalják magukban; |
| --- | --- |

c)

az eltérésben részesülő parcellákon az őszi talajszelvényben található nitrátmaradvány értékelése és ennek összehasonlítása az eltérésben nem részesülő, hasonló vetésforgójú parcellák nitrátmaradványra vonatkozó adataival és tendenciáival. Az eltérés hatálya alá nem tartozó parcellák az eltéréssel élő és az egyéb gazdaságokban található, de az eltérésből nem részesülő parcellákat foglalják magukban;

| d) | a 10. cikk (6) bekezdésében említett, a gyökérzónából a felszín alatti és a felszíni vízrendszerbe belépő víz nitrogén- és foszforkoncentrációjára vonatkozó adatok, valamint a 10. cikk (3) bekezdése szerinti, a homokos talajok mezőgazdasági vízellátására vonatkozó megerősített vízminőség-megfigyelés eredményei; |
| --- | --- |

d)

a 10. cikk (6) bekezdésében említett, a gyökérzónából a felszín alatti és a felszíni vízrendszerbe belépő víz nitrogén- és foszforkoncentrációjára vonatkozó adatok, valamint a 10. cikk (3) bekezdése szerinti, a homokos talajok mezőgazdasági vízellátására vonatkozó megerősített vízminőség-megfigyelés eredményei;

| e) | az egyedi eltéréssel élő gazdaságok helyi földhasználatáról, vetésforgóiról és mezőgazdasági gyakorlatáról végzett felmérések, valamint a nitrát- és a foszforveszteség modellszámítással történő meghatározásának eredményei, a 10. cikk (5) bekezdésének megfelelően; |
| --- | --- |

e)

az egyedi eltéréssel élő gazdaságok helyi földhasználatáról, vetésforgóiról és mezőgazdasági gyakorlatáról végzett felmérések, valamint a nitrát- és a foszforveszteség modellszámítással történő meghatározásának eredményei, a 10. cikk (5) bekezdésének megfelelően;

| f) | az eltérési feltételek teljesítésének értékelése a gazdaságok és parcellák szintjén végzett ellenőrzések alapján, továbbá a trágyaszállítás ellenőrzése, valamint a feltételeknek meg nem felelő gazdaságokra vonatkozó információk, a közigazgatási és szántóföldi ellenőrzések alapján; |
| --- | --- |

f)

az eltérési feltételek teljesítésének értékelése a gazdaságok és parcellák szintjén végzett ellenőrzések alapján, továbbá a trágyaszállítás ellenőrzése, valamint a feltételeknek meg nem felelő gazdaságokra vonatkozó információk, a közigazgatási és szántóföldi ellenőrzések alapján;

| g) | a trágyakezelésre, a szilárd frakció további feldolgozására és felhasználására vonatkozó információk, továbbá részletes adatszolgáltatás a kezelési rendszerek jellemzőiről, hatékonyságáról és a kezelt trágya összetételéről; |
| --- | --- |

g)

a trágyakezelésre, a szilárd frakció további feldolgozására és felhasználására vonatkozó információk, továbbá részletes adatszolgáltatás a kezelési rendszerek jellemzőiről, hatékonyságáról és a kezelt trágya összetételéről;

| h) | tájékoztatás az eltérésben részesülő gazdaságok és az eltérés hatálya alá eső azon parcellák számáról, ahol kezelt trágyát és alacsony nitrogén- és foszfáttartalmú szennyvizet alkalmaztak, továbbá ez utóbbiak mennyiségéről; |
| --- | --- |

h)

tájékoztatás az eltérésben részesülő gazdaságok és az eltérés hatálya alá eső azon parcellák számáról, ahol kezelt trágyát és alacsony nitrogén- és foszfáttartalmú szennyvizet alkalmaztak, továbbá ez utóbbiak mennyiségéről;

| i) | minden egyes, egyedi eltérésben részesülő gazdaság tekintetében a kezelt trágya összetételét, összetételének változásait és a kezelés hatékonyságát értékelő, az 5. cikk (3) bekezdésében említett módszerek; |
| --- | --- |

i)

minden egyes, egyedi eltérésben részesülő gazdaság tekintetében a kezelt trágya összetételét, összetételének változásait és a kezelés hatékonyságát értékelő, az 5. cikk (3) bekezdésében említett módszerek;

| j) | az 5. cikk (4) bekezdésében említett trágyakezelő létesítmények jegyzéke; |
| --- | --- |

j)

az 5. cikk (4) bekezdésében említett trágyakezelő létesítmények jegyzéke;

| k) | a 10. cikk (4) bekezdésében említett megfigyelési pontoktól szerzett adatok összegzése és értékelése; |
| --- | --- |

k)

a 10. cikk (4) bekezdésében említett megfigyelési pontoktól szerzett adatok összegzése és értékelése;

| l) | a trágyázáshoz kapcsolódó adatok, ideértve a terméshozamot és a talajtípust is, minden egyedi eltérésben részesülő gazdaságra vonatkozóan; |
| --- | --- |

l)

a trágyázáshoz kapcsolódó adatok, ideértve a terméshozamot és a talajtípust is, minden egyedi eltérésben részesülő gazdaságra vonatkozóan;

| m) | Flandria régió teljes egészére és az eltérésben részesülő gazdaságok mindegyikére vonatkozóan az állatállomány egyedszámának alakulása minden állatkategóriában. |
| --- | --- |

m)

Flandria régió teljes egészére és az eltérésben részesülő gazdaságok mindegyikére vonatkozóan az állatállomány egyedszámának alakulása minden állatkategóriában.

A jelentésben foglalt térinformatikai adatoknak az indokolt körben meg kell felelniük a 2007/2/EK irányelv rendelkezéseinek. Az előírt adatgyűjtés során Belgiumnak az indokolt körben fel kell használnia az 1306/2013/EU rendelet V. címének II. fejezete alapján létrehozott integrált igazgatási és kontrollrendszer által előállított adatokat.

13. cikk

Alkalmazási időszak

Ez a határozat 2018. december 31-én hatályát veszti.

14. cikk

Címzett

E határozat címzettje a Belga Királyság.

Kelt Brüsszelben, 2015. szeptember 3-án.

a Bizottság részéről

Karmenu VELLA

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 375., 1991.12.31., 1. o.

1

(2)  A Bizottság 2011. július 29-i 2011/489/EU végrehajtási határozata a Belgium által Flandria régió vonatkozásában kért eltérésnek a vizek mezőgazdasági eredetű nitrátszennyezéssel szembeni védelméről szóló 91/676/EGK tanácsi irányelv alapján való engedélyezéséről (HL L 200., 2011.8.3., 23. o.)

2

(3)  A nitrátokról szóló (91/676/EGK) irányelv keretében Flandria régióról készített négyéves jelentés, K. Desimpelaere, E. Lesage – Vlaamse Landmaatschappij, R. Eppinger, H. Maeckelberghe, K. Van Hoof – Vlaamse Milieumaatschappij, 2012. június.

3

(4)  Belgisch Staatsblad, 2006. december 29., 76368. o.

4

Belgisch Staatsblad

(5)  Belgisch Staatsblad, 2015. július 29., 47994. o.

