# Az Európai Unió L 244/2015

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 244 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 58. évfolyam2015. szeptember 19. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 244

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

58. évfolyam2015. szeptember 19.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság (EU) 2015/1555 felhatalmazáson alapuló rendelete (2015. május 28.) az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a 440. cikkel összhangban az intézmények anticiklikustőkepuffer-követelménynek való megfelelésével kapcsolatos információk nyilvánosságra hozatalára vonatkozó szabályozástechnikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről (
  1
  ) | 1 |
| | * | A Bizottság (EU) 2015/1556 felhatalmazáson alapuló rendelete (2015. június 11.) az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a részvénykitettségek belső minősítésen alapuló módszer alkalmazása során történő átmeneti kezelésére vonatkozó szabályozástechnikai standardok tekintetében való kiegészítéséről (
  1
  ) | 9 |
| | * | A Bizottság (EU) 2015/1557 felhatalmazáson alapuló rendelete (2015. július 13.) a növénytermelési statisztikákról szóló, 2009. június 18-i 543/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról (
  1
  ) | 11 |
| | * | A Bizottság (EU) 2015/1558 felhatalmazáson alapuló rendelete (2015. július 22.) az (EU) 2015/1017 európai parlamenti és tanácsi rendeletet kiegészítő, az uniós garancia alkalmazásához szükséges, mutatókat tartalmazó eredménytábla létrehozásáról | 20 |
| | * | A Bizottság (EU) 2015/1559 végrehajtási rendelete (2015. szeptember 18.) az Indiából behozott alakítható öntöttvasból (más néven gömbgrafitos öntöttvasból) készült csövekre vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről | 25 |
| | | A Bizottság (EU) 2015/1560 végrehajtási rendelete (2015. szeptember 18.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 45 |
| | | A Bizottság (EU) 2015/1561 végrehajtási rendelete (2015. szeptember 18.) az Amerikai Egyesült Államokból származó baromfihúsra vonatkozóan az 536/2007/EK rendelettel megnyitott vámkontingens keretében a 2016. január 1-jétőlmárcius 31-ig terjedő alidőszakra megállapított mennyiséghez hozzáadandó mennyiségek meghatározásáról | 47 |
| | | A Bizottság (EU) 2015/1562 végrehajtási rendelete (2015. szeptember 18.) a tojás- és tojásfehérje-ágazatra vonatkozóan az 539/2007/EK rendelettel megnyitott vámkontingensek keretében a 2016. január 1-jétőlmárcius 31-ig terjedő alidőszakra megállapított mennyiséghez hozzáadandó mennyiségek meghatározásáról | 49 |
| | | A Bizottság (EU) 2015/1563 végrehajtási rendelete (2015. szeptember 18.) az Ukrajnából származó baromfihúsra vonatkozóan a 413/2014/EU végrehajtási rendelettel megnyitott vámkontingensek keretében 2015. szeptember 1. és 7. között benyújtott behozataliengedély-kérelmekben szereplő mennyiségekre alkalmazandó elosztási együttható megállapításáról | 51 |
| | | A Bizottság (EU) 2015/1564 végrehajtási rendelete (2015. szeptember 18.) a sertéshúságazatra vonatkozóan a 442/2009/EK rendelettel megnyitott vámkontingensek keretében a 2016. január 1-jétőlmárcius 31-ig terjedő alidőszakra megállapított mennyiséghez hozzáadandó mennyiségek meghatározásáról | 53 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Tanács (EU) 2015/1565 határozata (2015. szeptember 14.) a Venezuelai Bolivári Köztársaság lobogója alatt közlekedő hajók részére a Francia Guyana partjainál húzódó kizárólagos gazdasági övezet uniós vizein halászati lehetőségek engedélyezéséről szóló nyilatkozatnak az Európai Unió nevében történő jóváhagyásáról | 55 |
| | * | A tagállamok kormányai képviselőinek (EU, Euratom) 2015/1566 határozata (2015. szeptember 16.) a Bíróság négy bírájának és egy főtanácsnokának kinevezéséről | 58 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Bizottság (EU) 2015/1555 felhatalmazáson alapuló rendelete (2015. május 28.) az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a 440. cikkel összhangban az intézmények anticiklikustőkepuffer-követelménynek való megfelelésével kapcsolatos információk nyilvánosságra hozatalára vonatkozó szabályozástechnikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről (
  1
  )

1

1

*

A Bizottság (EU) 2015/1556 felhatalmazáson alapuló rendelete (2015. június 11.) az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a részvénykitettségek belső minősítésen alapuló módszer alkalmazása során történő átmeneti kezelésére vonatkozó szabályozástechnikai standardok tekintetében való kiegészítéséről (
  1
  )

1

9

*

A Bizottság (EU) 2015/1557 felhatalmazáson alapuló rendelete (2015. július 13.) a növénytermelési statisztikákról szóló, 2009. június 18-i 543/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról (
  1
  )

1

11

*

A Bizottság (EU) 2015/1558 felhatalmazáson alapuló rendelete (2015. július 22.) az (EU) 2015/1017 európai parlamenti és tanácsi rendeletet kiegészítő, az uniós garancia alkalmazásához szükséges, mutatókat tartalmazó eredménytábla létrehozásáról

20

*

A Bizottság (EU) 2015/1559 végrehajtási rendelete (2015. szeptember 18.) az Indiából behozott alakítható öntöttvasból (más néven gömbgrafitos öntöttvasból) készült csövekre vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről

25

A Bizottság (EU) 2015/1560 végrehajtási rendelete (2015. szeptember 18.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

45

A Bizottság (EU) 2015/1561 végrehajtási rendelete (2015. szeptember 18.) az Amerikai Egyesült Államokból származó baromfihúsra vonatkozóan az 536/2007/EK rendelettel megnyitott vámkontingens keretében a 2016. január 1-jétőlmárcius 31-ig terjedő alidőszakra megállapított mennyiséghez hozzáadandó mennyiségek meghatározásáról

47

A Bizottság (EU) 2015/1562 végrehajtási rendelete (2015. szeptember 18.) a tojás- és tojásfehérje-ágazatra vonatkozóan az 539/2007/EK rendelettel megnyitott vámkontingensek keretében a 2016. január 1-jétőlmárcius 31-ig terjedő alidőszakra megállapított mennyiséghez hozzáadandó mennyiségek meghatározásáról

49

A Bizottság (EU) 2015/1563 végrehajtási rendelete (2015. szeptember 18.) az Ukrajnából származó baromfihúsra vonatkozóan a 413/2014/EU végrehajtási rendelettel megnyitott vámkontingensek keretében 2015. szeptember 1. és 7. között benyújtott behozataliengedély-kérelmekben szereplő mennyiségekre alkalmazandó elosztási együttható megállapításáról

51

A Bizottság (EU) 2015/1564 végrehajtási rendelete (2015. szeptember 18.) a sertéshúságazatra vonatkozóan a 442/2009/EK rendelettel megnyitott vámkontingensek keretében a 2016. január 1-jétőlmárcius 31-ig terjedő alidőszakra megállapított mennyiséghez hozzáadandó mennyiségek meghatározásáról

53

HATÁROZATOK

*

A Tanács (EU) 2015/1565 határozata (2015. szeptember 14.) a Venezuelai Bolivári Köztársaság lobogója alatt közlekedő hajók részére a Francia Guyana partjainál húzódó kizárólagos gazdasági övezet uniós vizein halászati lehetőségek engedélyezéséről szóló nyilatkozatnak az Európai Unió nevében történő jóváhagyásáról

55

*

A tagállamok kormányai képviselőinek (EU, Euratom) 2015/1566 határozata (2015. szeptember 16.) a Bíróság négy bírájának és egy főtanácsnokának kinevezéséről

58

| | | Helyesbítések |
| --- | --- | --- |
| | * | Helyesbítés az 1059/2010/EU, az 1060/2010/EU, az 1061/2010/EU, az 1062/2010/EU, a 626/2011/EU, a 392/2012/EU, a 874/2012/EU, a 665/2013/EU, a 811/2013/EU és a 812/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletnek az energiával kapcsolatos termékek internetes címkézése tekintetében történő módosításáról szóló, 2014. március 5-i 518/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelethez ( HL L 147., 2014.5.17. ) | 60 |
| | * | Helyesbítés az 575/2013/EU és a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben rögzített, a központi szerződő felekkel szembeni kitettséghez kapcsolódó szavatolótőke-követelményre vonatkozó átmeneti időszakok meghosszabbításáról szóló, 2015. június 4-i (EU) 2015/880 bizottsági végrehajtási rendelethez ( HL L 143., 2015.6.9. ) | 60 |

Helyesbítések

*

Helyesbítés az 1059/2010/EU, az 1060/2010/EU, az 1061/2010/EU, az 1062/2010/EU, a 626/2011/EU, a 392/2012/EU, a 874/2012/EU, a 665/2013/EU, a 811/2013/EU és a 812/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletnek az energiával kapcsolatos termékek internetes címkézése tekintetében történő módosításáról szóló, 2014. március 5-i 518/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelethez ( HL L 147., 2014.5.17. )

( HL L 147., 2014.5.17. )

60

*

Helyesbítés az 575/2013/EU és a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben rögzített, a központi szerződő felekkel szembeni kitettséghez kapcsolódó szavatolótőke-követelményre vonatkozó átmeneti időszakok meghosszabbításáról szóló, 2015. június 4-i (EU) 2015/880 bizottsági végrehajtási rendelethez ( HL L 143., 2015.6.9. )

( HL L 143., 2015.6.9. )

60

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 19.9.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 244/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 244/1

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/1555 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2015. május 28.)

az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a 440. cikkel összhangban az intézmények anticiklikustőkepuffer-követelménynek való megfelelésével kapcsolatos információk nyilvánosságra hozatalára vonatkozó szabályozástechnikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről és a 648/2012/EU rendelet módosításáról szóló, 2013. június 26-i 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 440. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) 130. cikke (1) bekezdésének megfelelően a tagállamok kötelesek előírni az intézmények számára intézményspecifikus anticiklikus tőkepuffer tartását. |
| --- | --- |

(1)

A 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) 130. cikke (1) bekezdésének megfelelően a tagállamok kötelesek előírni az intézmények számára intézményspecifikus anticiklikus tőkepuffer tartását.

| (2) | Az intézmények átláthatóságának és összehasonlíthatóságának biztosítása céljából az 575/2013/EU rendelet előírja az intézmények számára, hogy hozzák nyilvánosságra anticiklikus tőkepufferük kiszámításának fő elemeit, ideértve a releváns hitelkockázati kitettségeik földrajzi eloszlását és intézményspecifikus anticiklikus tőkepufferük végleges nagyságát. |
| --- | --- |

(2)

Az intézmények átláthatóságának és összehasonlíthatóságának biztosítása céljából az 575/2013/EU rendelet előírja az intézmények számára, hogy hozzák nyilvánosságra anticiklikus tőkepufferük kiszámításának fő elemeit, ideértve a releváns hitelkockázati kitettségeik földrajzi eloszlását és intézményspecifikus anticiklikus tőkepufferük végleges nagyságát.

| (3) | A 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv 130. cikke (1) bekezdésének megfelelően az intézményspecifikus anticiklikus tőkepuffer az intézmény 575/2013/EU rendelet 92. cikke (3) bekezdése szerinti teljes kockázati kitettségértékének és az intézményspecifikus anticiklikus pufferrátának a szorzata. |
| --- | --- |

(3)

A 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv 130. cikke (1) bekezdésének megfelelően az intézményspecifikus anticiklikus tőkepuffer az intézmény 575/2013/EU rendelet 92. cikke (3) bekezdése szerinti teljes kockázati kitettségértékének és az intézményspecifikus anticiklikus pufferrátának a szorzata.

| (4) | A 2013/36/EU irányelv 140. cikke (1) bekezdésének megfelelően az intézményspecifikus anticiklikus tőkepufferráta az azokban az országokban alkalmazandó anticiklikus pufferráták súlyozott átlaga, amelyekben az intézmény releváns hitelkockázati kitettségei elhelyezkednek. A releváns hitelkockázati kitettségek országonkénti eloszlását az 1152/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletben (3) meghatározott előírásoknak megfelelően egységes formátumban kell nyilvánosságra hozni. Az 575/2013/EU rendelet 440. cikke (1) bekezdésének a) pontjában megállapított követelmények teljesítése céljából – mivel a rendelet nem ír elő minimum pufferrátát – a releváns hitelkockázati kitettségek földrajzi eloszlását akkor is nyilvánosságra kell hozni, ha egy adott ország esetében az alkalmazandó anticiklikus tőkepufferráta nulla. |
| --- | --- |

(4)

A 2013/36/EU irányelv 140. cikke (1) bekezdésének megfelelően az intézményspecifikus anticiklikus tőkepufferráta az azokban az országokban alkalmazandó anticiklikus pufferráták súlyozott átlaga, amelyekben az intézmény releváns hitelkockázati kitettségei elhelyezkednek. A releváns hitelkockázati kitettségek országonkénti eloszlását az 1152/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletben (3) meghatározott előírásoknak megfelelően egységes formátumban kell nyilvánosságra hozni. Az 575/2013/EU rendelet 440. cikke (1) bekezdésének a) pontjában megállapított követelmények teljesítése céljából – mivel a rendelet nem ír elő minimum pufferrátát – a releváns hitelkockázati kitettségek földrajzi eloszlását akkor is nyilvánosságra kell hozni, ha egy adott ország esetében az alkalmazandó anticiklikus tőkepufferráta nulla.

| (5) | Az intézményspecifikus anticiklikus tőkepuffer nagyságának kiszámítása céljából az anticiklikus tőkepufferrátákra alkalmazandó súlyoknak arányosaknak kell lenniük az olyan tagállamokban és harmadik országok joghatóságában elhelyezkedő lényeges hitelkockázati kitettségekhez kapcsolódó hitelkockázatra vonatkozó teljes szavatolótőke-követelménnyel, ahol az intézménynek kitettsége van. Következésképpen az intézményeknek nyilvánosságra kell hozniuk az összes releváns hitelkockázati kitettséghez kapcsolódó szavatolótőke-követelményt. |
| --- | --- |

(5)

Az intézményspecifikus anticiklikus tőkepuffer nagyságának kiszámítása céljából az anticiklikus tőkepufferrátákra alkalmazandó súlyoknak arányosaknak kell lenniük az olyan tagállamokban és harmadik országok joghatóságában elhelyezkedő lényeges hitelkockázati kitettségekhez kapcsolódó hitelkockázatra vonatkozó teljes szavatolótőke-követelménnyel, ahol az intézménynek kitettsége van. Következésképpen az intézményeknek nyilvánosságra kell hozniuk az összes releváns hitelkockázati kitettséghez kapcsolódó szavatolótőke-követelményt.

| (6) | Az 575/2013/EU rendelet 433. cikkének megfelelően az intézményeknek az anticiklikus tőkepufferre vonatkozó követelményekhez kapcsolódó információkat évente kell nyilvánosságra hozniuk a pénzügyi beszámoló nyilvánosságra hozatalával egyidejűleg. Mivel – a 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv 136. cikke (7) bekezdésének megfelelően – az anticiklikus tőkepufferrátát a kijelölt hatóságok negyedévente számítják ki, az intézmények intézményspecifikus anticiklikus tőkepufferre vonatkozó követelménynek való megfelelésével kapcsolatos információ nyilvánosságra hozatalának az utolsó rendelkezésre álló negyedéves anticiklikus tőkepufferrátával kapcsolatos adatokra kell vonatkoznia. Az anticiklikus tőkepufferrel kapcsolatos információ nyilvánosságra hozatalának azokon az anticiklikus tőkepufferrátákon kell alapulnia, amelyek a nyilvánosságra hozatal tárgyát képező intézményspecifikus anticiklikus tőkepuffer kiszámításának időpontjában alkalmazandók. |
| --- | --- |