5

Belgisch Staatsblad

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács 2000. október 23-i 2000/60/EK irányelve a vízpolitika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról (HL L 327., 2000.12.22., 1. o.).

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács 2007. március 14-i 2007/2/EK irányelve az Európai Közösségen belüli térinformációs infrastruktúra (INSPIRE) kialakításáról (HL L 108., 2007.4.25., 1. o.).

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. december 17-i 1306/2013/EU rendelete a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról és a 352/78/EGK, a 165/94/EK, a 2799/98/EK, a 814/2000/EK, az 1290/2005/EK és a 485/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 549. o.).

8

(9)  A Bizottság 2007. december 21-i 2008/64/EK határozata a Belgium által Flandria régió vonatkozásában kért eltérésnek a vizek mezőgazdasági eredetű nitrátszennyezéssel szembeni védelméről szóló 91/676/EGK tanácsi irányelv alapján való engedélyezéséről (HL L 16., 2008.1.19., 28. o.).

9

---

| 8.9.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 234/19 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 234/19

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/1500 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2015. szeptember 7.)

a bőrcsomósodáskór görögországi előfordulásával összefüggő egyes ideiglenes védintézkedésekről és az (EU) 2015/1423 végrehajtási határozat hatályon kívül helyezéséről

(az értesítés a C(2015) 6221. számú dokumentummal történt)

(Csak a görög nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a belső piac megvalósításának céljával a Közösségen belüli kereskedelemben alkalmazható állat-egészségügyi ellenőrzésekről szóló, 1989. december 11-i 89/662/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel az egyes élőállatok és állati termékek Közösségen belüli kereskedelmében a belső piac megvalósításának céljával alkalmazandó állat-egészségügyi és tenyésztéstechnikai ellenőrzésekről szóló, 1990. június 26-i 90/425/EGK tanácsi irányelvre (2) és különösen annak 10. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel az emberi fogyasztásra szánt állati eredetű termékek termelésére, feldolgozására, forgalmazására és behozatalára irányadó állat-egészségügyi szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 16-i 2002/99/EK tanácsi irányelvre (3) és különösen annak 4. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A bőrcsomósodáskór a szarvasmarhaféléket sújtó, vektorok által terjesztett, súlyos veszteségeket okozó vírusos megbetegedés, amely elsősorban a betegségre fogékony élő állatok és a belőlük származó termékek mozgása és kereskedelme útján gyorsan el tud terjedni. Mivel a bőrcsomósodáskór az emberre nem fertőző, e betegségnek nincs közegészségügyi jelentősége. |
| --- | --- |

(1)

A bőrcsomósodáskór a szarvasmarhaféléket sújtó, vektorok által terjesztett, súlyos veszteségeket okozó vírusos megbetegedés, amely elsősorban a betegségre fogékony élő állatok és a belőlük származó termékek mozgása és kereskedelme útján gyorsan el tud terjedni. Mivel a bőrcsomósodáskór az emberre nem fertőző, e betegségnek nincs közegészségügyi jelentősége.

| (2) | A 92/119/EGK tanácsi irányelv (4) általános intézkedéseket határoz meg az egyes állatbetegségek, köztük a bőrcsomósodáskór elleni védekezés céljára. Idetartoznak a bőrcsomósodáskór valamely gazdaságban való megjelenésének gyanúja és megállapítása esetén végrehajtandó intézkedések, a korlátozás alá vont körzetekben meghozandó intézkedések, valamint a betegség sikeres megfékezésére irányuló kiegészítő intézkedések is. |
| --- | --- |

(2)

A 92/119/EGK tanácsi irányelv (4) általános intézkedéseket határoz meg az egyes állatbetegségek, köztük a bőrcsomósodáskór elleni védekezés céljára. Idetartoznak a bőrcsomósodáskór valamely gazdaságban való megjelenésének gyanúja és megállapítása esetén végrehajtandó intézkedések, a korlátozás alá vont körzetekben meghozandó intézkedések, valamint a betegség sikeres megfékezésére irányuló kiegészítő intézkedések is.

| (3) | A görög hatóságok 2015. augusztus 20-án bejelentették a Bizottságnak, hogy Görögország Évrosz regionális egységében található Féresz területén két alkalommal is észleltek bőrcsomósodáskórt szarvasmarhatelepeken, melyekben mintegy 200 szarvasmarhát tartanak. Ez a bőrcsomósodáskór első előfordulása volt az Unióban. |
| --- | --- |

(3)

A görög hatóságok 2015. augusztus 20-án bejelentették a Bizottságnak, hogy Görögország Évrosz regionális egységében található Féresz területén két alkalommal is észleltek bőrcsomósodáskórt szarvasmarhatelepeken, melyekben mintegy 200 szarvasmarhát tartanak. Ez a bőrcsomósodáskór első előfordulása volt az Unióban.

| (4) | Görögország alkalmazta a 92/119/EGK irányelvben előírt intézkedéseket, azaz az irányelv 10. cikkének megfelelően védő- és megfigyelési körzeteket alakított ki a betegség megjelenésének helye körül. |
| --- | --- |

(4)

Görögország alkalmazta a 92/119/EGK irányelvben előírt intézkedéseket, azaz az irányelv 10. cikkének megfelelően védő- és megfigyelési körzeteket alakított ki a betegség megjelenésének helye körül.

| (5) | A bőrcsomósodáskór Görögország más területeire és más tagállamokra való továbbterjedésének kockázatát ellenőrzés alatt kell tartani, mely kockázat különösen az élő szarvasmarhafélékkel és azok szaporítóanyagával folytatott kereskedelem, az egyes kérődző vadak mozgása és a szarvasmarhafélékből származó egyes termékek forgalomba hozatala révén áll fenn. |
| --- | --- |

(5)

A bőrcsomósodáskór Görögország más területeire és más tagállamokra való továbbterjedésének kockázatát ellenőrzés alatt kell tartani, mely kockázat különösen az élő szarvasmarhafélékkel és azok szaporítóanyagával folytatott kereskedelem, az egyes kérődző vadak mozgása és a szarvasmarhafélékből származó egyes termékek forgalomba hozatala révén áll fenn.

| (6) | Annak érdekében, hogy a betegség ne terjedjen tovább Görögország más területeire, sem más tagállamokra és harmadik országokra, a Bizottság elfogadta az (EU) 2015/1423 végrehajtási határozatot (5), amelyben ideiglenes védintézkedéseket írt elő, és megtiltotta az Évrosz regionális egységéből származó szarvasmarhafélék és szarvasmarhasperma elszállítását, csakúgy mint az ugyanonnan származó egyes állati eredetű termékek forgalomba hozatalát. |
| --- | --- |

(6)

Annak érdekében, hogy a betegség ne terjedjen tovább Görögország más területeire, sem más tagállamokra és harmadik országokra, a Bizottság elfogadta az (EU) 2015/1423 végrehajtási határozatot (5), amelyben ideiglenes védintézkedéseket írt elő, és megtiltotta az Évrosz regionális egységéből származó szarvasmarhafélék és szarvasmarhasperma elszállítását, csakúgy mint az ugyanonnan származó egyes állati eredetű termékek forgalomba hozatalát.

| (7) | A görögországi járványügyi helyzettel kapcsolatos további információk birtokában most lehetőség nyílik ezen intézkedések kockázatcsökkentő intézkedések alkalmazásával való kiegészítésére. |
| --- | --- |

(7)

A görögországi járványügyi helyzettel kapcsolatos további információk birtokában most lehetőség nyílik ezen intézkedések kockázatcsökkentő intézkedések alkalmazásával való kiegészítésére.

| (8) | E határozatban a már hatályos jogszabályokban, jelesül a 92/119/EGK irányelv 2. cikkében, a 64/432/EGK irányelv (6) 2. cikkében, valamint a 92/65/EGK tanácsi irányelv (7) 2. cikkében megadott fogalommeghatározások szerepelnek. Néhány új kifejezés azonban kimondottan e határozat alkalmazásában kerül bevezetésre és használatra, ezeket tehát ebben a jogszabályban kell meghatározni. |
| --- | --- |

(8)

E határozatban a már hatályos jogszabályokban, jelesül a 92/119/EGK irányelv 2. cikkében, a 64/432/EGK irányelv (6) 2. cikkében, valamint a 92/65/EGK tanácsi irányelv (7) 2. cikkében megadott fogalommeghatározások szerepelnek. Néhány új kifejezés azonban kimondottan e határozat alkalmazásában kerül bevezetésre és használatra, ezeket tehát ebben a jogszabályban kell meghatározni.

| (9) | Meg kell határozni, hogy melyek Görögország területének azon részei, amelyek mentesek a bőrcsomósodáskórtól, és nem képezik sem a 92/119/EGK irányelv szerinti, sem e határozat szerinti korlátozások tárgyát. Figyelemmel a betegség terjedési kockázatának szintjére, indokolt külön mellékletben megállapítani az adott korlátozás alá vont körzetet. E körzet földrajzi határainak megállapításához figyelembe kell venni a fertőzött gazdasággal való lehetséges érintkezések és a vektorok lehetséges szerepének nyomon követése révén feltárt kockázatokat és eredményeket, valamint azt, hogy a gyakorlatban elégséges mértékben ellenőrizni lehet-e az állatok és a termékek mozgását. E körzetnek magában kell foglalnia a 92/119/EGK irányelvnek megfelelően létrehozott védő- és megfigyelési körzeteket. A görög hatóságok által megadott információk alapján a görögországi Évrosz regionális egység teljes területét korlátozás alá vont körzetnek kell tekinteni. |
| --- | --- |

(9)

Meg kell határozni, hogy melyek Görögország területének azon részei, amelyek mentesek a bőrcsomósodáskórtól, és nem képezik sem a 92/119/EGK irányelv szerinti, sem e határozat szerinti korlátozások tárgyát. Figyelemmel a betegség terjedési kockázatának szintjére, indokolt külön mellékletben megállapítani az adott korlátozás alá vont körzetet. E körzet földrajzi határainak megállapításához figyelembe kell venni a fertőzött gazdasággal való lehetséges érintkezések és a vektorok lehetséges szerepének nyomon követése révén feltárt kockázatokat és eredményeket, valamint azt, hogy a gyakorlatban elégséges mértékben ellenőrizni lehet-e az állatok és a termékek mozgását. E körzetnek magában kell foglalnia a 92/119/EGK irányelvnek megfelelően létrehozott védő- és megfigyelési körzeteket. A görög hatóságok által megadott információk alapján a görögországi Évrosz regionális egység teljes területét korlátozás alá vont körzetnek kell tekinteni.

| (10) | Elő kell írni bizonyos korlátozásokat a fogékony fajokba tartozó állatok és azok szaporítóanyagainak ebből a korlátozás alá vont körzetből való elszállítására, valamint az e körzetből származó egyes állati eredetű termékek és állati melléktermékek forgalomba hozatalára vonatkozóan is. |
| --- | --- |

(10)

Elő kell írni bizonyos korlátozásokat a fogékony fajokba tartozó állatok és azok szaporítóanyagainak ebből a korlátozás alá vont körzetből való elszállítására, valamint az e körzetből származó egyes állati eredetű termékek és állati melléktermékek forgalomba hozatalára vonatkozóan is.

| (11) | A bőrcsomósodáskór megjelenésének esetén a 92/119/EGK irányelv 19. cikke lehetővé teszi a betegség elleni vakcinázást. Jelenleg a bőrcsomósodáskór elleni vakcinázás tilos Görögországban. Görögország azonban jelezte, hogy a bőrcsomósodáskór ellen vészvakcinázást kíván elrendelni. Annak a kockázata ugyanis, hogy a vakcinázott állatok és az azokból készült termékek révén továbbterjedhet a betegség, eltér a nem vakcinázott állatok általi terjedés kockázatától. Ezért ezekkel a kockázatokkal külön kell foglalkozni, és nem képezik e határozat tárgyát. |
| --- | --- |

(11)

A bőrcsomósodáskór megjelenésének esetén a 92/119/EGK irányelv 19. cikke lehetővé teszi a betegség elleni vakcinázást. Jelenleg a bőrcsomósodáskór elleni vakcinázás tilos Görögországban. Görögország azonban jelezte, hogy a bőrcsomósodáskór ellen vészvakcinázást kíván elrendelni. Annak a kockázata ugyanis, hogy a vakcinázott állatok és az azokból készült termékek révén továbbterjedhet a betegség, eltér a nem vakcinázott állatok általi terjedés kockázatától. Ezért ezekkel a kockázatokkal külön kell foglalkozni, és nem képezik e határozat tárgyát.

| (12) | A bőrcsomósodáskór terjedési kockázatát illetően a különféle áruk más és más kockázati szinttel járnak. Amint azt az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) a bőrcsomósodáskórról szóló szakvéleményében (8) megállapította, az élő szarvasmarhafélék, valamint a fertőzött szarvasmarhafélék spermájának, kezeletlen nyersbőrének és irhájának mozgása az expozíció tekintetében nagyobb kockázattal jár, mint az egyéb termékeké, így pl. a szarvasmarhafélékből származó tej és tejtermékek, kezelt nyersbőr és irha vagy friss hús, előkészített hús és húskészítmények mozgása, melyeknek a betegség átvitelében betöltött esetleges szerepét nem támasztja alá tudományos vagy kísérleti úton nyert bizonyíték. Ebben a határozatban tehát kiegyensúlyozott és a kockázatokhoz mérten arányos intézkedéseket kell előírni. |
| --- | --- |

(12)

A bőrcsomósodáskór terjedési kockázatát illetően a különféle áruk más és más kockázati szinttel járnak. Amint azt az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) a bőrcsomósodáskórról szóló szakvéleményében (8) megállapította, az élő szarvasmarhafélék, valamint a fertőzött szarvasmarhafélék spermájának, kezeletlen nyersbőrének és irhájának mozgása az expozíció tekintetében nagyobb kockázattal jár, mint az egyéb termékeké, így pl. a szarvasmarhafélékből származó tej és tejtermékek, kezelt nyersbőr és irha vagy friss hús, előkészített hús és húskészítmények mozgása, melyeknek a betegség átvitelében betöltött esetleges szerepét nem támasztja alá tudományos vagy kísérleti úton nyert bizonyíték. Ebben a határozatban tehát kiegyensúlyozott és a kockázatokhoz mérten arányos intézkedéseket kell előírni.