(6)

Az 575/2013/EU rendelet 433. cikkének megfelelően az intézményeknek az anticiklikus tőkepufferre vonatkozó követelményekhez kapcsolódó információkat évente kell nyilvánosságra hozniuk a pénzügyi beszámoló nyilvánosságra hozatalával egyidejűleg. Mivel – a 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv 136. cikke (7) bekezdésének megfelelően – az anticiklikus tőkepufferrátát a kijelölt hatóságok negyedévente számítják ki, az intézmények intézményspecifikus anticiklikus tőkepufferre vonatkozó követelménynek való megfelelésével kapcsolatos információ nyilvánosságra hozatalának az utolsó rendelkezésre álló negyedéves anticiklikus tőkepufferrátával kapcsolatos adatokra kell vonatkoznia. Az anticiklikus tőkepufferrel kapcsolatos információ nyilvánosságra hozatalának azokon az anticiklikus tőkepufferrátákon kell alapulnia, amelyek a nyilvánosságra hozatal tárgyát képező intézményspecifikus anticiklikus tőkepuffer kiszámításának időpontjában alkalmazandók.

| (7) | Az 575/2013/EU rendelet 6. cikkének (1) bekezdése alapján, összefüggésben 440. cikkének (1) bekezdésével, az intézményeknek az anticiklikus tőkepufferhez kapcsolódó információt egyéni alapon kell nyilvánosságra hozniuk. Egy olyan intézmény azonban, amely anyavállalat vagy leányvállalat, vagy olyan intézmény, amelyet bevontak az 575/2013/EU rendelet 18. cikke szerinti konszolidációba, az említett rendelet 6. cikke (3) bekezdésének megfelelően nem köteles egyedi alapon megfelelni a szóban forgó rendelet nyolcadik részében meghatározott nyilvánosságrahozatali követelményeknek. Az EU-szintű anyaintézményeknek és az EU-szintű pénzügyi holdingtársaság anyavállalatok vagy EU-szintű vegyes pénzügyi holdingtársaság anyavállalatok által ellenőrzött intézményeknek összevont alapon kell nyilvánosságra hozniuk ezt az információt, míg az EU-szintű anyaintézmények vagy EU-szintű pénzügyi holdingtársaság anyavállalatok vagy EU-szintű vegyes pénzügyi holdingtársaság anyavállalatok jelentős leányvállalatainak, valamint a helyi piacukon nagy jelentőséggel bíró leányvállalatoknak egyedi vagy szubkonszolidált alapon kell nyilvánosságra hozniuk ezt az információt az 575/2013/EU rendelet 13. cikkének megfelelően. |
| --- | --- |

(7)

Az 575/2013/EU rendelet 6. cikkének (1) bekezdése alapján, összefüggésben 440. cikkének (1) bekezdésével, az intézményeknek az anticiklikus tőkepufferhez kapcsolódó információt egyéni alapon kell nyilvánosságra hozniuk. Egy olyan intézmény azonban, amely anyavállalat vagy leányvállalat, vagy olyan intézmény, amelyet bevontak az 575/2013/EU rendelet 18. cikke szerinti konszolidációba, az említett rendelet 6. cikke (3) bekezdésének megfelelően nem köteles egyedi alapon megfelelni a szóban forgó rendelet nyolcadik részében meghatározott nyilvánosságrahozatali követelményeknek. Az EU-szintű anyaintézményeknek és az EU-szintű pénzügyi holdingtársaság anyavállalatok vagy EU-szintű vegyes pénzügyi holdingtársaság anyavállalatok által ellenőrzött intézményeknek összevont alapon kell nyilvánosságra hozniuk ezt az információt, míg az EU-szintű anyaintézmények vagy EU-szintű pénzügyi holdingtársaság anyavállalatok vagy EU-szintű vegyes pénzügyi holdingtársaság anyavállalatok jelentős leányvállalatainak, valamint a helyi piacukon nagy jelentőséggel bíró leányvállalatoknak egyedi vagy szubkonszolidált alapon kell nyilvánosságra hozniuk ezt az információt az 575/2013/EU rendelet 13. cikkének megfelelően.

| (8) | A 2013/36/EU irányelv 130. cikkében meghatározott intézményspecifikus anticiklikus tőkepuffer tartására vonatkozó követelmény 2016. január 1-jétől alkalmazandó és fokozatosan kerül bevezetésre, kivéve, ha a tagállamok az említett irányelv 160. cikke (6) bekezdésének megfelelően rövidebb átmeneti időszakot vezetnek be. Annak biztosításához, hogy az intézményeknek elegendő idejük legyen az információk nyilvánosságra hozatalának előkészítésére, ezt a rendeletet 2016. január 1-jétől kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(8)

A 2013/36/EU irányelv 130. cikkében meghatározott intézményspecifikus anticiklikus tőkepuffer tartására vonatkozó követelmény 2016. január 1-jétől alkalmazandó és fokozatosan kerül bevezetésre, kivéve, ha a tagállamok az említett irányelv 160. cikke (6) bekezdésének megfelelően rövidebb átmeneti időszakot vezetnek be. Annak biztosításához, hogy az intézményeknek elegendő idejük legyen az információk nyilvánosságra hozatalának előkészítésére, ezt a rendeletet 2016. január 1-jétől kell alkalmazni.

| (9) | Ez a rendelet az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankhatóság) által az Európai Bizottságnak benyújtott szabályozástechnikai standardtervezeteken alapul. |
| --- | --- |

(9)

Ez a rendelet az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankhatóság) által az Európai Bizottságnak benyújtott szabályozástechnikai standardtervezeteken alapul.

| (10) | Az Európai Bankhatóság nyilvános konzultációt folytatott az e rendelet alapját képező szabályozástechnikai standardtervezetekről, elemezte az ezzel összefüggésben felmerülő lehetséges költségeket és hasznot, és kikérte az 1093/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) 37. cikke alapján létrehozott banki érdekképviseleti csoport véleményét, |
| --- | --- |

(10)

Az Európai Bankhatóság nyilvános konzultációt folytatott az e rendelet alapját képező szabályozástechnikai standardtervezetekről, elemezte az ezzel összefüggésben felmerülő lehetséges költségeket és hasznot, és kikérte az 1093/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) 37. cikke alapján létrehozott banki érdekképviseleti csoport véleményét,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Tárgy

Az 575/2013/EU rendelet 440. cikkének megfelelően ez a rendelet az intézmények tekintetében meghatározza a 2013/36/EU irányelv VII. címe 4. fejezetében említett anticiklikus tőkepufferre vonatkozó követelménynek való megfelelésükhöz kapcsolódó nyilvánosságrahozatali követelményeket.

2. cikk

A hitelkockázati kitettségek földrajzi eloszlásának nyilvánosságra hozatala

Az 575/2013/EU rendelet 440. cikke (1) bekezdésének a) pontjában említett, az intézmény anticiklikus tőkepuffer kiszámítása szempontjából releváns hitelkockázati kitettségeinek földrajzi eloszlását az I. melléklet 1. táblájában meghatározott egységes formátumban kell nyilvánosságra hozni a II. melléklet I. és II. részében ismertetett előírásoknak és az 1152/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet rendelkezéseinek megfelelően.

3. cikk

Az intézményspecifikus anticiklikus tőkepuffer nagyságának nyilvánosságra hozatala

Az 575/2013/EU rendelet 440. cikke (1) bekezdése b) pontjában említett intézményspecifikus anticiklikus tőkepuffer nagyságát az I. melléklet 2. táblájában meghatározott egységes formátumban kell nyilvánosságra hozni a II. melléklet I. és III. részében ismertetett előírásoknak megfelelően.

4. cikk

Hatálybalépés és alkalmazás

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2016. január 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2015. május 28-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  HL L 176., 2013.6.27., 1. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. június 26-i 2013/36/EU irányelve a hitelintézetek tevékenységéhez való hozzáférésről és a hitelintézetek és befektetési vállalkozások prudenciális felügyeletéről, a 2002/87/EK irányelv módosításáról, a 2006/48/EK és a 2006/49/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 176., 2013.6.27., 338. o.).

2

(3)  A Bizottság 2014. június 4-i 1152/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelete a 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek az intézményspecifikus anticiklikus tőkepufferráta kiszámítása céljából a lényeges hitelkockázati kitettségek földrajzi helyének azonosítására irányuló szabályozástechnikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 309., 2014.10.30., 5. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2010. november 24-i 1093/2010/EU rendelete az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankhatóság) létrehozásáról, a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/78/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 331., 2010.12.15., 12. o.).

4

---

I. MELLÉKLET

EGYSÉGES TÁBLÁK AZ INTÉZMÉNYEK ANTICIKLIKUSTŐKEPUFFER-KÖVETELMÉNYNEK VALÓ MEGFELELÉSÉHEZ KAPCSOLÓDÓ INFORMÁCIÓK NYILVÁNOSSÁGRA HOZATALÁHOZ

1. tábla

Az anticiklikus tőkepuffer kiszámítása szempontjából releváns hitelkockázati kitettségek földrajzi eloszlása

| Sor | | Általános hitelkockázati kitettségek | Kereskedési könyvben szereplő kitettség | Értékpapírosítási kitettség | Szavatolótőke-követelmények | Szavatolótőke-követelmény súlyozása | Anticiklikus tőkepufferráta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kitettségérték a sztenderd módszerhez | Kitettségérték az IRB-módszerhez | Kereskedési könyv rövid és hosszú pozícióinak összege | Kereskedési könyvben szereplő kitettség értéke a belső modellekhez | Kitettségérték a sztenderd módszerhez | Kitettségérték az IRB-módszerhez | ebből: általános hitelkockázati kitettségek | ebből: kereskedési könyvben szereplő kitettségek | ebből: értékpapírosítási kitettségek | Összesen |
| | | 010 | 020 | 030 | 040 | 050 | 060 | 070 | 080 | 090 | 100 | 110 | 120 |
| 010 | Országonkénti bontás | | | | | | | | | | | | |
| | Ország 001 | | | | | | | | | | | | |
| | 002 | | | | | | | | | | | | |
| | ... | | | | | | | | | | | | |
| | NNN | | | | | | | | | | | | |
| 020 | | | | | | | | | | | | | |

Sor

Általános hitelkockázati kitettségek

Kereskedési könyvben szereplő kitettség

Értékpapírosítási kitettség

Szavatolótőke-követelmények

Szavatolótőke-követelmény súlyozása

Anticiklikus tőkepufferráta

Kitettségérték a sztenderd módszerhez

Kitettségérték az IRB-módszerhez

Kereskedési könyv rövid és hosszú pozícióinak összege

Kereskedési könyvben szereplő kitettség értéke a belső modellekhez

Kitettségérték a sztenderd módszerhez

Kitettségérték az IRB-módszerhez

ebből: általános hitelkockázati kitettségek

ebből: kereskedési könyvben szereplő kitettségek

ebből: értékpapírosítási kitettségek

Összesen

010

020

030

040

050

060

070

080

090

100

110

120

010

Országonkénti bontás

Ország 001

002

...

NNN

020

2. tábla

Intézményspecifikus anticiklikus tőkepuffer nagysága

| Sor | | Oszlop |
| --- | --- | --- |
| | | 010 |
| 010 | Teljes kockázati kitettségérték | |
| 020 | Intézményspecifikus anticiklikus tőkepufferráta | |
| 030 | Intézményspecifikus anticiklikus tőkepufferre vonatkozó követelmény | |

Sor

Oszlop

010

010

Teljes kockázati kitettségérték

020

Intézményspecifikus anticiklikus tőkepufferráta

030

Intézményspecifikus anticiklikus tőkepufferre vonatkozó követelmény

---

II. MELLÉKLET

KITÖLTÉSI ÚTMUTATÓ AZ EGYSÉGES NYILVÁNOSSÁGRAHOZATALI TÁBLÁKHOZ

I. RÉSZ

II. ÁLTALÁNOS KITÖLTÉSI ÚTMUTATÓ

Referenciaadatok

| (1) | Az „Alkalmazás szintje” mezőben az intézmények feltüntetik az 1. és a 2. táblában megadott adatok alapját jelentő alkalmazási szintet. E mező kitöltésekor az intézmények az 575/2013/EU rendelet 6. és 13. cikkének megfelelően kiválasztják a következők valamelyikét:






  a) | összevont alapú; |
| --- | --- | --- |

(1)

Az „Alkalmazás szintje” mezőben az intézmények feltüntetik az 1. és a 2. táblában megadott adatok alapját jelentő alkalmazási szintet. E mező kitöltésekor az intézmények az 575/2013/EU rendelet 6. és 13. cikkének megfelelően kiválasztják a következők valamelyikét:

a)

összevont alapú;

| b) | egyedi; |
| --- | --- |

b)

egyedi;

| c) | szubkonszolidált. |
| --- | --- |

c)

szubkonszolidált.

| (2) | Az 575/2013/EU rendelet első részének II. címe szerinti egyedi alapon történő nyilvánosságra hozatal esetén az intézmények egyedi alapon töltik ki jelen útmutató 1. és 2. tábláját az 575/2013/EU rendelet első része, II. címe, 1. fejezetének megfelelően. |
| --- | --- |

(2)

Az 575/2013/EU rendelet első részének II. címe szerinti egyedi alapon történő nyilvánosságra hozatal esetén az intézmények egyedi alapon töltik ki jelen útmutató 1. és 2. tábláját az 575/2013/EU rendelet első része, II. címe, 1. fejezetének megfelelően.

| (3) | Az 575/2013/EU rendelet első részének II. címe szerinti összevont vagy szubkonszolidált alapon történő nyilvánosságra hozatal esetén az intézmények összevont alapon töltik ki jelen útmutató 1. és 2. tábláját az 575/2013/EU rendelet első része, II. címe, 2. fejezetének megfelelően. |
| --- | --- |

(3)

Az 575/2013/EU rendelet első részének II. címe szerinti összevont vagy szubkonszolidált alapon történő nyilvánosságra hozatal esetén az intézmények összevont alapon töltik ki jelen útmutató 1. és 2. tábláját az 575/2013/EU rendelet első része, II. címe, 2. fejezetének megfelelően.