| (13) | Az Évrosz regionális egységéből származó élő szarvasmarhafélék mozgására vonatkozó tilalmat fenn kell tartani a betegség terjedésének megakadályozása érdekében. Az EFSA bőrcsomósodáskórról szóló szakvéleménye és az Állat-egészségügyi Világszervezet (OIE) szerint a vadon élő állatok, azaz bizonyos egzotikus kérődző vadak szerepet játszhatnak a betegség átvitelében, különösen Afrikában, ahol ez endémiás betegség. Ezért néhány megelőző intézkedést a kérődző vadak vonatkozásában is be kell vezetni. Uniós jogszabályokban meghatározott részletesebb szabályok hiányában az OIE Szárazföldi Állatok Egészségügyi Kódexében (9) az ilyen mozgásokkal kapcsolatban megállapított megfelelő nemzetközi szabványokat kell alkalmazni erre a célra. |
| --- | --- |

(13)

Az Évrosz regionális egységéből származó élő szarvasmarhafélék mozgására vonatkozó tilalmat fenn kell tartani a betegség terjedésének megakadályozása érdekében. Az EFSA bőrcsomósodáskórról szóló szakvéleménye és az Állat-egészségügyi Világszervezet (OIE) szerint a vadon élő állatok, azaz bizonyos egzotikus kérődző vadak szerepet játszhatnak a betegség átvitelében, különösen Afrikában, ahol ez endémiás betegség. Ezért néhány megelőző intézkedést a kérődző vadak vonatkozásában is be kell vezetni. Uniós jogszabályokban meghatározott részletesebb szabályok hiányában az OIE Szárazföldi Állatok Egészségügyi Kódexében (9) az ilyen mozgásokkal kapcsolatban megállapított megfelelő nemzetközi szabványokat kell alkalmazni erre a célra.

| (14) | Mivel Görögország felmentést kért az alól, hogy be kelljen tiltania a közvetlenül levágásra szánt szarvasmarhaféléknek a korlátozás alá vont körzetnek a védő- és megfigyelési körzeteken kívül eső részeiben található gazdaságokból történő elszállítását, és erről a felmentésről az OIE Szárazföldi Állatok Egészségügyi Kódexének 11.11.5. cikke is rendelkezik, indokolt az ilyen szállítmányok elszállításának engedélyezése bizonyos feltételek mellett. |
| --- | --- |

(14)

Mivel Görögország felmentést kért az alól, hogy be kelljen tiltania a közvetlenül levágásra szánt szarvasmarhaféléknek a korlátozás alá vont körzetnek a védő- és megfigyelési körzeteken kívül eső részeiben található gazdaságokból történő elszállítását, és erről a felmentésről az OIE Szárazföldi Állatok Egészségügyi Kódexének 11.11.5. cikke is rendelkezik, indokolt az ilyen szállítmányok elszállításának engedélyezése bizonyos feltételek mellett.

| (15) | Hasonlóképpen nem lehet kizárni a betegségnek a szarvasmarhafélék spermája és embriói általi átvitelét sem. Ezért ezen árukat illetően is be kell vezetni bizonyos védintézkedéseket. Uniós szabványok hiányában e tekintetben az EFSA bőrcsomósodáskórról szóló szakvéleményét és az OIE Szárazföldi Állatok Egészségügyi Kódexének idevágó ajánlásait kell követni. |
| --- | --- |

(15)

Hasonlóképpen nem lehet kizárni a betegségnek a szarvasmarhafélék spermája és embriói általi átvitelét sem. Ezért ezen árukat illetően is be kell vezetni bizonyos védintézkedéseket. Uniós szabványok hiányában e tekintetben az EFSA bőrcsomósodáskórról szóló szakvéleményét és az OIE Szárazföldi Állatok Egészségügyi Kódexének idevágó ajánlásait kell követni.

| (16) | Az EFSA bőrcsomósodáskórról szóló szakvéleménye szerint kísérleti úton bizonyított, hogy a bőrcsomósodáskór vírusa a spermával (természetes fedeztetés vagy mesterséges megtermékenyítés útján) átvihető, és a vírust izolálták is a kísérleti úton megfertőzött bikák spermájából. A korlátozás alá vont körzetből származó szarvasmarhafélék spermájának gyűjtését és felhasználását meg kell tehát tiltani. |
| --- | --- |

(16)

Az EFSA bőrcsomósodáskórról szóló szakvéleménye szerint kísérleti úton bizonyított, hogy a bőrcsomósodáskór vírusa a spermával (természetes fedeztetés vagy mesterséges megtermékenyítés útján) átvihető, és a vírust izolálták is a kísérleti úton megfertőzött bikák spermájából. A korlátozás alá vont körzetből származó szarvasmarhafélék spermájának gyűjtését és felhasználását meg kell tehát tiltani.

| (17) | Az OIE Szárazföldi Állatok Egészségügyi Kódexének 4.7.14. cikke szerint a bőrcsomósodáskórt a Nemzetközi Embrióátültetési Társaság kézikönyvének megfelelően a 4. kategóriájú betegségek vagy kórokozók közé sorolták; az ilyen betegségekkel vagy kórokozókkal kapcsolatban elvégzett vagy folyamatban lévő tanulmányok vagy arra utalnak, hogy egyelőre nem lehet megállapítani az átviteli kockázat szintjét, vagy pedig arra, hogy az embriótranszfer általi átvitel kockázata akkor sem elhanyagolható, ha az embriók kezelése a kinyerés és az átültetés között a kézikönyvnek megfelelően történt. A korlátozás alá vont körzetből származó szarvasmarhafélék embrióinak kinyerését és felhasználását meg kell tehát tiltani. |
| --- | --- |

(17)

Az OIE Szárazföldi Állatok Egészségügyi Kódexének 4.7.14. cikke szerint a bőrcsomósodáskórt a Nemzetközi Embrióátültetési Társaság kézikönyvének megfelelően a 4. kategóriájú betegségek vagy kórokozók közé sorolták; az ilyen betegségekkel vagy kórokozókkal kapcsolatban elvégzett vagy folyamatban lévő tanulmányok vagy arra utalnak, hogy egyelőre nem lehet megállapítani az átviteli kockázat szintjét, vagy pedig arra, hogy az embriótranszfer általi átvitel kockázata akkor sem elhanyagolható, ha az embriók kezelése a kinyerés és az átültetés között a kézikönyvnek megfelelően történt. A korlátozás alá vont körzetből származó szarvasmarhafélék embrióinak kinyerését és felhasználását meg kell tehát tiltani.

| (18) | A vírus friss húsból, előkészített húsból vagy húskészítményekből a fogékony állatokra történő átvitelét nem támasztja alá tudományos vagy kísérleti úton nyert bizonyíték. Noha az EFSA a bőrcsomósodáskórról szóló szakvéleményében jelezte, hogy a vírus a friss húsban meghatározatlan ideig képes a túlélésre, a kérődzőknek kérődzőkből származó fehérjékkel való takarmányozására vonatkozó uniós tilalomnak köszönhetően ki van zárva az esetleges vírus orális átvitelének egyébként is valószínűtlen lehetősége. A betegség terjedési kockázatát kiküszöbölendő, az Évrosz regionális egységből származó szarvasmarhafélékből előállított friss hús, előkészített hús és húskészítmények forgalomba hozatalát célszerű csak abban az esetben engedélyezni, ha a friss húst olyan szarvasmarhaféléből nyerték, amelyet a korlátozás alá vont körzetnek a létrehozott védő- és megfigyelési körzeteken kívül eső részében található, betegségtől mentes gazdaságban tartottak. Az ilyen hús forgalomba hozatala csak Görögország területén megengedett. |
| --- | --- |

(18)

A vírus friss húsból, előkészített húsból vagy húskészítményekből a fogékony állatokra történő átvitelét nem támasztja alá tudományos vagy kísérleti úton nyert bizonyíték. Noha az EFSA a bőrcsomósodáskórról szóló szakvéleményében jelezte, hogy a vírus a friss húsban meghatározatlan ideig képes a túlélésre, a kérődzőknek kérődzőkből származó fehérjékkel való takarmányozására vonatkozó uniós tilalomnak köszönhetően ki van zárva az esetleges vírus orális átvitelének egyébként is valószínűtlen lehetősége. A betegség terjedési kockázatát kiküszöbölendő, az Évrosz regionális egységből származó szarvasmarhafélékből előállított friss hús, előkészített hús és húskészítmények forgalomba hozatalát célszerű csak abban az esetben engedélyezni, ha a friss húst olyan szarvasmarhaféléből nyerték, amelyet a korlátozás alá vont körzetnek a létrehozott védő- és megfigyelési körzeteken kívül eső részében található, betegségtől mentes gazdaságban tartottak. Az ilyen hús forgalomba hozatala csak Görögország területén megengedett.

| (19) | Emellett bizonyos feltételek mellett engedélyezni lehet a friss hús, az előkészített hús és a húskészítmények azon szállítmányainak elszállítását, amelyeket a korlátozás alá vont körzeten kívül tartott, de a korlátozás alá vont körzetnek a létrehozott védő- és megfigyelési körzeteken kívül eső részében található létesítményekben feldolgozott állatokból nyert friss húsból állítottak elő. |
| --- | --- |

(19)

Emellett bizonyos feltételek mellett engedélyezni lehet a friss hús, az előkészített hús és a húskészítmények azon szállítmányainak elszállítását, amelyeket a korlátozás alá vont körzeten kívül tartott, de a korlátozás alá vont körzetnek a létrehozott védő- és megfigyelési körzeteken kívül eső részében található létesítményekben feldolgozott állatokból nyert friss húsból állítottak elő.

| (20) | A takarmányként használt kolosztrum, tej és tejtermékek fontos szerepet tölthetnek be a betegség terjedésében, különösen akkor, ha a kolosztrumot, a tejet és a tejtermékeket nem vetették alá megfelelő hőkezelésnek vagy savanyításnak a vírus inaktiválása érdekében. |
| --- | --- |

(20)

A takarmányként használt kolosztrum, tej és tejtermékek fontos szerepet tölthetnek be a betegség terjedésében, különösen akkor, ha a kolosztrumot, a tejet és a tejtermékeket nem vetették alá megfelelő hőkezelésnek vagy savanyításnak a vírus inaktiválása érdekében.

| (21) | Görögország felmentést kért az emberi fogyasztásra szánt pasztőrözött tej és tejtermékek olyan létesítményekből történő elszállításának tilalma alól, amelyek a korlátozás alá vont körzetnek a létrehozott védő- és megfigyelési körzeteken kívül eső részében találhatók. Mivel az EFSA az állatok tovább nem kezelt, kész tejtermékekkel történő takarmányozásának állat-egészségügyi kockázatáról szóló szakvéleményében (10) pontosabban leír néhány olyan módszert, amellyel csökkenteni lehet a bőrcsomósodáskór tej és tejtermékek révén történő terjedésének kockázatát, bizonyos feltételek mellett engedélyezhető az emberi fogyasztásra szánt tej és tejtermékek szállítmányainak elszállítása. |
| --- | --- |

(21)

Görögország felmentést kért az emberi fogyasztásra szánt pasztőrözött tej és tejtermékek olyan létesítményekből történő elszállításának tilalma alól, amelyek a korlátozás alá vont körzetnek a létrehozott védő- és megfigyelési körzeteken kívül eső részében találhatók. Mivel az EFSA az állatok tovább nem kezelt, kész tejtermékekkel történő takarmányozásának állat-egészségügyi kockázatáról szóló szakvéleményében (10) pontosabban leír néhány olyan módszert, amellyel csökkenteni lehet a bőrcsomósodáskór tej és tejtermékek révén történő terjedésének kockázatát, bizonyos feltételek mellett engedélyezhető az emberi fogyasztásra szánt tej és tejtermékek szállítmányainak elszállítása.

| (22) | A 142/2011/EU bizottsági rendelet (11) megállapítja az 1069/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (12) végrehajtására vonatkozó szabályokat, köztük az állati melléktermékek és a belőlük származó termékek biztonságos feldolgozását szabályozó követelményeket. A bőrcsomósodáskór terjedésének megelőzése érdekében a feldolgozatlan állati melléktermékek forgalomba hozatalát be kell tiltani. Az ebben a határozatban a feldolgozott állati melléktermékekre vonatkozó hivatkozást a 142/2011/EU rendeletben megállapított állat-egészségügyi szabványokra való hivatkozásként kell érteni. |
| --- | --- |

(22)

A 142/2011/EU bizottsági rendelet (11) megállapítja az 1069/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (12) végrehajtására vonatkozó szabályokat, köztük az állati melléktermékek és a belőlük származó termékek biztonságos feldolgozását szabályozó követelményeket. A bőrcsomósodáskór terjedésének megelőzése érdekében a feldolgozatlan állati melléktermékek forgalomba hozatalát be kell tiltani. Az ebben a határozatban a feldolgozott állati melléktermékekre vonatkozó hivatkozást a 142/2011/EU rendeletben megállapított állat-egészségügyi szabványokra való hivatkozásként kell érteni.

| (23) | Az e határozatban előírt rendelkezések az (EU) 2015/1423 végrehajtási határozatban a bőrcsomósodáskór görögországi előfordulásával összefüggésben előírt ideiglenes védintézkedések helyébe lépnek. Az említett határozatot ennek megfelelően hatályon kívül kell helyezni. |
| --- | --- |

(23)

Az e határozatban előírt rendelkezések az (EU) 2015/1423 végrehajtási határozatban a bőrcsomósodáskór görögországi előfordulásával összefüggésben előírt ideiglenes védintézkedések helyébe lépnek. Az említett határozatot ennek megfelelően hatályon kívül kell helyezni.

| (24) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(24)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Tárgy és hatály

(1)   Ez a határozat állat-egészségügyi ellenőrzési védintézkedéseket állapít meg a bőrcsomósodáskór tekintetében, amelynek megjelenése Görögországban megerősítést nyert.

(2)   Amennyiben ellentmondás van az e határozatban előírt intézkedések és a Görögország által a 92/119/EGK irányelv keretében elfogadott intézkedések között, e határozat rendelkezései alkalmazandók.