II. RÉSZ

KITÖLTÉSI ÚTMUTATÓ AZ 1. EGYSÉGES TÁBLÁHOZ

1. tábla

Az anticiklikus tőkepuffer kiszámítása szempontjából releváns hitelkockázati kitettségek földrajzi eloszlása

Az 1. tábla hatálya a 2013/36/EU irányelv 140. cikke (4) bekezdésének megfelelően az anticiklikus tőkepuffer kiszámításához releváns hitelkockázati kitettségekre terjed ki.

| Jogszabályi hivatkozások és előírások |
| --- |
| Sor száma | Magyarázat |
| 010-01X | Releváns hitelkockázati kitettségek országonkénti bontása

  Azoknak az országoknak a jegyzéke, ahol az intézménynek az intézményspecifikus anticiklikus tőkepuffer kiszámítása szempontjából releváns hitelkockázati kitettsége van az 1152/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendeletnek megfelelően.
  A sorok száma változhat azon országok számától függően, ahol az intézménynek az anticiklikus tőkepuffer kiszámítása szempontjából releváns hitelkockázati kitettsége van.
  Amennyiben valamely intézmény kereskedési könyvben szereplő kitettségei vagy külföldi hitelkockázati kitettségei a kockázattal súlyozott aggregált kitettségeinek kevesebb mint 2 %-át teszik ki, az intézmény az 1152/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelettel összhangban dönthet úgy, hogy ezeket a kitettségeket az intézmény helyéhez rendeli. Amennyiben az intézmény helyéhez kapcsolódóan nyilvánosságra hozott kitettségek más országokból származó kitettségeket tartalmaznak, ezt a nyilvánosságrahozatali tábla megjegyzésében vagy lábjegyzetében egyértelműen jelezni kell. |
| 020 | Összesen

  Az e tábla 010–120. sorához kapcsolódó magyarázatban levő leírásnak megfelelő érték. |

Jogszabályi hivatkozások és előírások

Sor száma

Magyarázat

010-01X

Releváns hitelkockázati kitettségek országonkénti bontása

Azoknak az országoknak a jegyzéke, ahol az intézménynek az intézményspecifikus anticiklikus tőkepuffer kiszámítása szempontjából releváns hitelkockázati kitettsége van az 1152/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendeletnek megfelelően.

A sorok száma változhat azon országok számától függően, ahol az intézménynek az anticiklikus tőkepuffer kiszámítása szempontjából releváns hitelkockázati kitettsége van.

Amennyiben valamely intézmény kereskedési könyvben szereplő kitettségei vagy külföldi hitelkockázati kitettségei a kockázattal súlyozott aggregált kitettségeinek kevesebb mint 2 %-át teszik ki, az intézmény az 1152/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelettel összhangban dönthet úgy, hogy ezeket a kitettségeket az intézmény helyéhez rendeli. Amennyiben az intézmény helyéhez kapcsolódóan nyilvánosságra hozott kitettségek más országokból származó kitettségeket tartalmaznak, ezt a nyilvánosságrahozatali tábla megjegyzésében vagy lábjegyzetében egyértelműen jelezni kell.

020

Összesen

Az e tábla 010–120. sorához kapcsolódó magyarázatban levő leírásnak megfelelő érték.

| Jogszabályi hivatkozások és előírások |
| --- |
| Oszlop száma | Magyarázat |
| 010 | Általános hitelkockázati kitettségek kitettségértéke a sztenderd módszerhez

  A 2013/36/EU irányelv 140. cikke (4) bekezdésének a) pontja szerinti releváns hitelkockázati kitettségek kitettségértéke az 575/2013/EU rendelet 111. cikkével összhangban meghatározva.
  Földrajzi bontás az 1152/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet előírásainak megfelelően.
  020. sor (Összesen): A 2013/36/EU irányelv 140. cikke (4) bekezdésének a) pontja szerinti valamennyi releváns hitelkockázati kitettség összege az 575/2013/EU rendelet 111. cikkével összhangban meghatározva. |
| 020 | Általános hitelkockázati kitettségek kitettségértéke az IRB-módszerhez

  A 2013/36/EU irányelv 140. cikke (4) bekezdésének a) pontja szerinti releváns hitelkockázati kitettségek kitettségértéke az 575/2013/EU rendelet 166. cikkével összhangban meghatározva.
  Földrajzi bontás az EBA/RTS/2013/15 standardnak megfelelően.
  020. sor (Összesen): A 2013/36/EU irányelv 140. cikke (4) bekezdésének a) pontja szerinti valamennyi releváns hitelkockázati kitettség összege az 575/2013/EU rendelet 166. cikkével összhangban meghatározva. |
| 030 | Kereskedési könyvben szereplő kitettségek hosszú és rövid pozícióinak összege

  A 2013/36/EU irányelv 140. cikke (4) bekezdésének b) pontja szerinti releváns hitelkockázati kitettségek hosszú és rövid pozícióinak összege az 575/2013/EU rendelet 327. cikkével összhangban meghatározott hosszú és rövid pozíciók összegeként számítva.
  Földrajzi bontás az 1152/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet előírásainak megfelelően.
  020. sor (Összesen): A 2013/36/EU irányelv 140. cikke (4) bekezdésének b) pontja szerinti releváns hitelkockázati kitettségek hosszú és rövid pozícióinak összege az 575/2013/EU rendelet 327. cikkével összhangban meghatározott hosszú és rövid pozíciók összegeként számítva. |
| 040 | Kereskedési könyvben szereplő kitettségek értéke a belső modellekhez

  A következők összege:






  — | azon készpénzpozíciók valós értéke, amelyek a 2013/36/EU irányelv 140. cikke (4) bekezdésének b) pontja szerinti releváns hitelkockázati kitettséget jelentenek, az 575/2013/EU rendelet 104. cikkével összhangban meghatározva, |

Jogszabályi hivatkozások és előírások

Oszlop száma

Magyarázat

010

Általános hitelkockázati kitettségek kitettségértéke a sztenderd módszerhez

A 2013/36/EU irányelv 140. cikke (4) bekezdésének a) pontja szerinti releváns hitelkockázati kitettségek kitettségértéke az 575/2013/EU rendelet 111. cikkével összhangban meghatározva.

Földrajzi bontás az 1152/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet előírásainak megfelelően.

020. sor (Összesen): A 2013/36/EU irányelv 140. cikke (4) bekezdésének a) pontja szerinti valamennyi releváns hitelkockázati kitettség összege az 575/2013/EU rendelet 111. cikkével összhangban meghatározva.

020

Általános hitelkockázati kitettségek kitettségértéke az IRB-módszerhez

A 2013/36/EU irányelv 140. cikke (4) bekezdésének a) pontja szerinti releváns hitelkockázati kitettségek kitettségértéke az 575/2013/EU rendelet 166. cikkével összhangban meghatározva.

Földrajzi bontás az EBA/RTS/2013/15 standardnak megfelelően.

020. sor (Összesen): A 2013/36/EU irányelv 140. cikke (4) bekezdésének a) pontja szerinti valamennyi releváns hitelkockázati kitettség összege az 575/2013/EU rendelet 166. cikkével összhangban meghatározva.

030

Kereskedési könyvben szereplő kitettségek hosszú és rövid pozícióinak összege

A 2013/36/EU irányelv 140. cikke (4) bekezdésének b) pontja szerinti releváns hitelkockázati kitettségek hosszú és rövid pozícióinak összege az 575/2013/EU rendelet 327. cikkével összhangban meghatározott hosszú és rövid pozíciók összegeként számítva.

Földrajzi bontás az 1152/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet előírásainak megfelelően.

020. sor (Összesen): A 2013/36/EU irányelv 140. cikke (4) bekezdésének b) pontja szerinti releváns hitelkockázati kitettségek hosszú és rövid pozícióinak összege az 575/2013/EU rendelet 327. cikkével összhangban meghatározott hosszú és rövid pozíciók összegeként számítva.

040

Kereskedési könyvben szereplő kitettségek értéke a belső modellekhez

A következők összege:

—

azon készpénzpozíciók valós értéke, amelyek a 2013/36/EU irányelv 140. cikke (4) bekezdésének b) pontja szerinti releváns hitelkockázati kitettséget jelentenek, az 575/2013/EU rendelet 104. cikkével összhangban meghatározva,

| — | azon származtatott termékek névértéke, amelyek a 2013/36/EU irányelv 140. cikke (4) bekezdésének b) pontja szerinti releváns hitelkockázati kitettséget jelentenek. |
| --- | --- |

—

azon származtatott termékek névértéke, amelyek a 2013/36/EU irányelv 140. cikke (4) bekezdésének b) pontja szerinti releváns hitelkockázati kitettséget jelentenek.

Földrajzi bontás az 1152/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet előírásainak megfelelően.

020. sor (Összesen): Valamennyi – a 2013/36/EU irányelv 140. cikke (4) bekezdésének b) pontja szerinti releváns hitelkockázati kitettséget jelentő, az 575/2013/EU rendelet 104. cikkével összhangban meghatározott – készpénzpozíció valós értékének, valamint valamennyi – a 2013/36/EU irányelv 140. cikke (4) bekezdésének b) pontja szerinti releváns hitelkockázati kitettséget jelentő – származtatott termék névértékének összege.

050

Értékpapírosítási kitettségek kitettségértéke a sztenderd módszerhez

A 2013/36/EU irányelv 140. cikke (4) bekezdésének c) pontja szerinti releváns hitelkockázati kitettségek kitettségértéke az 575/2013/EU rendelet 246. cikke (1) bekezdésének a) és c) pontjával összhangban meghatározva.

Földrajzi bontás az 1152/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet előírásainak megfelelően.

020. sor (Összesen): A 2013/36/EU irányelv 140. cikke (4) bekezdésének c) pontja szerinti valamennyi releváns hitelkockázati kitettség összege az 575/2013/EU rendelet 246. cikke (1) bekezdésének a) és c) pontjával összhangban meghatározva.

060

Értékpapírosítási kitettségek kitettségértéke az IRB-módszerhez

A 2013/36/EU irányelv 140. cikke (4) bekezdésének c) pontja szerinti releváns hitelkockázati kitettségek kitettségértéke az 575/2013/EU rendelet 246. cikke (1) bekezdésének b) és d) pontjával összhangban meghatározva.

Földrajzi bontás az 1152/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet előírásainak megfelelően.

020. sor (Összesen): A 2013/36/EU irányelv 140. cikke (4) bekezdésének c) pontja szerinti valamennyi releváns hitelkockázati kitettség összege az 575/2013/EU rendelet 246. cikke (1) bekezdésének b) és d) pontjával összhangban meghatározva.

070

Szavatolótőke-követelmények: általános hitelkockázati kitettségek

A 2013/36/EU irányelv 140. cikke (4) bekezdésének a) pontja szerinti releváns hitelkockázati kitettségekre vonatkozó szavatolótőke-követelmények a szóban forgó országban, az 575/2013/EU rendelet harmadik részének II. címével összhangban meghatározva.

020. sor (Összesen): A 2013/36/EU irányelv 140. cikke (4) bekezdésének a) pontja szerinti releváns hitelkockázati kitettségekre vonatkozó valamennyi szavatolótőke-követelmény összege az 575/2013/EU rendelet harmadik részének II. címével összhangban meghatározva.

080

Szavatolótőke-követelmények: kereskedési könyvben szereplő kitettségek

A 2013/36/EU irányelv 140. cikke (4) bekezdésének b) pontja szerinti releváns hitelkockázati kitettségekre vonatkozó szavatolótőke-követelmények a szóban forgó országban, egyedi kockázat esetén az 575/2013/EU rendelet harmadik része IV. címének 2. fejezetével, vagy járulékos nemteljesítési és átminősítési kockázat esetén az 575/2013/EU rendelet harmadik része IV. címének 5. fejezetével összhangban meghatározva.

020. sor (Összesen): A 2013/36/EU irányelv 140. cikke (4) bekezdésének b) pontja szerinti releváns hitelkockázati kitettségekre vonatkozó valamennyi szavatolótőke-követelmény összege, egyedi kockázat esetén az 575/2013/EU rendelet harmadik része IV. címének 2. fejezetével, vagy járulékos nemteljesítési és átminősítési kockázat esetén az 575/2013/EU rendelet harmadik része IV. címének 5. fejezetével összhangban meghatározva.

090

Szavatolótőke-követelmények: értékpapírosítási kitettségek

A 2013/36/EU irányelv 140. cikke (4) bekezdésének c) pontja szerinti releváns hitelkockázati kitettségekre vonatkozó szavatolótőke-követelmények a szóban forgó országban, az 575/2013/EU rendelet harmadik része II. címének 5. fejezetével összhangban meghatározva.

020. sor (Összesen): A 2013/36/EU irányelv 140. cikke (4) bekezdésének c) pontja szerinti releváns hitelkockázati kitettségekre vonatkozó valamennyi szavatolótőke-követelmény összege az 575/2013/EU rendelet harmadik része II. címének 5. fejezetével összhangban meghatározva.

100

Szavatolótőke-követelmények – összesen

A 070., 080. és 090. oszlopok összege.

020. sor (Összesen): A 2013/36/EU irányelv 140. cikkének (4) bekezdése szerinti releváns hitelkockázati kitettségekre vonatkozó valamennyi szavatolótőke-követelmény összege.

110

Szavatolótőke-követelmények súlyozása

Az egyes országokban az anticiklikus tőkepufferrátára alkalmazott súlyozás, amelynek a kiszámítása a következő: a releváns hitelkockázati kitettségekhez kapcsolódó szavatolótőke-követelmények összege a szóban forgó országban (01X. sor, 100. oszlop), osztva az anticiklikus tőkepuffer kiszámítása szempontjából releváns, a 2013/36/EU irányelv 140. cikkének (4) bekezdése szerinti valamennyi hitelkockázati kitettséghez kapcsolódó szavatolótőke-követelmények összegével (020. sor, 100. oszlop).

Ezt az értéket abszolút számmal kell megadni, két tizedesjegyig.

120

Anticiklikus tőkepufferráta

A szóban forgó országban alkalmazandó és a 2013/36/EU irányelv 136., 137., 138. és 139. cikkének megfelelően megállapított anticiklikus tőkepufferráta. Ez az oszlop nem tartalmaz olyan anticiklikus tőkepufferrátákat, amelyeket megállapítottak, de a nyilvánosságra hozatal tárgyát képező intézményspecifikus anticiklikus tőkepufferráta kiszámításának időpontjában még nem alkalmazzák.

Ezt az értéket százalékban kell megadni, a 2013/36/EU irányelv 136., 137., 138. és 139. cikkében rögzítettnek megfelelő tizedesjegyig.

III. RÉSZ

ÚTMUTATÓ A 2. EGYSÉGES TÁBLÁHOZ

2. tábla

Az intézményspecifikus anticiklikus tőkepuffer nagysága

Az intézmények az e szakaszban megadott előírásokat alkalmazzák „Az intézményspecifikus anticiklikus tőkepuffer nagysága” című 2. tábla kitöltésekor.

| Jogszabályi hivatkozások és előírások |
| --- |
| Sor száma | Magyarázat |
| 010 | Teljes kockázati kitettségérték

  Az 575/2013/EU rendelet 92. cikke (3) bekezdésének megfelelően számított teljes kockázati kitettségérték. |
| 020 | Intézményspecifikus anticiklikus tőkepufferráta

  A 2013/36/EU irányelv 140. cikke (1) bekezdésének megfelelően meghatározott intézményspecifikus anticiklikus tőkepufferráta.
  Az intézményspecifikus anticiklikus tőkepufferrátát azon anticiklikus tőkepufferráták súlyozott átlagaként kell kiszámítani, amelyek azokban az országokban alkalmazandók, ahol az intézmény releváns hitelkockázati kitettségei elhelyezkednek, és amelyek az 1. tábla 120. oszlopának 010–01X. sorában szerepelnek.
  Az egyes országokban az anticiklikus tőkepufferrátára alkalmazott súlyozás a szóban forgó területen a releváns hitelkockázati kitettségekhez kapcsolódó szavatolótőke-követelmények aránya az összes szavatolótőke-követelményből, és az 1. tábla 110. oszlopában kerül feltüntetésre.
  Ezt az értéket százalékban kell megadni, két tizedesjegyig. |
| 030 | Intézményspecifikus anticiklikus tőkepufferre vonatkozó követelmény

  Az intézményspecifikus anticiklikus tőkepufferre vonatkozó követelmény, amelynek kiszámításához az e táblázat 020. sorában megadott intézményspecifikus anticiklikus tőkepufferrátát kell alkalmazni az e tábla 010. sorában feltüntetett teljes kockázati kitettségértékre. |

Jogszabályi hivatkozások és előírások

Sor száma

Magyarázat

010

Teljes kockázati kitettségérték

Az 575/2013/EU rendelet 92. cikke (3) bekezdésének megfelelően számított teljes kockázati kitettségérték.