(3)   A 4., az 5., a 6. és a 7. cikk szerinti mentességek nem alkalmazandók a bőrcsomósodáskór ellen vakcinázott szarvasmarhafélékre és a belőlük származó termékekre.

2. cikk

Fogalommeghatározások

E határozat alkalmazásában:

a)   „szarvasmarhafélék”: a Bos taurus, a Bos indicus, a Bison bison és a Bubalus bubalis fajhoz tartozó patás állatok;

b)   „korlátozás alá vont körzet”: valamely tagállam területének az e határozat mellékletében felsorolt része, amely magában foglalja azt a területet, amelyen a bőrcsomósodáskór előfordulása megerősítést nyert, valamint minden, a 92/119/EGK irányelv 10. cikkének megfelelően létrehozott védő- és megfigyelési körzetet.

3. cikk

Egyes állatok és a belőlük származó sperma és embriók forgalmának és szállításának, valamint bizonyos állati eredetű termékek és állati melléktermékek forgalomba hozatalának tilalma

(1)   Görögország megtiltja a következő áruknak a korlátozás alá vont körzetből Görögország más részeibe, más tagállamokba és harmadik országokba történő szállítását:

| a) | élő szarvasmarhafélék és fogságban élő kérődző vadak; |
| --- | --- |

a)

élő szarvasmarhafélék és fogságban élő kérődző vadak;

| b) | a szarvasmarhafélék spermája, petesejtjei és embriói. |
| --- | --- |

b)

a szarvasmarhafélék spermája, petesejtjei és embriói.

(2)   Görögország megtiltja a korlátozás alá vont körzetben tartott, illetve elejtett szarvasmarhafélékből vagy kérődző vadakból származó következő áruknak a korlátozás alá vont körzeten kívül történő forgalomba hozatalát:

| a) | friss hús, valamint az ilyen friss hús felhasználásával készült előkészített hús és húskészítmények; |
| --- | --- |

a)

friss hús, valamint az ilyen friss hús felhasználásával készült előkészített hús és húskészítmények;

| b) | szarvasmarhafélékből származó kolosztrum, tej és tejtermékek; |
| --- | --- |

b)

szarvasmarhafélékből származó kolosztrum, tej és tejtermékek;

| c) | szarvasmarhafélékből és kérődző vadakból származó friss nyersbőr és irha, a d) pontban említettek kivételével; |
| --- | --- |

c)

szarvasmarhafélékből és kérődző vadakból származó friss nyersbőr és irha, a d) pontban említettek kivételével;

| d) | szarvasmarhafélékből és kérődző vadakból származó feldolgozatlan állati melléktermékek, kivéve, ha azokat valamely, az 1069/2009/EK rendeletnek megfelelően jóváhagyott, Görögország területén található létesítményben az illetékes hatóság felügyelete mellett történő ártalmatlanításra vagy feldolgozásra szánják és e célból ilyen létesítménybe továbbítják. |
| --- | --- |

d)

szarvasmarhafélékből és kérődző vadakból származó feldolgozatlan állati melléktermékek, kivéve, ha azokat valamely, az 1069/2009/EK rendeletnek megfelelően jóváhagyott, Görögország területén található létesítményben az illetékes hatóság felügyelete mellett történő ártalmatlanításra vagy feldolgozásra szánják és e célból ilyen létesítménybe továbbítják.

4. cikk

Mentesség a szarvasmarhafélék és a fogságban élő kérődző vadak közvetlenül levágásra történő szállítására, valamint az ilyen állatokból származó friss hús, előkészített hús és húskészítmények szállítására vonatkozó tilalom alól

(1)   A 3. cikk (1) bekezdésének a) pontjában előírt tilalomtól eltérve az illetékes hatóság engedélyezheti, hogy a szarvasmarhaféléket és a fogságban élő kérődző vadakat a korlátozás alá vont körzetnek a védő- és megfigyelési körzeteken kívüli részében található gazdaságokból Görögország más részeiben található vágóhidakra szállítsák, feltéve, hogy:

| a) | az állatok születésük óta vagy az előző 28 nap során olyan gazdaságban tartózkodtak, amelyre vonatkozóan a szóban forgó időszakban nem jelentették hivatalosan a bőrcsomósodáskór előfordulását; |
| --- | --- |

a)

az állatok születésük óta vagy az előző 28 nap során olyan gazdaságban tartózkodtak, amelyre vonatkozóan a szóban forgó időszakban nem jelentették hivatalosan a bőrcsomósodáskór előfordulását;

| b) | az állatokat a berakodáskor klinikailag megvizsgálták, és azok a bőrcsomósodáskór egyetlen klinikai tünetét sem mutatták; |
| --- | --- |

b)

az állatokat a berakodáskor klinikailag megvizsgálták, és azok a bőrcsomósodáskór egyetlen klinikai tünetét sem mutatták;

| c) | az állatokat közvetlenül, megállás és kirakodás nélkül elszállítják a vágóhídra azonnali levágásra; |
| --- | --- |

c)

az állatokat közvetlenül, megállás és kirakodás nélkül elszállítják a vágóhídra azonnali levágásra;

| d) | a szóban forgó állatok levágását végző vágóhidat az illetékes hatóság jelöli ki; |
| --- | --- |

d)

a szóban forgó állatok levágását végző vágóhidat az illetékes hatóság jelöli ki;

| e) | a szállításért felelős illetékes hatóság köteles tájékoztatni a vágóhídért felelős illetékes hatóságot a szarvasmarhafélék elküldése iránti szándékról, ez utóbbi hatóság pedig értesíti a szállításért felelős illetékes hatóságot az állatok megérkezéséről; |
| --- | --- |

e)

a szállításért felelős illetékes hatóság köteles tájékoztatni a vágóhídért felelős illetékes hatóságot a szarvasmarhafélék elküldése iránti szándékról, ez utóbbi hatóság pedig értesíti a szállításért felelős illetékes hatóságot az állatok megérkezéséről;

| f) | a vágóhídra való megérkezésükkor ezeket az állatokat a többi állattól elkülönítve tartják és vágják le, és a levágásra a megérkezéstől számított 36 órán belül sor kerül. |
| --- | --- |

f)

a vágóhídra való megérkezésükkor ezeket az állatokat a többi állattól elkülönítve tartják és vágják le, és a levágásra a megérkezéstől számított 36 órán belül sor kerül.

(2)   A szarvasmarhaféléknek és a fogságban élő kérődző vadaknak az (1) bekezdéssel összhangban történő szállítására csak akkor kerülhet sor, ha teljesülnek a következő feltételek:

| a) | a szállítóeszközt a 9. cikkben foglaltak szerint megfelelően megtisztították és fertőtlenítették az ilyen állatok berakodása előtt és után; |
| --- | --- |

a)

a szállítóeszközt a 9. cikkben foglaltak szerint megfelelően megtisztították és fertőtlenítették az ilyen állatok berakodása előtt és után;

| b) | a szállítás előtt és alatt az állatok védve vannak a kórokozót átvivő rovaroktól. |
| --- | --- |

b)

a szállítás előtt és alatt az állatok védve vannak a kórokozót átvivő rovaroktól.