020

Intézményspecifikus anticiklikus tőkepufferráta

A 2013/36/EU irányelv 140. cikke (1) bekezdésének megfelelően meghatározott intézményspecifikus anticiklikus tőkepufferráta.

Az intézményspecifikus anticiklikus tőkepufferrátát azon anticiklikus tőkepufferráták súlyozott átlagaként kell kiszámítani, amelyek azokban az országokban alkalmazandók, ahol az intézmény releváns hitelkockázati kitettségei elhelyezkednek, és amelyek az 1. tábla 120. oszlopának 010–01X. sorában szerepelnek.

Az egyes országokban az anticiklikus tőkepufferrátára alkalmazott súlyozás a szóban forgó területen a releváns hitelkockázati kitettségekhez kapcsolódó szavatolótőke-követelmények aránya az összes szavatolótőke-követelményből, és az 1. tábla 110. oszlopában kerül feltüntetésre.

Ezt az értéket százalékban kell megadni, két tizedesjegyig.

030

Intézményspecifikus anticiklikus tőkepufferre vonatkozó követelmény

Az intézményspecifikus anticiklikus tőkepufferre vonatkozó követelmény, amelynek kiszámításához az e táblázat 020. sorában megadott intézményspecifikus anticiklikus tőkepufferrátát kell alkalmazni az e tábla 010. sorában feltüntetett teljes kockázati kitettségértékre.

| Jogszabályi hivatkozások és előírások |
| --- |
| Oszlop száma | Magyarázat |
| 010 | Az e tábla 010–030. sorához kapcsolódó magyarázatban levő leírásnak megfelelő érték. |

Jogszabályi hivatkozások és előírások

Oszlop száma

Magyarázat

010

Az e tábla 010–030. sorához kapcsolódó magyarázatban levő leírásnak megfelelő érték.

---

| 19.9.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 244/9 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 244/9

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/1556 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2015. június 11.)

az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a részvénykitettségek belső minősítésen alapuló módszer alkalmazása során történő átmeneti kezelésére vonatkozó szabályozástechnikai standardok tekintetében való kiegészítéséről

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről és a 648/2012/EU rendelet módosításáról szóló, 2013. június 26-i 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 495. cikke (3) bekezdésének harmadik albekezdésére,

mivel:

| (1) | Részletesen meg kell határozni azokat a feltételeket, amelyek alapján az illetékes hatóságok mentességet adhatnak a belső minősítésen alapuló módszer alkalmazása alól az intézményeknél, valamint az adott tagállambeli intézmények unióbeli leányvállalatainál 2007. december 31-én lévő részvénykitettségek bizonyos kategóriái tekintetében. |
| --- | --- |

(1)

Részletesen meg kell határozni azokat a feltételeket, amelyek alapján az illetékes hatóságok mentességet adhatnak a belső minősítésen alapuló módszer alkalmazása alól az intézményeknél, valamint az adott tagállambeli intézmények unióbeli leányvállalatainál 2007. december 31-én lévő részvénykitettségek bizonyos kategóriái tekintetében.

| (2) | Az említett feltételeket összehangolt módon kell megállapítani, hogy ne befolyásolják aránytalanul negatív módon a nemzeti jogrend zökkenőmentes átállását a 2006/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) és különösen annak 154. cikke (6) bekezdésének átültetésével létrehozott szabályozásról az 575/2013/EU rendelet által megállapított szabályozásra. |
| --- | --- |

(2)

Az említett feltételeket összehangolt módon kell megállapítani, hogy ne befolyásolják aránytalanul negatív módon a nemzeti jogrend zökkenőmentes átállását a 2006/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) és különösen annak 154. cikke (6) bekezdésének átültetésével létrehozott szabályozásról az 575/2013/EU rendelet által megállapított szabályozásra.

| (3) | Az említett feltételek megállapítása során – a lehetséges mértékig – megfelelően figyelembe kell venni azoknak az intézményeknek a jogos elvárásait, amelyek az előző, 2013. december 31-ig hatályos szabályozás keretében mentességben részesültek. Az illetékes hatóságok számára ezért engedélyezni kell, hogy az említett intézményeknek megadják a szóban forgó mentességet. Más intézmények nem részesülhetnek ebben a mentességben. |
| --- | --- |

(3)

Az említett feltételek megállapítása során – a lehetséges mértékig – megfelelően figyelembe kell venni azoknak az intézményeknek a jogos elvárásait, amelyek az előző, 2013. december 31-ig hatályos szabályozás keretében mentességben részesültek. Az illetékes hatóságok számára ezért engedélyezni kell, hogy az említett intézményeknek megadják a szóban forgó mentességet. Más intézmények nem részesülhetnek ebben a mentességben.

| (4) | Ez a rendelet az Európai Bankhatóság által a Bizottsághoz benyújtott szabályozástechnikai standardtervezeteken alapul. |
| --- | --- |

(4)

Ez a rendelet az Európai Bankhatóság által a Bizottsághoz benyújtott szabályozástechnikai standardtervezeteken alapul.

| (5) | Az Európai Bankhatóság nyilvános konzultációt folytatott az e rendelet alapját képező szabályozástechnikai standardtervezetekről, elemezte az ezzel összefüggésben felmerülő lehetséges költségeket és hasznot, és kikérte az 1093/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 37. cikke alapján létrehozott banki érdekképviseleti csoport véleményét, |
| --- | --- |

(5)

Az Európai Bankhatóság nyilvános konzultációt folytatott az e rendelet alapját képező szabályozástechnikai standardtervezetekről, elemezte az ezzel összefüggésben felmerülő lehetséges költségeket és hasznot, és kikérte az 1093/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 37. cikke alapján létrehozott banki érdekképviseleti csoport véleményét,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az illetékes hatóságok csak azon részvénykitettség-kategóriák tekintetében adhatnak mentességet az intézményeknek és unióbeli leányvállalataiknak az 575/2013/EU rendelet 495. cikkének (1) bekezdésében említett, belső minősítésen alapuló módszer szerinti kezelés alól, amelyek 2013. december 31-én már részesültek a belső minősítésen alapuló módszer szerinti kezelés alóli mentességben.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2015. június 11-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  HL L 176., 2013.6.27., 1. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2006. június 14-i 2006/48/EK irányelve a hitelintézetek tevékenységének megkezdéséről és folytatásáról (HL L 177., 2006.6.30., 1. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2010. november 24-i 1093/2010/EU rendelete az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankhatóság) létrehozásáról, a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/78/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 331., 2010.12.15., 12. o.).

3

---

| 19.9.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 244/11 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 244/11

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/1557 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2015. július 13.)

a növénytermelési statisztikákról szóló, 2009. június 18-i 543/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a növénytermelési statisztikákról, valamint a 837/90/EGK és a 959/93/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. június 18-i 543/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 6. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 543/2009/EK rendelet meghatározza a növénytermelésre vonatkozó, uniós szinten összehasonlítható éves statisztikák előállításának a keretét. |
| --- | --- |

(1)

Az 543/2009/EK rendelet meghatározza a növénytermelésre vonatkozó, uniós szinten összehasonlítható éves statisztikák előállításának a keretét.

| (2) | Az 543/2009/EK rendelet végrehajtásának rendszeres felülvizsgálata alapján az összehasonlíthatóság, valamint az egységes alkalmazás és értelmezés érdekében szükségesnek bizonyult egyes mutatók nevének és fogalommeghatározásoknak az aktualizálása. |
| --- | --- |

(2)

Az 543/2009/EK rendelet végrehajtásának rendszeres felülvizsgálata alapján az összehasonlíthatóság, valamint az egységes alkalmazás és értelmezés érdekében szükségesnek bizonyult egyes mutatók nevének és fogalommeghatározásoknak az aktualizálása.

| (3) | A listában szereplő, elavulttá vált mutatókat törölni kell. |
| --- | --- |

(3)

A listában szereplő, elavulttá vált mutatókat törölni kell.

| (4) | Mivel a nemzeti termelési adatoknak összehasonlíthatóaknak kell lenniük, egyes zölden betakarított növényosztályok esetében a termelési adatoknál a nedvességtartalmat is fel kell tüntetni. |
| --- | --- |

(4)

Mivel a nemzeti termelési adatoknak összehasonlíthatóaknak kell lenniük, egyes zölden betakarított növényosztályok esetében a termelési adatoknál a nedvességtartalmat is fel kell tüntetni.

| (5) | Az 543/2009/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(5)

Az 543/2009/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 543/2009/EK rendelet mellékletének helyébe ennek a rendeletnek a melléklete lép.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2015. július 13-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  HL L 167., 2009.6.29., 1. o.

1

---

MELLÉKLET

1. táblázat

Szántóföldi növények

(m.n.s.= máshova nem sorolt)

A. RÉSZ

| | Művelt terület
  (1 000 hektár) | Betakarított termésmennyiség
  (1 000 tonna) | Hozam
  (100 kg/ha) |
| --- | --- | --- | --- |
| Adattovábbítási határidők
  Mutatók | jan. 31. | jún. 30. | aug. 31. | szept. 30. | jan. 31. | szept. 30. | szept. 30. | okt. 31. | jan. 31. | szept. 30. | aug. 31. |
| n. év | n. év | n. év | n. év | n + 1. év | n + 1. év | n. év | n. év | n + 1. év | n + 1. év | n. év |
| Határidő száma | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 |
| | A küszöbértéket meghaladó tagállamok | A küszöbértéket meghaladó tagállamok | A küszöbértéket meghaladó tagállamok | Valamennyi tagállam | Valamennyi tagállam | Valamennyi tagállam | Valamennyi tagállam | Valamennyi tagállam | Valamennyi tagállam | Valamennyi tagállam | A küszöbértéket meghaladó tagállamok |
| Gabonafélék szemes terménynek (vetőmag is)
   (1) | — | — | — | — | X | R | — | — | X | R | — |
| Gabonafélék (kivéve rizs) szemes terménynek (vetőmag is) (1) | — | — | — | — | X | X | — | — | X | X | — |
| Közönséges búza és tönköly (1) | — | X | X | X | X | R | X | X | X | R | X |
| Őszi búza és tönköly (1) | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Durumbúza (1) | X | X | X | X | X | R | X | X | X | R | X |
| Rozs és őszi gabonafélék keverékei (kétszeres) (1) | X | X | X | X | X | R | X | X | X | R | X |
| Árpa (1) | — | X | X | X | X | R | X | X | X | R | X |
| Őszi árpa (1) | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Zab (1) | — | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Tavaszi gabonafélék keverékei (kétszeresen kívüli egyéb vegyes szemes termény) (1) | — | — | — | — | X | X | — | — | X | X | — |
| Szemeskukorica és szemcsutkazúzalék (1) | — | X | X | X | X | R | X | X | X | R | X |
| Tritikálé (1) | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Cirok (1) | — | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Egyéb gabonafélék m.n.s. (köles, hajdina, madárköles stb.) (1) | — | — | — | — | X | X | — | — | X | X | — |
| Rizs (1) | — | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Rizs (Indica) | — | — | — | — | X | X | — | — | X | X | — |
| Rizs (Japonica) | — | — | — | — | X | X | — | — | X | X | — |

Művelt terület

(1 000 hektár)

Betakarított termésmennyiség

(1 000 tonna)

Hozam

(100 kg/ha)

Adattovábbítási határidők

Mutatók

jan. 31.

jún. 30.

aug. 31.

szept. 30.

jan. 31.

szept. 30.

szept. 30.

okt. 31.

jan. 31.

szept. 30.

aug. 31.

n. év

n. év

n. év

n. év

n + 1. év

n + 1. év

n. év

n. év

n + 1. év

n + 1. év

n. év

Határidő száma

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10

11

A küszöbértéket meghaladó tagállamok

A küszöbértéket meghaladó tagállamok

A küszöbértéket meghaladó tagállamok

Valamennyi tagállam

Valamennyi tagállam

Valamennyi tagállam

Valamennyi tagállam

Valamennyi tagállam

Valamennyi tagállam

Valamennyi tagállam

A küszöbértéket meghaladó tagállamok

Gabonafélék szemes terménynek (vetőmag is)
   (1)

—

—

—

—

X

R

—

—

X

R

—

Gabonafélék (kivéve rizs) szemes terménynek (vetőmag is) (1)

—

—

—

—

X

X

—

—

X

X

—

Közönséges búza és tönköly (1)

—

X

X

X

X

R

X

X

X

R

X

Őszi búza és tönköly (1)

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Durumbúza (1)

X

X

X

X

X

R

X

X

X

R

X

Rozs és őszi gabonafélék keverékei (kétszeres) (1)

X

X

X

X

X

R

X

X

X

R

X

Árpa (1)

—

X

X

X

X

R

X

X

X

R

X

Őszi árpa (1)

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Zab (1)

—

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Tavaszi gabonafélék keverékei (kétszeresen kívüli egyéb vegyes szemes termény) (1)

—

—

—

—

X

X

—

—

X

X

—

Szemeskukorica és szemcsutkazúzalék (1)

—

X

X

X

X

R

X

X

X

R

X

Tritikálé (1)

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Cirok (1)

—

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Egyéb gabonafélék m.n.s. (köles, hajdina, madárköles stb.) (1)

—

—

—

—

X

X

—

—

X

X

—

Rizs (1)

—

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Rizs (Indica)

—

—

—

—

X

X

—

—

X

X

—

Rizs (Japonica)