(3)   Az illetékes hatóság köteles biztosítani, hogy a szóban forgó állatokból származó friss hús, előkészített hús és húskészítmények forgalomba hozatalára az 5., illetve a 6. cikkben előírt követelményeknek megfelelően kerüljön sor.

5. cikk

Mentesség a szarvasmarhafélékből és a kérődző vadakból származó friss hús és előkészített hús forgalomba hozatalára vonatkozó tilalom alól

(1)   A 3. cikk (2) bekezdésének a) pontjában előírt tilalomtól eltérve az illetékes hatóság engedélyezheti a korlátozás alá vont körzetnek a védő- és megfigyelési körzeteken kívüli részéből származó szarvasmarhafélék és kérődző vadak friss húsát – a vágási melléktermékek és a belsőségek, valamint a friss nyersbőr és irha kivételével – és az ilyen húsból készült előkészített húst tartalmazó szállítmányok forgalomba hozatalát, feltéve, hogy a friss hús és az előkészített hús olyan állatból származik, amelyet:

| a) | a korlátozás alá vont körzet olyan gazdaságában tartottak, amelyre nem vonatkoztak a 92/119/EGK irányelv szerinti korlátozások; vagy |
| --- | --- |

a)

a korlátozás alá vont körzet olyan gazdaságában tartottak, amelyre nem vonatkoztak a 92/119/EGK irányelv szerinti korlátozások; vagy

| b) | 2015. augusztus 21. előtt vágtak le. |
| --- | --- |

b)

2015. augusztus 21. előtt vágtak le.

Az illetékes hatóság köteles biztosítani, hogy az e bekezdésben említett szállítmányokat ne szállítsák másik tagállamba vagy harmadik országokba.

(2)   Az illetékes hatóság csak a korlátozás alá vont körzeten kívül tartott és levágott szarvasmarhafélékből származó friss húst és ilyen húsból készült előkészített húst tartalmazó szállítmányok esetében engedélyezheti a más tagállamba való szállítást, azzal a feltétellel, hogy a szállítmányt egy, az alábbi tanúsítványt tartalmazó hatósági igazolás kíséri:

„A bőrcsomósodáskór görögországi előfordulásával összefüggő egyes védintézkedésekről szóló, 2015. szeptember 7-i (EU) 2015/1500 [C(2015) 6221] bizottsági végrehajtási határozatnak megfelelő friss hús vagy előkészített hús”.

6. cikk

Mentesség a szarvasmarhafélékből és a kérődző vadakból származó húsból készült vagy azt tartalmazó húskészítmények forgalomba hozatalára vonatkozó tilalom alól

(1)   A 3. cikk (2) bekezdésének a) pontjában előírt tilalomtól eltérve az illetékes hatóság engedélyezheti a korlátozás alá vont körzetnek a védő- és megfigyelési körzeteken kívüli részéből származó szarvasmarhafélék és kérődző vadak friss húsából készült húskészítményeket tartalmazó szállítmányok forgalomba hozatalát, feltéve, hogy a friss hús olyan állatból származik, amelyet:

| a) | a korlátozás alá vont körzet olyan gazdaságában tartottak, amelyre nem vonatkoztak a 92/119/EGK irányelv szerinti korlátozások; vagy |
| --- | --- |

a)

a korlátozás alá vont körzet olyan gazdaságában tartottak, amelyre nem vonatkoztak a 92/119/EGK irányelv szerinti korlátozások; vagy

| b) | 2015. augusztus 21. előtt vágtak le; vagy |
| --- | --- |

b)

2015. augusztus 21. előtt vágtak le; vagy

| c) | a korlátozás alá vont körzeten kívül tartottak és vágtak le. |
| --- | --- |

c)

a korlátozás alá vont körzeten kívül tartottak és vágtak le.

(2)   Az illetékes hatóság kizárólag Görögország területén engedélyezheti az (1) bekezdésben említett és az ugyanazon bekezdés a) és b) pontja szerinti feltételeknek megfelelő húskészítmények forgalomba hozatalát, azzal a feltétellel, hogy a húskészítményeket olyan nem specifikus kezelésnek vetették alá, amely biztosítja, hogy a húskészítmények vágási felülete már nem mutatja a friss hús jellemzőit.

Az illetékes hatóság köteles biztosítani, hogy az e bekezdésben említett szállítmányokat ne szállítsák másik tagállamba vagy harmadik országokba.

(3)   Az illetékes hatóság csak akkor engedélyezheti az (1) bekezdés a) és b) pontjában említett szállítmányok másik tagállamba történő szállítását, ha a húskészítményeket hermetikusan zárt tartályban specifikus kezelésnek vetették alá hármas vagy annál nagyobb Fo érték eléréséig, és ha a szállítmányokat az alábbi tanúsítványt tartalmazó hatósági igazolás kíséri:

o

„A bőrcsomósodáskór görögországi előfordulásával összefüggő egyes védintézkedésekről szóló, 2015. szeptember 7-i (EU) 2015/1500 [C(2015) 6221] bizottsági végrehajtási határozatnak megfelelő húskészítmények”.

(4)   Az illetékes hatóság csak akkor engedélyezheti az (1) bekezdés c) pontjában említett húskészítményeket tartalmazó szállítmányok más tagállamokba történő szállítását, ha a húskészítményeket olyan nem specifikus kezelésnek vetették alá, amely biztosítja, hogy a húskészítmények vágási felülete már nem mutatja a friss hús jellemzőit, és ha a szállítmányokat az alábbi tanúsítványt tartalmazó hatósági igazolás kíséri:

„A bőrcsomósodáskór görögországi előfordulásával összefüggő egyes védintézkedésekről szóló, 2015. szeptember 7-i (EU) 2015/1500 [C(2015) 6221]] bizottsági végrehajtási határozatnak megfelelő húskészítmények”.

7. cikk

Mentesség a tej és a tejtermékek szállítására és forgalomba hozatalára vonatkozó tilalom alól

(1)   A 3. cikk (2) bekezdésének b) pontjában előírt tilalom alól eltérve az illetékes hatóság engedélyezheti a korlátozás alá vont körzetnek a védő- és megfigyelési körzeteken kívüli részében található szarvasmarhafélék emberi fogyasztásra szánt tejének és az ilyen tejből készült tejtermékeknek a forgalomba hozatalát, feltéve, hogy a tejet és a tejtermékeket alávetették a 2003/85/EK tanácsi irányelv (13) IX. melléklete A. részének 1.1–1.5. pontjában ismertetett kezelések valamelyikének.

13

(2)   Az illetékes hatóság csak akkor engedélyezheti az (1) bekezdésben említett tej- és a tejtermékszállítmányok másik tagállamba történő szállítását, ha a szállítmányokat az alábbi tanúsítványt tartalmazó hatósági igazolás kíséri:

„A bőrcsomósodáskór görögországi előfordulásával összefüggő egyes védintézkedésekről szóló, 2015. szeptember 7-i (EU) 2015/1500 [C(2015) 6221] bizottsági végrehajtási határozatnak megfelelő tej és tejtermékek”.