—

—

—

—

X

X

—

—

X

X

—

B. RÉSZ

| | Művelt terület
  (1 000 hektár) | Betakarított mennyiség
  (1 000 tonna) | Hozam
  (100 kg/ha) |
| --- | --- | --- | --- |
| Adattovábbítási határidők
  Mutatók | jan. 31. | jún. 30. | aug. 31. | szept. 30. | márc. 31. | szept. 30. | szept. 30. | okt. 31. | márc. 31. | szept. 30. | aug. 31. |
| n. év | n. év | n. év | n. év | n + 1. év | n + 1. év | n. év | n. év | n + 1. év | n + 1. év | n. év |
| Határidő száma | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 |
| | A küszöbértéke t meghaladó tagállamok | A küszöbértéke t meghaladó tagállamok | A küszöbértéke t meghaladó tagállamok | Valamennyi tagállam | Valamennyi tagállam | Valamennyi tagállam | Valamennyi tagállam | Valamennyi tagállam | Valamennyi tagállam | Valamennyi tagállam | A küszöbértéket meghaladó tagállamok |
| Száraz hüvelyesek szemes terménynek és fehérjenövények (beleértve a vetőmagokat, valamint gabonák és hüvelyesek keverékeit)
   (1) | — | — | — | — | X | R | — | — | X | X | — |
| Takarmányborsó (1) | — | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Disznóbab és lóbab (1) | — | X | X | X | X | X | — | X | X | X | — |
| Édes csillagfürt (1) | — | — | — | — | X | X | — | — | X | X | — |
| M.n.s. egyéb száraz hüvelyesek és fehérjenövények | — | — | — | — | X | X | — | — | — | — | — |
| Gyökérnövények | — | — | — | — | X | X | — | — | — | — | — |
| Burgonya (vetőburgonya is) | — | X | X | X | X | X | — | X | X | X | — |
| Cukorrépa (kivéve vetőmag) | — | X | X | X | X | R | — | X | X | R | — |
| M.n.s. egyéb gyökérnövények | — | — | — | — | X | X | — | — | — | — | — |
| Ipari növények | — | — | — | — | X | X | — | — | — | — | — |
| Káposzta- és réparepcemag (1) | — | X | X | X | X | R | X | X | X | R | X |
| Őszi káposzta- és réparepcemag | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Napraforgómag (1) | — | X | X | X | X | R | X | X | X | R | X |
| Szója (1) | — | X | X | X | X | R | X | X | X | R | X |
| Lenmag (olajlen) (1) | — | — | — | — | X | R | — | — | X | X | — |
| Gyapotmag (1) | — | — | — | — | — | — | — | — | X | X | — |
| M.n.s. egyéb olajosmagvúak (1) | — | — | — | — | X | X | — | — | — | — | — |
| Rostlen | — | — | — | — | X | R | — | — | X | X | — |
| Kender | — | — | — | — | X | X | — | — | X | X | — |
| Gyapotszál | — | — | — | — | X | R | — | — | X | X | — |
| Dohány | — | — | — | — | X | R | — | — | X | R | — |
| Komló | — | — | — | — | X | X | — | — | X | X | — |
| Aromanövények, gyógyhatású- és fűszernövények | — | — | — | — | X | X | — | — | — | — | — |
| M.n.s. energia előállítására használt növények | — | — | — | — | X | X | — | — | X | X | — |
| Zölden betakarított szántóföldi növények | — | — | — | — | X | X | — | — | — | — | — |
| Időszaki gyep és legelő | — | — | — | — | X | X | — | — | — | — | — |
| Zölden betakarított hüvelyesek | — | — | — | — | X | X | — | — | — | — | — |
| Silókukorica (1) | — | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Egyéb zölden betakarított gabonafélék (kivéve silókukorica (1) | — | — | — | — | X | X | — | — | X | X | — |

Művelt terület

(1 000 hektár)

Betakarított mennyiség

(1 000 tonna)

Hozam

(100 kg/ha)

Adattovábbítási határidők

Mutatók

jan. 31.

jún. 30.

aug. 31.

szept. 30.

márc. 31.

szept. 30.

szept. 30.

okt. 31.

márc. 31.

szept. 30.

aug. 31.

n. év

n. év

n. év

n. év

n + 1. év

n + 1. év

n. év

n. év

n + 1. év

n + 1. év

n. év

Határidő száma

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10

11

A küszöbértéke t meghaladó tagállamok

A küszöbértéke t meghaladó tagállamok

A küszöbértéke t meghaladó tagállamok

Valamennyi tagállam

Valamennyi tagállam

Valamennyi tagállam

Valamennyi tagállam

Valamennyi tagállam

Valamennyi tagállam

Valamennyi tagállam

A küszöbértéket meghaladó tagállamok

Száraz hüvelyesek szemes terménynek és fehérjenövények (beleértve a vetőmagokat, valamint gabonák és hüvelyesek keverékeit)
   (1)

—

—

—

—

X

R

—

—

X

X

—

Takarmányborsó (1)

—

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Disznóbab és lóbab (1)

—

X

X

X

X

X

—

X

X

X

—

Édes csillagfürt (1)

—

—

—

—

X

X

—

—

X

X

—

M.n.s. egyéb száraz hüvelyesek és fehérjenövények

—

—

—

—

X

X

—

—

—

—

—

Gyökérnövények

—

—

—

—

X

X

—

—

—

—

—

Burgonya (vetőburgonya is)

—

X

X

X

X

X

—

X

X

X

—

Cukorrépa (kivéve vetőmag)

—

X

X

X

X

R

—

X

X

R

—

M.n.s. egyéb gyökérnövények

—

—

—

—

X

X

—

—

—

—

—

Ipari növények

—

—

—

—

X

X

—

—

—

—

—

Káposzta- és réparepcemag (1)

—

X

X

X

X

R

X

X

X

R

X

Őszi káposzta- és réparepcemag

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Napraforgómag (1)

—

X

X

X

X

R

X

X

X

R

X

Szója (1)

—

X

X

X

X

R

X

X

X

R

X

Lenmag (olajlen) (1)

—

—

—

—

X

R

—

—

X

X

—

Gyapotmag (1)

—

—

—

—

—

—

—

—

X

X

—

M.n.s. egyéb olajosmagvúak (1)

—

—

—

—

X

X

—

—

—

—

—

Rostlen

—

—

—

—

X

R

—

—

X

X

—

Kender

—

—

—

—

X

X

—

—

X

X

—

Gyapotszál

—

—

—

—

X

R

—

—

X

X

—

Dohány

—

—

—

—

X

R

—

—

X

R

—

Komló

—

—

—

—

X

X

—

—

X

X

—

Aromanövények, gyógyhatású- és fűszernövények

—

—

—

—

X

X

—

—

—

—

—

M.n.s. energia előállítására használt növények

—

—

—

—

X

X

—

—

X

X

—

Zölden betakarított szántóföldi növények

—

—

—

—

X

X

—

—

—

—

—

Időszaki gyep és legelő

—

—

—

—

X

X

—

—

—

—

—

Zölden betakarított hüvelyesek

—

—

—

—

X

X

—

—

—

—

—

Silókukorica (1)

—

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Egyéb zölden betakarított gabonafélék (kivéve silókukorica (1)

—

—

—

—

X

X

—

—

X

X

—

NB: Az 1., 2., 3. és 11. oszlopok kötelezők azon tagállamok számára, amelyek átlagos nemzeti termelése a legutóbbi három évben évente meghaladta az alábbi küszöbértékeket:

| | Közönséges búza és tönköly: 3 000 000 tonna, |
| --- | --- |

Közönséges búza és tönköly: 3 000 000 tonna,

| | Durumbúza: 1 000 000 tonna, |
| --- | --- |

Durumbúza: 1 000 000 tonna,

| | Árpa: 900 000 tonna, |
| --- | --- |

Árpa: 900 000 tonna,

| | Rozs és őszi gabonafélék keverékei (kétszeres ): 100 000 tonna, |
| --- | --- |

Rozs és őszi gabonafélék keverékei (kétszeres ): 100 000 tonna,

| | Szemeskukorica és szemcsutkazúzalék: 1 500 000 tonna, |
| --- | --- |

Szemeskukorica és szemcsutkazúzalék: 1 500 000 tonna,

| | Tritikálé: 200 000 tonna, |
| --- | --- |

Tritikálé: 200 000 tonna,

| | Zab: 150 000 tonna, |
| --- | --- |

Zab: 150 000 tonna,

| | Cirok: 150 000 tonna, |
| --- | --- |

Cirok: 150 000 tonna,

| | Rizs: 150 000 tonna, |
| --- | --- |

Rizs: 150 000 tonna,

| | Takarmányborsó: 70 000 tonna, |
| --- | --- |

Takarmányborsó: 70 000 tonna,

| | Disznóbab és lóbab: 50 000 tonna, |
| --- | --- |

Disznóbab és lóbab: 50 000 tonna,

| | Káposzta- és réparepcemag: 300 000 tonna, |
| --- | --- |

Káposzta- és réparepcemag: 300 000 tonna,

| | Napraforgómag: 200 000 tonna, |
| --- | --- |

Napraforgómag: 200 000 tonna,

| | Szója: 60 000 tonna, |
| --- | --- |

Szója: 60 000 tonna,

| | Burgonya (vetőburgonya is): 700 000 tonna, |
| --- | --- |

Burgonya (vetőburgonya is): 700 000 tonna,

| | Cukorrépa (kivéve vetőmag): 2 500 000 tonna, |
| --- | --- |

Cukorrépa (kivéve vetőmag): 2 500 000 tonna,

| | és silókukorica: 4 500 000 tonna. |
| --- | --- |

és silókukorica: 4 500 000 tonna.

2. táblázat

Friss zöldségfélék (dinnye is), szamóca és termesztett gomba

| | Betakarított terület
  (1 000 hektár) | Betakarított termésmennyiség
  (1 000 tonna) |
| --- | --- | --- |
| Adattovábbítási határidők
  Mutatók | márc. 31.
  n + 1. év | márc. 31.
  n + 1. év |
| Határidő száma | 1 | 2 |
| Friss zöldségfélék (dinnye is) és szamóca | X | — |
| Káposztafélék | — | — |
| Karfiol és brokkoli | X | X |
| Káposzta | X | X |
| Levél- és szárzöldség (kivéve káposztafélék) | — | — |
| Póréhagyma | X | X |
| Zeller | X | X |
| Fejes saláta | X | X |
| Fejes saláta üvegházban vagy járható védőborítás alatt (2) | X | — |
| Endívia | X | X |
| Paraj | X | X |
| Spárga | X | X |
| Cikória friss fogyasztásra | X | X |
| Articsóka | X | X |
| Gyümölcszöldségek (dinnye is) | — | — |
| Paradicsom | X | X |
| Paradicsom friss fogyasztásra | X | X |
| Paradicsom üvegházban vagy járható védőborítás alatt (2) | X | — |
| Uborka | X | X |
| Uborka üvegházban vagy járható védőborítás alatt (2) | X | — |
| Apró uborka | X | X |
| Padlizsán | X | X |
| Cukkini és tök | X | X |
| Sárgadinnye | X | X |
| Görögdinnye | X | X |
| Paprika (capsicum) | X | X |
| Paprika (capsicum) üvegházban vagy járható védőborítás alatt (2) | X | — |
| Gyökér-, gumós és hagymás zöldségek | — | — |
| Sárgarépa | X | X |
| Vöröshagyma | X | X |
| Mogyoróhagyma | X | X |
| Gumós zeller | X | X |
| Retek | X | X |
| Fokhagyma | X | X |
| Friss hüvelyesek | X | — |
| Zöldborsó | X | X |
| Zöldbab | X | X |
| Szamóca | X | X |
| Szamóca üvegházban vagy járható védőborítás alatt (2) | X | — |
| Termesztett gomba | X | X |

Betakarított terület

(1 000 hektár)

Betakarított termésmennyiség

(1 000 tonna)

Adattovábbítási határidők

Mutatók

márc. 31.

n + 1. év

márc. 31.

n + 1. év

Határidő száma

1

2

Friss zöldségfélék (dinnye is) és szamóca

X

—

Káposztafélék

—

—

Karfiol és brokkoli

X

X

Káposzta

X

X

Levél- és szárzöldség (kivéve káposztafélék)

—

—

Póréhagyma

X

X

Zeller

X

X

Fejes saláta

X

X

Fejes saláta üvegházban vagy járható védőborítás alatt (2)

X

—

Endívia

X

X

Paraj

X

X

Spárga

X

X

Cikória friss fogyasztásra

X

X

Articsóka

X

X

Gyümölcszöldségek (dinnye is)

—

—

Paradicsom

X

X

Paradicsom friss fogyasztásra

X

X

Paradicsom üvegházban vagy járható védőborítás alatt (2)

X

—

Uborka

X

X

Uborka üvegházban vagy járható védőborítás alatt (2)

X

—

Apró uborka

X

X

Padlizsán

X

X

Cukkini és tök

X

X

Sárgadinnye

X

X

Görögdinnye

X

X

Paprika (capsicum)

X

X

Paprika (capsicum) üvegházban vagy járható védőborítás alatt (2)

X

—

Gyökér-, gumós és hagymás zöldségek

—

—

Sárgarépa

X

X

Vöröshagyma

X

X

Mogyoróhagyma

X

X

Gumós zeller

X

X

Retek

X

X

Fokhagyma

X

X

Friss hüvelyesek

X

—

Zöldborsó

X

X

Zöldbab

X

X

Szamóca

X

X

Szamóca üvegházban vagy járható védőborítás alatt (2)

X

—

Termesztett gomba

X

X

3. táblázat

Állandó növénykultúrák emberi fogyasztásra

| | Termőterület
  (1 000 hektár) | Betakarított termésmennyiség
  (1 000 tonna) |
| --- | --- | --- |
| Adattovábbítási határidők
  Mutatók | márc. 31.
  n + 1. év | márc. 31.
  n + 1. év | szept. 30.
  n + 1. év |
| Határidő száma | 1 | 2 | 3 |
| Állandó növénykultúrák emberi fogyasztásra | X | — | — |
| Mérsékelt égövi gyümölcsfajok | — | — | — |
| Alma | X | X | — |
| Alma friss fogyasztásra | — | X | — |
| Körte | X | X | — |
| Őszibarack | X | X | — |
| Nektarin | X | X | — |
| Kajszibarack | X | X | — |
| Cseresznye és meggy | X | X | — |
| Meggy | X | X | — |
| Szilva | X | X | — |
| Trópusi és szubtrópusi gyümölcsfajok | — | — | — |
| Füge | X | X | — |
| Kivi | X | X | — |
| Avokádó | X | X | — |
| Banán | X | X | — |
| Bogyós gyümölcsök (kivéve szamóca) | — | — | — |
| Fekete ribiszke | X | X | — |
| Málna | X | X | — |
| Héjasok
   (3) | — | — | — |
| Dió | X | X | — |
| Mogyoró | X | X | — |
| Mandula | X | X | — |
| Gesztenye | X | X | — |
| Citrusfélék
   (3) | X | — | — |
| Narancs | X | — | X |
| Apró citrusfélék | X | — | X |
| Satsuma | X | — | X |
| Klementin | X | — | X |
| Citrom, savanyú citrom | X | — | X |
| Pomelo és grapefruit | X | — | X |
| Szőlő
   (3) | X | X | — |
| Borszőlő | X | X | — |
| Oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel (OEM) rendelkező bor előállítására szolgáló szőlő | X | X | — |
| Oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel (OFJ) rendelkező bor előállítására szolgáló szőlő | X | X | — |
| M.n.s. egyéb borszőlő (OEM/OFJ nélküli) | X | X | — |
| Csemegeszőlő | X | X | — |
| Mazsolaszőlő | X | X | — |
| Olajbogyó
   (3) | — | — | — |
| Étkezési olajbogyó | X | X | — |
| Olívaolaj célú olajbogyó | X | X | — |
| (m.n.s.= máshova nem sorolt) |

Termőterület

(1 000 hektár)

Betakarított termésmennyiség

(1 000 tonna)

Adattovábbítási határidők

Mutatók

márc. 31.

n + 1. év

márc. 31.

n + 1. év

szept. 30.

n + 1. év

Határidő száma

1

2

3

Állandó növénykultúrák emberi fogyasztásra

X

—

—

Mérsékelt égövi gyümölcsfajok

—

—

—

Alma

X

X

—

Alma friss fogyasztásra

—

X

—

Körte

X

X

—

Őszibarack

X

X

—

Nektarin

X

X

—

Kajszibarack

X

X

—

Cseresznye és meggy

X

X

—

Meggy

X

X

—

Szilva

X

X

—

Trópusi és szubtrópusi gyümölcsfajok

—

—

—

Füge

X

X

—

Kivi

X

X

—

Avokádó

X

X

—

Banán

X

X

—

Bogyós gyümölcsök (kivéve szamóca)

—

—

—

Fekete ribiszke

X

X

—

Málna

X

X

—

Héjasok
   (3)

—

—

—

Dió

X

X

—

Mogyoró

X

X

—

Mandula

X

X

—

Gesztenye

X

X

—

Citrusfélék
   (3)

X

—

—

Narancs

X

—

X

Apró citrusfélék

X

—

X

Satsuma

X

—

X

Klementin

X

—

X

Citrom, savanyú citrom

X

—

X

Pomelo és grapefruit

X

—

X

Szőlő
   (3)

X

X

—

Borszőlő

X

X

—

Oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel (OEM) rendelkező bor előállítására szolgáló szőlő

X

X

—

Oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel (OFJ) rendelkező bor előállítására szolgáló szőlő

X

X

—

M.n.s. egyéb borszőlő (OEM/OFJ nélküli)

X

X

—

Csemegeszőlő

X

X

—

Mazsolaszőlő

X

X

—

Olajbogyó
   (3)

—

—

—

Étkezési olajbogyó

X

X

—

Olívaolaj célú olajbogyó

X

X

—

(m.n.s.= máshova nem sorolt)

4. táblázat

Mezőgazdasági célú földhasználat

| | Fővetésű terület
  (1 000 hektár) |
| --- | --- |
| Adatszolgáltatási határidő
  Mutatók | szept. 30.
  n + 1. év |
| Mezőgazdasági hasznosítású terület | R |
| Szántó | R |
| Gabonafélék szemes terménynek (vetőmagot is beleértve) | X |
| Száraz hüvelyesek és fehérjenövények szemes terménynek (beleértve a vetőmagokat, valamint gabonák és hüvelyesek keverékeit) | X |
| Burgonya (vetőburgonya is) | X |
| Cukorrépa (kivéve vetőmag) | X |
| Ipari növények | X |
| Zölden betakarított szántóföldi növények | X |
| Friss zöldségfélék (dinnye is) és szamóca | X |
| Virágok és dísznövények (a faiskolákat kivéve) | X |
| M.n.s.egyéb szántóföldi növények | X |
| Ugar | R |
| Állandó gyepterület | R |
| Ültetvények | X |
| Gyümölcsök, bogyós gyümölcsök és héjasok (kivéve citrusfélék, szőlő és szamóca) | R |
| Szőlő | R |
| Olajbogyó | R |
| Faiskolák | X |
| (m.n.s.= máshova nem sorolt) |

Fővetésű terület

(1 000 hektár)

Adatszolgáltatási határidő

Mutatók

szept. 30.

n + 1. év

Mezőgazdasági hasznosítású terület

R

Szántó

R

Gabonafélék szemes terménynek (vetőmagot is beleértve)

X

Száraz hüvelyesek és fehérjenövények szemes terménynek (beleértve a vetőmagokat, valamint gabonák és hüvelyesek keverékeit)

X

Burgonya (vetőburgonya is)

X

Cukorrépa (kivéve vetőmag)

X

Ipari növények

X

Zölden betakarított szántóföldi növények

X

Friss zöldségfélék (dinnye is) és szamóca

X

Virágok és dísznövények (a faiskolákat kivéve)

X

M.n.s.egyéb szántóföldi növények

X

Ugar

R

Állandó gyepterület

R

Ültetvények

X

Gyümölcsök, bogyós gyümölcsök és héjasok (kivéve citrusfélék, szőlő és szamóca)

R

Szőlő

R

Olajbogyó

R

Faiskolák

X

(m.n.s.= máshova nem sorolt)

---

(1)  Az e termények termelésével kapcsolatos adatokat átlagos nedves ségtartalom szerint kell megadni, amiről minden tagállam az n + 1. év januárjában/márciusában (9. oszlop) tájékoztatja a Bizottságot.

(2)  Kötelező becslés azon tagállamok számára, amelyekben a betaka rított terület eléri vagy meghaladja az 500 hektárt.

(3)  Kötelező becslés azon tagállamok számára, amelyekben az ültetvény termőterülete eléri vagy meghaladja az 500 hektárt.

---

| 19.9.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 244/20 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 244/20

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/1558 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2015. július 22.)

az (EU) 2015/1017 európai parlamenti és tanácsi rendeletet kiegészítő, az uniós garancia alkalmazásához szükséges, mutatókat tartalmazó eredménytábla létrehozásáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Stratégiai Beruházási Alapról, az Európai Beruházási Tanácsadó Platformról és a Beruházási Projektek Európai Portáljáról, valamint az 1291/2013/EU és az 1316/2013/EU rendelet módosításáról – az Európai Stratégiai Beruházási Alap – szóló, 2015. június 25-i (EU) 2015/1017 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikke (14) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Európai Beruházási Bank (EBB) uniós garancia által az Európai Stratégiai Beruházási Alap keretében támogatott projektjeit az EBB értékelési és átvilágítási eljárásaival összhangban kell értékelni, ideértve a hárompilléres, a hozzáadott értéket figyelembe vevő értékelési keretet (a továbbiakban: 3PVA). |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Beruházási Bank (EBB) uniós garancia által az Európai Stratégiai Beruházási Alap keretében támogatott projektjeit az EBB értékelési és átvilágítási eljárásaival összhangban kell értékelni, ideértve a hárompilléres, a hozzáadott értéket figyelembe vevő értékelési keretet (a továbbiakban: 3PVA).

| (2) | Az ilyen projektek értékelését az EBB 3PVA-jára épülő mutatókat tartalmazó eredménytábla alapján kell elvégezni. Az ilyen eredménytábla használata lehetővé teszi az ESBA hatékony végrehajtását, és egyidejűleg magas minőségű értékelési standardokat biztosít. |
| --- | --- |

(2)

Az ilyen projektek értékelését az EBB 3PVA-jára épülő mutatókat tartalmazó eredménytábla alapján kell elvégezni. Az ilyen eredménytábla használata lehetővé teszi az ESBA hatékony végrehajtását, és egyidejűleg magas minőségű értékelési standardokat biztosít.

| (3) | A mutatókat tartalmazó eredménytábla biztosítja, hogy az uniós garancia a magasabb hozzáadott értéket jelentő projektekre irányul. |
| --- | --- |

(3)

A mutatókat tartalmazó eredménytábla biztosítja, hogy az uniós garancia a magasabb hozzáadott értéket jelentő projektekre irányul.

| (4) | Ha az EBB irányító szervei az EBB 3PVA-jának felülvizsgálatáról döntenek, a Bizottságnak és az EBB-nek szükség esetén haladéktalanul meg kell vizsgálnia a mutatókat tartalmazó eredménytábla felülvizsgálatának és módosításának szükségességét a felülvizsgált 3PVA fényében, |
| --- | --- |

(4)

Ha az EBB irányító szervei az EBB 3PVA-jának felülvizsgálatáról döntenek, a Bizottságnak és az EBB-nek szükség esetén haladéktalanul meg kell vizsgálnia a mutatókat tartalmazó eredménytábla felülvizsgálatának és módosításának szükségességét a felülvizsgált 3PVA fényében,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az (EU) 2015/1017 rendelet 7. cikkében említett, az ESBA beruházási bizottsága által az uniós garancia lehetséges és tényleges igénybevételének független és átlátható értékelésének biztosítására használandó, mutatókat tartalmazó eredménytábla e rendelet mellékletében található.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2015. július 22-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  HL L 169., 2015.7.1., 1. o.

1

---

MELLÉKLET

Mutatókat tartalmazó eredménytábla

1.   Általános elvek

Az (EU) 2015/1017 rendelet 7. cikkének (7)–(12) bekezdéseivel összhangban létrehozott beruházási bizottságnak mutatókat tartalmazó eredménytábla (a továbbiakban: eredménytábla) segítségével kell értékelni egy, az uniós garancia keretében az EBB által potenciálisan támogatott művelet hozzáadott értékét (1). Olyan eszköz lesz a beruházási bizottság számára, amelynek segítségével rangsorolhatja az azon műveletekre vonatkozó uniós garancia használatát, amelyek magasabb pontszámokat és hozzáadott értéket mutatnak. Az EBB-nek a pontszámokat és mutatókat előzetesen ki kell számolnia és a projekt befejezésekor nyomon kell követnie az eredményeket. A beruházási bizottságnak minden, a vonatkozó pillérek alatt elnyert pontszámot és az egyes mutatók értékeit meg kell kapnia.

Az eredménytábla négy pillérrel rendelkezik:

| — | 1. pillér – Hozzájárulás az ESBA szakpolitikai célkitűzéseihez |
| --- | --- |

—

1. pillér – Hozzájárulás az ESBA szakpolitikai célkitűzéseihez

| — | 2. pillér – A projekt minősége és megalapozottsága |
| --- | --- |

—

2. pillér – A projekt minősége és megalapozottsága

| — | 3. pillér – Szakmai tanácsadás és pénzügyi hozzájárulás |
| --- | --- |

—

3. pillér – Szakmai tanácsadás és pénzügyi hozzájárulás

| — | 4. pillér – Kiegészítő mutatók |
| --- | --- |

—

4. pillér – Kiegészítő mutatók

Eltérő alkalmazási területük miatt mindegyik pillért egyénileg kell értékelni anélkül, hogy ezeket egyetlen minősítésbe összesítenék. A beruházási bizottságnak a projektek rangsorolásakor mindegyik pillérnek azonos jelentőséget kell tulajdonítania attól függetlenül, hogy az adott pillér számszerűsített osztályzatot jelent vagy pontozás nélküli minőségi és mennyiségi mutatókból áll. Az (EU) 2015/1017 rendelet 7. cikkének (14) bekezdésével összhangban a beruházási bizottságnak az eredménytáblát az uniós garancia lehetséges és tényleges felhasználásának független és átlátható értékelésének biztosításához kell alkalmaznia. Ez nem érinti a beruházási bizottság által az ESBA-rendelet 7. cikkének (7) bekezdése alapján végzett lehetséges projektek vizsgálatát, hanem kiegészíti azt.

2.   Az eredménytábla

Minden ESBA-műveletet a 4 pillér mindegyike alapján minősíteni kell. A minősítést az egyes pilléreken belül meghatározott mutatók tekintetében elért pontszámok alapján kell meghatározni, a következő skála használatával:

| Pontok | 2. pillér szerinti minősítés | 1. és 3. pillér szerinti minősítés |
| --- | --- | --- |
| 0–49 | Marginális | Alacsony |
| 50–99 | Elfogadható | Mérsékelt |
| 100–149 | Jó | Jelentős |
| ≥ 150 | Kitűnő | Magas |

Pontok

2. pillér szerinti minősítés

1. és 3. pillér szerinti minősítés

0–49

Marginális

Alacsony

50–99

Elfogadható

Mérsékelt

100–149

Jó

Jelentős

≥ 150

Kitűnő

Magas

A 4. pillér mennyiségi és minőségi jellegű kiegészítő mutatókat tartalmaz majd, és az egyedi minősítésbe nem kerül bele.

1. pillér: Hozzájárulás az ESBA szakpolitikai célkitűzéseihez

Az 1. pillér a műveletnek az ESBA (EU) 2015/1017 rendelet 9. cikkének (2) bekezdésében meghatározott általános célkitűzéseinek megvalósulásához való hozzájárulását és az azoknak való következetes megfelelést értékeli. A teljes 1. pillér minősítésének meghatározásához használt módszernek a művelet hozzájárulására kell épülnie. A minősítés lehet „alacsony”, „mérsékelt”, „jelentős” vagy „magas”.

Az értékelés a következő dimenziókra épül:

—   Hozzájárulás az ESBA célkitűzéseihez: Minden projektnek az ESBA legalább egyik általános célkitűzéséhez hozzá kell járulnia. Az alacsony szakpolitikai prioritású projektek – például a „nem prioritás” TEN út – alacsony pontszámot kapnak.

—   A legfontosabb célkitűzések: Az (EU) 2015/1017 rendelet 9. cikkének (2) bekezdése minden általános szakpolitikai célkitűzésre nézve meghatároz több kulcsfontosságú szakpolitikai területet, amelyek különös jelentőséggel bírnak. Az e kulcsfontosságú szakpolitikai területek projektjei egy kategóriafokozattal feljebb kerülnek a minősítési skálán. A projekt különösen magas szintű hozzájárulást eredményező speciális jellemzőit – mint például a demonstrációs projektek jellemzőit, vagy az Európa 2020 célkitűzésekhez jelentősen hozzájáruló projektek jellemzőit – szintén figyelembe kell venni a minősítéskor. A több célkitűzést – ideértve a horizontális célkitűzéseket, mint például a kohézió vagy az éghajlat – megvalósító projektek további minősítési kategóriafokozatot kapnak.

Négy minősítési szintű, egyetlen mutatót kell használni. Az összpontszám kiszámításához mindegyik minősítési kategóriafokozathoz legfeljebb 50 pontot rendelnek hozzá. Ezeket összeadva (súlyozás nélkül) a projekt minősítése a következő lehet: „alacsony” (50 pontnál alacsonyabb), „mérsékelt” (50–99 pont), „jelentős” (100-149 pont) vagy „magas” (150 pont vagy ennél magasabb).

2. pillér: A projekt minősége és megalapozottsága

A 2. pillér több mutatóból áll a művelet minőségének és megalapozottságának értékelésére. Eltérő megközelítést dolgoztak ki az egyedi projektekbe való befektetésekre vagy a több kedvezményezettű, közvetítők által nyújtott hiteleken keresztül eszközölt befektetésekre.

A következő dimenziókat és eredménymutatókat kell alkalmazni az egyedi projektek értékelésekor:

—   Növekedés (1. mutató – 0 és 100 pont között): A projekt hozzájárulása a fenntartható növekedéshez a projekt társadalmi-gazdasági hatásából következik a költségek és hasznok tekintetében. Ahol lehetséges, a gazdasági megtérülési rátát (ERR) a közgazdász szakma által meghatározott bevált gyakorlat alkalmazásával számszerűsítik. Ez figyelembe veszi a projekt társadalmi-gazdasági költségeit és hasznait, ideértve a tovagyűrűző hatást (pl. pozitív kutatás, fejlesztés és innováció, hosszú távú éghajlati előnyök, munkaerőpiaci hatás vagy negatív környezeti hatások). Ugyanakkor vannak olyan projektek is, amelyek esetében az ERR nehezen becsülhető. Például számos ágazatot az uniós szabványoknak való megfelelés vezet, és az elsődleges kérdés a legkevésbé költséges megoldás elfogadásának biztosítása, nem pedig a teljes gazdasági megtérülés értékelése (erre példa a víz- és hulladékkezelés). Ezen ágazatok tekintetében a minőség értékelése ágazati referenciaértékek alapján történik. A kerethiteleket csoportosító műveletek esetében az értékelés elsődlegesen a projektgazda által használt befektetési stratégián és kritériumokon alapul.