8. cikk

Az 5. cikk (1) bekezdésében, illetve a 6. cikk (2) bekezdésében említett friss húsra, előkészített húsra és húskészítményre vonatkozó különleges állat-egészségügyi jelölés

Görögország biztosítja, hogy az 5. cikk (1) bekezdésében, illetve a 6. cikk (2) bekezdésében említett friss húst, előkészített húst és húskészítményeket különleges állat-egészségügyi jelöléssel lássák el, amely nem ovális és nem téveszthető össze a következőkkel:

| a) | a 854/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (14) I. melléklete I. szakaszának III. fejezetében a friss húsra vonatkozóan előírt állat-egészségügyi jelölés; |
| --- | --- |

a)

a 854/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (14) I. melléklete I. szakaszának III. fejezetében a friss húsra vonatkozóan előírt állat-egészségügyi jelölés;

14

| b) | a 853/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (15) II. mellékletének I. szakaszában a szarvasmarhafélék húsából készült vagy azt tartalmazó előkészített húsra és hústermékekre vonatkozóan előírt azonosító jelölés. |
| --- | --- |

b)

a 853/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (15) II. mellékletének I. szakaszában a szarvasmarhafélék húsából készült vagy azt tartalmazó előkészített húsra és hústermékekre vonatkozóan előírt azonosító jelölés.

15

9. cikk

A szállítójárművekkel, a tisztítással és a fertőtlenítéssel kapcsolatos követelmények

(1)   Az illetékes hatóság köteles biztosítani, hogy minden olyan jármű esetében, amely érintkezésbe került a fertőzésre fogékony fajokkal a korlátozás alá vont körzetben, és a szóban forgó körzet elhagyására készül, a jármű üzemben tartója vagy vezetője bizonyítékot szolgáltasson arra vonatkozóan, hogy az állatokkal való legutolsó érintkezés óta a járművet megtisztították és fertőtlenítették, és ezáltal inaktiválták a bőrcsomósodáskórt okozó vírust.

(2)   Az illetékes hatóságnak meg kell határoznia, hogy az állatszállító jármű üzemben tartójának vagy vezetőjének mely információkat kell benyújtania annak igazolására, hogy az előírt fertőtlenítés megtörtént.

10. cikk

Tájékoztatási követelmények

Görögország a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottsága keretében tájékoztatja a Bizottságot és a többi tagállamot a bőrcsomósodáskórra vonatkozóan a korlátozás alá vont körzetben folytatott megfigyelési tevékenység eredményeiről.

11. cikk

Hatályon kívül helyezés

Az (EU) 2015/1423 végrehajtási határozat hatályát veszti.

12. cikk

Alkalmazás

Ezt a határozatot 2015. október 30-ig kell alkalmazni.

13. cikk

Címzettek

Ennek a határozatnak a Görög Köztársaság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2015. szeptember 7-én.

a Bizottság részéről

Vytenis ANDRIUKAITIS

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 395., 1989.12.30., 13. o.

1

(2)  HL L 224., 1990.8.18., 29. o.

2

(3)  HL L 18., 2003.1.23., 11. o.

3

(4)  A Tanács 1992. december 17-i 92/119/EGK irányelve az egyes állatbetegségek elleni védekezésre irányuló általános közösségi intézkedések, valamint a sertések hólyagos betegségére vonatkozó külön intézkedések bevezetéséről (HL L 62., 1993.3.15., 69. o.).

4

(5)  A Bizottság 2015. augusztus 21-i (EU) 2015/1423 végrehajtási határozata a bőrcsomósodáskór görögországi előfordulásával összefüggő egyes ideiglenes védintézkedésekről (HL L 222., 2015.8.25., 7. o.).

5

(6)  A Tanács 1964. június 26-i 64/432/EGK irányelve a szarvasmarhafélék és a sertések Közösségen belüli kereskedelmét érintő állat-egészségügyi problémákról (HL 121., 1964.7.29., 1977/64. o.).

6

(7)  A Tanács 1992. július 13-i 92/65/EGK irányelve a 90/425/EGK irányelv A. mellékletének I. pontjában felsorolt külön közösségi szabályokban megállapított állat-egészségügyi követelmények hatálya alá nem tartozó állatok, spermák, petesejtek és embriók Közösségen belüli kereskedelmére és a Közösségbe történő behozatalára irányadó állat-egészségügyi követelmények megállapításáról (HL L 268., 1992.9.14., 54. o.).

7

(8)  EFSA Journal 2015;13(1):3986 [73. o.].

8

(9)  24. kiadás, 2015.

9

(10)  EFSA Journal (2006) 347, 1. o.

10

(11)  A Bizottság 2011. február 25-i 142/2011/EU rendelete a nem emberi fogyasztásra szánt állati melléktermékekre és a belőlük származó termékekre vonatkozó egészségügyi szabályok megállapításáról szóló 1069/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásáról, valamint a 97/78/EK tanácsi irányelvnek az egyes minták és tételek határon történő állat-egészségügyi ellenőrzése alóli, az irányelv szerinti mentesítése tekintetében történő végrehajtásáról (HL L 54., 2011.2.26., 1. o.).

11

(12)  Az Európai Parlament és a Tanács 1069/2009/EK rendelete (2009. október 21.) a nem emberi fogyasztásra szánt állati melléktermékekre és a belőlük származó termékekre vonatkozó egészségügyi szabályok megállapításáról és az 1774/2002/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (állati melléktermékekre vonatkozó rendelet) (HL L 300., 2009.11.14., 1. o.).

12

(13)  A Tanács 2003. szeptember 29-i 2003/85/EK irányelve a ragadós száj- és körömfájás elleni védekezésre irányuló közösségi intézkedésekről, valamint a 85/511/EGK irányelv és a 89/531/EGK és a 91/665/EGK határozat hatályon kívül helyezéséről és a 92/46/EGK irányelv módosításáról (HL L 306., 2003.11.22., 1. o.).

13

(14)  Az Európai Parlament és a Tanács 854/2004/EK rendelete (2004. április 29.) az emberi fogyasztásra szánt állati eredetű termékek hatósági ellenőrzésének megszervezésére vonatkozó különleges szabályok megállapításáról (HL L 139., 2004.4.30., 206. o.).

14

(15)  Az Európai Parlament és a Tanács 853/2004/EK rendelete (2004. április 29.) az állati eredetű élelmiszerek különleges higiéniai szabályainak megállapításáról (HL L 139., 2004.4.30., 55. o.).

15

---

MELLÉKLET

Görögország:

Görögország következő regionális egységei:

| — | Évrosz regionális egység |
| --- | --- |

—

Évrosz regionális egység

---

Helyesbítések

| 8.9.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 234/27 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 234/27

---

Helyesbítés a 396/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II., III. és V. mellékletének a bizonyos termékekben, illetve azok felületén található 2-naftiloxiecetsav, acetoklór, klórpikrin, diflufenikán, flurprimidol, flutolanil és spinozad maradékanyag-határértéke tekintetében történő módosításáról szóló, 2015. április 13-i (EU) 2015/603 bizottsági rendelethez

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 100., 2015. április 17.
  )

A 12. oldalon, a 2. cikkben és a 3. cikk második albekezdésében:

a következő szövegrész:

„2015. december 7.”

helyesen:

„2015. november 7.”

---