Általában véve az EBB-finanszírozás esetében az elvárt megtérülési ráta 5 %. Egy szabvány projekt esetében az 5–7 %-os ERR „elfogadhatónak”, a 7–10 %-os „jónak”, míg egy 10 % fölötti ERR-es projekt „kiválónak” minősül. Ugyanakkor az eredmények besorolása bizonyos ágazati megfontolásokon is alapul. A jelenleg környezetileg kevésbé fenntarthatónak tartott ágazatok (például egyes közlekedési módok) csak akkor kapnak finanszírozást, ha gazdasági érdek szempontjából„jónak” minősülnek, vagyis legalább 7 %-os ERR-rel rendelkeznek. Ezzel ellentétben a hosszú távú éghajlati előnyökkel járó kiválasztott projektek esetében azok a projektek finanszírozhatók, amelyek ERR-je 3,5–5 %-os – egy „marginális” kategória bevezetésével. A magánszektorbeli projektekhez – azok kockázat-megtérülés profilja miatt – rendelt minősítés 5–7 %-os megtérülési ráta esetében „marginális”, 7–10 %-osnál „elfogadható”, 10–15 %-osnál „jó” és 15 % feletti ERR esetében „kiváló”. Az ERR-t a pozitív és negatív – ideértve a környezeti és éghajlatváltozási szempontokra vonatkozó – externáliák teljes körű figyelembevételével kell kiszámítani. Az irányítóbizottság kiigazíthatja az elvárt megtérülési rátát, ha bizonyítást nyer, hogy nem áll összhangban a gazdaságilag indokolt szinttel, figyelembe véve a hosszú távú gazdasági helyzetet.

—   Projektgazda képességek (2. mutató – 0 és 30 pont között): Ezen képességek értékelése a projektgazda azon képességének kvalitatív értékelése alapján történik, hogy képes-e a projektet határidőre, hatékonyan leszállítani. Az értékelés során figyelembe kell venni a vonatkozó intézményi kontextust és bármely technikai segítségnyújtást is. Ez különösen fontos a kerethitelekre nézve, ahol értékelni kell a rangsorolási kritériumokat, a projekt megvalósítását, a kontrollkapacitást/képességet, valamint a monitoring- és kontrollrendszert, ezen túlmenően a környezeti, verseny- és közbeszerzési előírások kezelését.

—   Fenntarthatóság (3. mutató – 0 és 30 pont között): Az EBB szabályok szerint a projekteknek nem pusztán gazdaságilag életképesnek kell lenniük és így hozzájárulniuk a növekedéshez, de környezeti és társadalmi szempontból fenntarthatóaknak is. Döntő fontosságú a magas szintű környezeti és társadalmi szabványok fenntartása. Ezeket a Környezet- és társadalompolitikai kézikönyvben (2) kidolgozott részletes iránymutatások segítségével értékelik.

—   Foglalkoztatás (4. mutató – 0 és 40 pont között): A foglalkoztatási mutató az építkezés és a működés alatti foglalkoztatást fedi le. Az építkezés során szükséges foglalkoztatás becslése ágazatspecifikus együtthatók alkalmazásával történik. A működés alatti foglalkoztatást a projektelemzők értékelik a projektnek az ágazati tapasztalatokkal való összevetését követően. A következő táblázat összegzi az építkezés és a működés alatti foglalkoztatás minősítése közötti különbségeket. Például az építkezési szakaszban magas munkaerő-tartalmú projektek építési munkák (méghozzá földrajzilag elszórt helyreállítási munkákat), energiahatékonyságot és erdőgazdálkodást is tartalmaznak. A működés alatti magasabb foglalkoztatás néhány ipari projekthez kapcsolódik.

Az egyedi projektek teljes 2. pillér szerinti minősítését a következőképpen kell meghatározni: a fent részletezett négy alkategória pontszámait össze kell adni, ami megadja a projekt teljes minősítését, amely lehet „marginális” (50 pontnál kevesebb), „elfogadható” (50–99 pont), „jó” (100–149 pont) vagy „kiváló” (150 pont és efölött).

Ami a több kedvezményezettű, közvetítők által nyújtott hiteleket illeti, a 2. pillér a közvetítőként közreműködő pénzügyi és más szervek (ideértve a fejlesztési intézményeket is) kapacitásának és hatékonyságának értékelését biztosítja. Az értékelés a következő három független mutatóra épül:

| — | A közvetítő kapacitása és stabilitása, valamint a működési környezet minősége. |
| --- | --- |

—

A közvetítő kapacitása és stabilitása, valamint a működési környezet minősége.

| — | A finanszírozáshoz való hozzáférés növelése, valamint a finanszírozási feltételek javítása, a végső kedvezményezettek tekintetében is. |
| --- | --- |

—

A finanszírozáshoz való hozzáférés növelése, valamint a finanszírozási feltételek javítása, a végső kedvezményezettek tekintetében is.

| — | Foglalkoztatás a végső kedvezményezettek szintjén. |
| --- | --- |

—

Foglalkoztatás a végső kedvezményezettek szintjén.

Az egyes kategóriákban a mutatókra adott pontszámokat súlyozás nélkül összeadva a projekt minősítése „marginális” (50 pontnál kevesebb), „elfogadható” (50–99 pont), „jó” (100–149 pont) vagy „kiváló” (150 pont és efölött).

3. pillér: Szakmai tanácsadás és pénzügyi hozzájárulás a projekthez

A 3. pillér az EBB szerepvállalásából, valamint magából az ESBA-támogatásból származó értékre összpontosít, amely pénzügyi és nem pénzügyi előnyöket kínál a projekt támogatására. Ezt a hozzájárulást három mutató segítségével értékelik, amelyek mindegyike a hozzáadott érték kiegészítő dimenzióit méri:

| — | Pénzügyi hozzájárulás, vagyis a partner finanszírozási feltételeinek javítása a finanszírozás alternatív forrásaihoz képest (kamatláb csökkentés és/vagy hosszabb hitelfutamidő). |
| --- | --- |

—

Pénzügyi hozzájárulás, vagyis a partner finanszírozási feltételeinek javítása a finanszírozás alternatív forrásaihoz képest (kamatláb csökkentés és/vagy hosszabb hitelfutamidő).

| — | A finanszírozás katalizálása, vagyis a más érdekelt felek támogatása hatékonyságának fokozása; különösen a magánszektorbeli harmadik felek által nyújtott források bevonása; más hitelezők számára hatások jelzése. |
| --- | --- |

—

A finanszírozás katalizálása, vagyis a más érdekelt felek támogatása hatékonyságának fokozása; különösen a magánszektorbeli harmadik felek által nyújtott források bevonása; más hitelezők számára hatások jelzése.

| — | EBB hozzájárulás és tanácsadás, vagyis nem pénzügyi szolgáltatások nyújtása szakértői input/tudástranszfer formájában a projekt megvalósításának előmozdítása és az intézményi kapacitás erősítése céljából, továbbá a pénzügyi strukturálásra vonatkozó tanácsadás formájában. Ezt az Európai Beruházási Tanácsadó Szolgálat, valamint bármely más meglévő tanácsadó lehetőség – például a JASPERS program, ELENA vagy Horizont 2020 Innovfin Advisory – keretében, vagy bármely más megfelelő módon (például a projekt megvalósításához nyújtott támogatással) is biztosítani lehet. |
| --- | --- |

—

EBB hozzájárulás és tanácsadás, vagyis nem pénzügyi szolgáltatások nyújtása szakértői input/tudástranszfer formájában a projekt megvalósításának előmozdítása és az intézményi kapacitás erősítése céljából, továbbá a pénzügyi strukturálásra vonatkozó tanácsadás formájában. Ezt az Európai Beruházási Tanácsadó Szolgálat, valamint bármely más meglévő tanácsadó lehetőség – például a JASPERS program, ELENA vagy Horizont 2020 Innovfin Advisory – keretében, vagy bármely más megfelelő módon (például a projekt megvalósításához nyújtott támogatással) is biztosítani lehet.

Minden mutatót függetlenül kell értékelni az EBB következetes és jól dokumentált, meglévő módszertanának használatával, amely időről időre módosulhat. Akárcsak az 1. pillér esetében, a minősítés „alacsonytól”„magasig” terjedhet. Az egyes mutatókhoz rendelt pontszámokat súlyozás nélkül összeadva a projekt e teljes pillér szerinti minősítése „alacsony” (50 pontnál kevesebb), „mérsékelt” (50–99 pont), „jelentős” (100–149 pont) vagy „magas” (150 pont és efölött).

4. pillér: Kiegészítő mutatók

Az eredménytáblát a következő mutatók egészítik ki, amelyeket minden művelet esetében jelenteni kell, hogy az ESBA keretében az EBB-műveletek kulcsfontosságú, átfogó aspektusait megragadják:

| — | Addicionalitás. Meg kell határozni, hogy a művelet különleges tevékenység vagy szokásos művelet. A szokásos műveletekre nézve további magyarázatot nyújtanak majd az (EU) 2015/2017 rendelet 5. cikkében meghatározott addicionalitás igazolásához. |
| --- | --- |

—

Addicionalitás. Meg kell határozni, hogy a művelet különleges tevékenység vagy szokásos művelet. A szokásos műveletekre nézve további magyarázatot nyújtanak majd az (EU) 2015/2017 rendelet 5. cikkében meghatározott addicionalitás igazolásához.

| — | A projekt megvalósulásának makrogazdasági környezetéhez kapcsolódó mutatók lehetővé teszik a beruházási bizottság tagjai számára többek között azt is, hogy az Unión belüli gazdasági egyenlőtlenségekre gyakorolt lehetséges hatást és a hosszú távú növekedési potenciált is értékeljék: i. a beruházási helyzethez kapcsolódó konkrét mutatók; ii. a kibocsátási rés, amelyet az Ecofin Tanács által jóváhagyott, termelési függvényen alapuló módszertan alapján számítottak ki; iii. a potenciális GDP növekedés; iv. a munkanélküliségre vonatkozó konkrét mutatók: a munkanélküliségi ráta, a munkanélküliségi ráta előző év összehasonlításában mutatott változása, valamint az uniós átlaggal való összehasonlítás; v. hitelfelvételi költségek összetett mutatója a nem pénzügyi vállalatok számára, vagy ahol ez nem elérhető, a banki kamatlábak a nem pénzügyi vállalatok számára. E mutatók fényében a beruházási bizottságnak különös figyelmet kell szentelnie azon projekteknek, amelyek elősegítik az Unión belüli gazdasági egyenlőtlenségek kezelését. |
| --- | --- |

—

A projekt megvalósulásának makrogazdasági környezetéhez kapcsolódó mutatók lehetővé teszik a beruházási bizottság tagjai számára többek között azt is, hogy az Unión belüli gazdasági egyenlőtlenségekre gyakorolt lehetséges hatást és a hosszú távú növekedési potenciált is értékeljék: i. a beruházási helyzethez kapcsolódó konkrét mutatók; ii. a kibocsátási rés, amelyet az Ecofin Tanács által jóváhagyott, termelési függvényen alapuló módszertan alapján számítottak ki; iii. a potenciális GDP növekedés; iv. a munkanélküliségre vonatkozó konkrét mutatók: a munkanélküliségi ráta, a munkanélküliségi ráta előző év összehasonlításában mutatott változása, valamint az uniós átlaggal való összehasonlítás; v. hitelfelvételi költségek összetett mutatója a nem pénzügyi vállalatok számára, vagy ahol ez nem elérhető, a banki kamatlábak a nem pénzügyi vállalatok számára. E mutatók fényében a beruházási bizottságnak különös figyelmet kell szentelnie azon projekteknek, amelyek elősegítik az Unión belüli gazdasági egyenlőtlenségek kezelését.

| — | Az ESBA-beavatkozás várt multiplikátor hatása. |
| --- | --- |

—

Az ESBA-beavatkozás várt multiplikátor hatása.

| — | A bevont magánfinanszírozás összege. |
| --- | --- |

—

A bevont magánfinanszírozás összege.

| — | A nemzeti fejlesztési bankokkal folytatott együttműködés, valamint a beruházási platformokhoz nyújtott támogatás. |
| --- | --- |

—

A nemzeti fejlesztési bankokkal folytatott együttműködés, valamint a beruházási platformokhoz nyújtott támogatás.

| — | Társfinanszírozás az európai strukturális és beruházási alapokkal. |
| --- | --- |

—

Társfinanszírozás az európai strukturális és beruházási alapokkal.

| — | Társfinanszírozás más uniós eszközökkel (pl. Horizont 2020, Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz stb.). |
| --- | --- |

—

Társfinanszírozás más uniós eszközökkel (pl. Horizont 2020, Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz stb.).

| — | A megvalósult energiahatékonyságok (releváns műveletekre). |
| --- | --- |

—

A megvalósult energiahatékonyságok (releváns műveletekre).

| — | Éghajlatpolitikai mutató (releváns műveletekre). |
| --- | --- |

—

Éghajlatpolitikai mutató (releváns műveletekre).

---

(1)  Az eredménytábla nem vonatkozik az (EU) 2015/1017 rendelet 10. cikke (2) bekezdésének b) pontja alá tartozó műveletekre.

(2)  http://www.eib.org/attachments/strategies/environmental_and_social_practices_handbook_en.pdf

---

| 19.9.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 244/25 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 244/25

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/1559 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2015. szeptember 18.)

az Indiából behozott alakítható öntöttvasból (más néven gömbgrafitos öntöttvasból) készült csövekre vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: az alaprendelet) és különösen annak 7. cikke (4) bekezdésére,

a tagállamokkal folytatott konzultációt követően,

mivel:

1.   AZ ELJÁRÁS

1.1.   Az eljárás megindítása

| (1) | 2014. december 20-án az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) az alaprendelet 5. cikke alapján dömpingellenes vizsgálatot indított az Indiából (a továbbiakban: érintett ország) származó alakítható öntöttvasból (más néven gömbgrafitos öntöttvasból) készült csövek Európai Unióba történő behozatalára vonatkozóan. A Bizottság az eljárás megindításáról értesítést tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (2) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés). |
| --- | --- |

(1)

2014. december 20-án az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) az alaprendelet 5. cikke alapján dömpingellenes vizsgálatot indított az Indiából (a továbbiakban: érintett ország) származó alakítható öntöttvasból (más néven gömbgrafitos öntöttvasból) készült csövek Európai Unióba történő behozatalára vonatkozóan. A Bizottság az eljárás megindításáról értesítést tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (2) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés).

| (2) | A vizsgálatot a Bizottság azt követően indította meg, hogy 2014. november 10-én a Saint-Gobain PAM csoport (a továbbiakban: panaszos) panaszt nyújtott be az alakítható öntöttvasból készült csövek teljes uniós termelésének több mint 25 %-át képviselő gyártók nevében. A panasz bizonyítékot tartalmazott a dömpingre, illetve az abból eredő jelentős kárra vonatkozóan, és így elegendőnek bizonyult a vizsgálat megindításához. |
| --- | --- |

(2)

A vizsgálatot a Bizottság azt követően indította meg, hogy 2014. november 10-én a Saint-Gobain PAM csoport (a továbbiakban: panaszos) panaszt nyújtott be az alakítható öntöttvasból készült csövek teljes uniós termelésének több mint 25 %-át képviselő gyártók nevében. A panasz bizonyítékot tartalmazott a dömpingre, illetve az abból eredő jelentős kárra vonatkozóan, és így elegendőnek bizonyult a vizsgálat megindításához.

| (3) | 2015. március 11-én a Bizottság szubvencióellenes vizsgálatot indított az Indiából származó alakítható öntöttvasból készült csövek Unióba történő behozatalára vonatkozóan, és külön vizsgálatot indított. A Bizottság az eljárás megindításáról értesítést tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (3). A vizsgálat jelenleg is folyamatban van. |
| --- | --- |

(3)

2015. március 11-én a Bizottság szubvencióellenes vizsgálatot indított az Indiából származó alakítható öntöttvasból készült csövek Unióba történő behozatalára vonatkozóan, és külön vizsgálatot indított. A Bizottság az eljárás megindításáról értesítést tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (3). A vizsgálat jelenleg is folyamatban van.

1.2.   Érdekelt felek

| (4) | Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvételüket biztosítandó vegyék fel vele a kapcsolatot. A Bizottság emellett kifejezetten tájékoztatta a panaszosokat, más ismert uniós gyártókat, az ismert exportáló gyártókat, az indiai hatóságokat, az ismert importőröket, a vizsgálat megindításában érintettként ismert szállítókat és felhasználókat, kereskedőket, valamint szövetségeket a vizsgálat megindításáról, és felkérte őket a részvételre. |
| --- | --- |

(4)

Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvételüket biztosítandó vegyék fel vele a kapcsolatot. A Bizottság emellett kifejezetten tájékoztatta a panaszosokat, más ismert uniós gyártókat, az ismert exportáló gyártókat, az indiai hatóságokat, az ismert importőröket, a vizsgálat megindításában érintettként ismert szállítókat és felhasználókat, kereskedőket, valamint szövetségeket a vizsgálat megindításáról, és felkérte őket a részvételre.

| (5) | Az érdekelt feleknek lehetőségük nyílt a vizsgálat megindításával kapcsolatos észrevételeik megtételére, valamint a Bizottsággal és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselővel tartandó meghallgatás kérelmezésére. Az eljárás megindításával kapcsolatos észrevételek megtételének céljából egyetlen érdekelt fél sem kért meghallgatást. |
| --- | --- |

(5)

Az érdekelt feleknek lehetőségük nyílt a vizsgálat megindításával kapcsolatos észrevételeik megtételére, valamint a Bizottsággal és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselővel tartandó meghallgatás kérelmezésére. Az eljárás megindításával kapcsolatos észrevételek megtételének céljából egyetlen érdekelt fél sem kért meghallgatást.

1.2.1.   Mintavétel

| (6) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben közölte, hogy az alaprendelet 17. cikke alapján mintavételt végezhet az érdekelt felek körében. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben közölte, hogy az alaprendelet 17. cikke alapján mintavételt végezhet az érdekelt felek körében.

Mintavétel az uniós gyártók és importőrök körében

| (7) | Az uniós gyártók körében nem volt szükség mintavételre. Az érintett terméket az Unión belül csak három vállalat vagy vállalatcsoport gyártja, ezek közül kettő, melyek együttesen az Uniós össztermelés mintegy 96 %-át képviselik, együttműködtek a vizsgálatban. |
| --- | --- |

(7)

Az uniós gyártók körében nem volt szükség mintavételre. Az érintett terméket az Unión belül csak három vállalat vagy vállalatcsoport gyártja, ezek közül kettő, melyek együttesen az Uniós össztermelés mintegy 96 %-át képviselik, együttműködtek a vizsgálatban.

| (8) | Ami az importőröket illeti, a Bizottság annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, felkérte a független importőröket, hogy nyújtsák be az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat. Az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül egyetlen független importőr sem jelentkezett. |
| --- | --- |

(8)

Ami az importőröket illeti, a Bizottság annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, felkérte a független importőröket, hogy nyújtsák be az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat. Az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül egyetlen független importőr sem jelentkezett.

Mintavétel az indiai exportáló gyártók körében

| (9) | A Bizottság annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, felkérte az összes indiai exportáló gyártót, hogy nyújtsák be az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat. Ezenfelül a Bizottság felkérte az Indiai Köztársaság Európai Unió mellett működő képviseletét, hogy nevezze meg és/vagy lépjen kapcsolatba az esetleges további exportáló gyártókkal, amelyek adott esetben részt kívánnak venni a vizsgálatban. |
| --- | --- |

(9)

A Bizottság annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, felkérte az összes indiai exportáló gyártót, hogy nyújtsák be az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat. Ezenfelül a Bizottság felkérte az Indiai Köztársaság Európai Unió mellett működő képviseletét, hogy nevezze meg és/vagy lépjen kapcsolatba az esetleges további exportáló gyártókkal, amelyek adott esetben részt kívánnak venni a vizsgálatban.

| (10) | Az érintett ország két exportáló gyártója bocsátotta rendelkezésre a kért információkat, és járult hozzá ahhoz, hogy felvegyék a mintába. A vizsgálati időszakban ezek a vállalatok teljesítették az indiai kivitel 100 %-át. A Bizottság ezért úgy döntött, hogy a mintavétel nem szükséges. |
| --- | --- |

(10)

Az érintett ország két exportáló gyártója bocsátotta rendelkezésre a kért információkat, és járult hozzá ahhoz, hogy felvegyék a mintába. A vizsgálati időszakban ezek a vállalatok teljesítették az indiai kivitel 100 %-át. A Bizottság ezért úgy döntött, hogy a mintavétel nem szükséges.

1.2.2.   A kérdőívre adott válaszok

| (11) | A Bizottság kérdőívet küldött mindkét együttműködő indiai exportáló gyártónak, a három uniós gyártónak, valamint azon felhasználóknak, amelyek az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül jelentkeztek. |
| --- | --- |

(11)

A Bizottság kérdőívet küldött mindkét együttműködő indiai exportáló gyártónak, a három uniós gyártónak, valamint azon felhasználóknak, amelyek az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül jelentkeztek.

| (12) | A kérdőívre a két indiai exportáló gyártó, két uniós gyártó és több tucat felhasználó válaszolt. |
| --- | --- |

(12)

A kérdőívre a két indiai exportáló gyártó, két uniós gyártó és több tucat felhasználó válaszolt.

1.2.3.   Ellenőrző látogatások

| (13) | A Bizottság összegyűjtötte és ellenőrizte a dömping, az abból következő kár és az uniós érdek ideiglenes megállapításához szükséges valamennyi információt. A következő vállalatok telephelyén került sor az alaprendelet 16. cikke szerinti ellenőrző látogatásokra:

  Uniós gyártók







  — | SAINT-GOBAIN PAM, Pont-à-Mousson, Franciaország; SAINT-GOBAIN PAM ESPANA S.A., Madrid, Spanyolország; SAINT-GOBAIN PAM Deutschland GmbH, Saarbrücken, Németország |
| --- | --- | --- |

(13)

A Bizottság összegyűjtötte és ellenőrizte a dömping, az abból következő kár és az uniós érdek ideiglenes megállapításához szükséges valamennyi információt. A következő vállalatok telephelyén került sor az alaprendelet 16. cikke szerinti ellenőrző látogatásokra:

Uniós gyártók

—

SAINT-GOBAIN PAM, Pont-à-Mousson, Franciaország; SAINT-GOBAIN PAM ESPANA S.A., Madrid, Spanyolország; SAINT-GOBAIN PAM Deutschland GmbH, Saarbrücken, Németország

| — | Duktus Rohrsysteme Wetzlar GmbH, Wetzlar, Németország |
| --- | --- |

—

Duktus Rohrsysteme Wetzlar GmbH, Wetzlar, Németország

Kapcsolatban álló értékesítési vállalatok

| — | SAINT-GOBAIN PAM PORTUGAL S.A., Lisszabon, Portugália |
| --- | --- |

—

SAINT-GOBAIN PAM PORTUGAL S.A., Lisszabon, Portugália

| — | SAINT-GOBAIN PAM ITALIA S.p.A., Milánó, Olaszország |
| --- | --- |

—

SAINT-GOBAIN PAM ITALIA S.p.A., Milánó, Olaszország

| — | SAINT-GOBAIN PAM UK, Stanton-by-Dale, Egyesült Királyság |
| --- | --- |

—

SAINT-GOBAIN PAM UK, Stanton-by-Dale, Egyesült Királyság

| — | SGPS BELGIUM S.A., Landen, Belgium |
| --- | --- |

—

SGPS BELGIUM S.A., Landen, Belgium

Indiai exportáló gyártók

| — | Electrosteel Castings Ltd, Kolkata, India és az azzal kapcsolatban álló vállalat, a Lanco Industries Limited (amely Srikalahasthi Pipes Limited néven ismert), Andhra Pradesh, India. |
| --- | --- |

—

Electrosteel Castings Ltd, Kolkata, India és az azzal kapcsolatban álló vállalat, a Lanco Industries Limited (amely Srikalahasthi Pipes Limited néven ismert), Andhra Pradesh, India.

| — | Jindal Saw Limited, Újdelhi, India |
| --- | --- |

—

Jindal Saw Limited, Újdelhi, India

Kapcsolatban álló importőrök/kereskedők

| — | Electrosteel Europe S.A., Franciaország, amelyhez a következő fiókvállalatok tartoznak:






  — | Electrosteel Europe S.A. Sucursal En Espana, Spanyolország |
| --- | --- | --- |

—

Electrosteel Europe S.A., Franciaország, amelyhez a következő fiókvállalatok tartoznak:

—

Electrosteel Europe S.A. Sucursal En Espana, Spanyolország

| — | Electrosteel Europe S.A. Succursale Italia, Olaszország |
| --- | --- |

—

Electrosteel Europe S.A. Succursale Italia, Olaszország

| — | Electrosteel Europe S.A. Niederlassung Deutschland, Németország |
| --- | --- |

—

Electrosteel Europe S.A. Niederlassung Deutschland, Németország

| — | Electrosteel Castings (UK) Ltd, Egyesült Királyság |
| --- | --- |

—

Electrosteel Castings (UK) Ltd, Egyesült Királyság

| — | Electrosteel Trading S.A. Spanyolország |
| --- | --- |

—

Electrosteel Trading S.A. Spanyolország

| — | Jindal Saw Italia SPA, Olaszország |
| --- | --- |

—

Jindal Saw Italia SPA, Olaszország

| — | Jindal Saw Pipeline Solutions Limited, Egyesült Királyság |
| --- | --- |

—

Jindal Saw Pipeline Solutions Limited, Egyesült Királyság

1.3.   A vizsgálati időszak és a figyelembe vett időszak

| (14) | A dömpingre és a kárra vonatkozó vizsgálat a 2013. október 1. és 2014. szeptember 30. közötti időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak) terjedt ki. A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2011. január 1. és a vizsgálati időszak vége közötti időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki. |
| --- | --- |

(14)

A dömpingre és a kárra vonatkozó vizsgálat a 2013. október 1. és 2014. szeptember 30. közötti időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak) terjedt ki. A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2011. január 1. és a vizsgálati időszak vége közötti időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.

2.   AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

2.1.   Érintett termék

| (15) | Az érintett termékek az Indiából származó, jelenleg az ex 7303 00 10 és ex 7303 00 90 KN-kód alá besorolt, alakítható öntöttvasból (más néven gömbgrafitos öntöttvasból) készült csövek (a továbbiakban: alakítható csövek). A fenti KN-kódok csak tájékoztató jellegűek. |
| --- | --- |

(15)

Az érintett termékek az Indiából származó, jelenleg az ex 7303 00 10 és ex 7303 00 90 KN-kód alá besorolt, alakítható öntöttvasból (más néven gömbgrafitos öntöttvasból) készült csövek (a továbbiakban: alakítható csövek). A fenti KN-kódok csak tájékoztató jellegűek.

| (16) | Az alakítható csöveket az ivóvízellátáshoz, a szennyvízelvezetéshez és mezőgazdasági területek öntözéséhez használják. Az alakítható csövekben a víz továbbítása nyomással, vagy egyszerűen a gravitáció kihasználásával történik. A csövek átmérője a 60 mm és a 2 000 mm közötti tartományba esnek, hosszúságuk 5,5, 6, 7 vagy 8 méter. A csöveket általában cementtel vagy egyéb anyaggal bélelik, kívülről horganyozással vagy festéssel felületkezelik, vagy szalaggal tekerik körbe. A legjelentősebb végfelhasználók a közműszolgáltató vállalatok. |
| --- | --- |

(16)

Az alakítható csöveket az ivóvízellátáshoz, a szennyvízelvezetéshez és mezőgazdasági területek öntözéséhez használják. Az alakítható csövekben a víz továbbítása nyomással, vagy egyszerűen a gravitáció kihasználásával történik. A csövek átmérője a 60 mm és a 2 000 mm közötti tartományba esnek, hosszúságuk 5,5, 6, 7 vagy 8 méter. A csöveket általában cementtel vagy egyéb anyaggal bélelik, kívülről horganyozással vagy festéssel felületkezelik, vagy szalaggal tekerik körbe. A legjelentősebb végfelhasználók a közműszolgáltató vállalatok.

2.2.   Hasonló termék

| (17) | A vizsgálat során megállapították, hogy az Indiában gyártott és értékesített, valamint az Unióban gyártott és értékesített termék alapvető fizikai, kémiai és műszaki tulajdonságai megegyeznek. |
| --- | --- |

(17)

A vizsgálat során megállapították, hogy az Indiában gyártott és értékesített, valamint az Unióban gyártott és értékesített termék alapvető fizikai, kémiai és műszaki tulajdonságai megegyeznek.

| (18) | Következésképp a Bizottság e szakaszban úgy ítélte meg, hogy e termékek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében vett hasonló termékek. |
| --- | --- |

(18)

Következésképp a Bizottság e szakaszban úgy ítélte meg, hogy e termékek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében vett hasonló termékek.

3.   DÖMPING

3.1.   Rendes érték

| (19) | Az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdése alapján a Bizottság először megvizsgálta, hogy az egyes együttműködő exportáló gyártók esetében a belföldi értékesítés összmennyisége reprezentatívnak tekinthető-e. A belföldi értékesítés akkor minősül reprezentatívnak, ha a hasonló termék független vevők részére hazai piacon történő belföldi értékesítésének összmennyisége az egyes exportáló gyártók esetében eléri az érintett termék Unióba irányuló exportértékesítési összmennyiségének legalább 5 %-át a vizsgálati időszak alatt. Ennek alapján megállapítást nyert, hogy a hasonló termék belföldi piacon bonyolított összértékesítése az exportáló gyártók mindegyike esetében reprezentatív volt. |
| --- | --- |

(19)

Az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdése alapján a Bizottság először megvizsgálta, hogy az egyes együttműködő exportáló gyártók esetében a belföldi értékesítés összmennyisége reprezentatívnak tekinthető-e. A belföldi értékesítés akkor minősül reprezentatívnak, ha a hasonló termék független vevők részére hazai piacon történő belföldi értékesítésének összmennyisége az egyes exportáló gyártók esetében eléri az érintett termék Unióba irányuló exportértékesítési összmennyiségének legalább 5 %-át a vizsgálati időszak alatt. Ennek alapján megállapítást nyert, hogy a hasonló termék belföldi piacon bonyolított összértékesítése az exportáló gyártók mindegyike esetében reprezentatív volt.

| (20) | A Bizottság ezt követően azonosította azokat a belföldön értékesített terméktípusokat, amelyek a reprezentatív belföldi értékesítésekkel rendelkező exportáló gyártók esetében azonosak vagy összehasonlíthatóak voltak az Unióba irányuló exportra értékesített terméktípusokkal. |
| --- | --- |

(20)

A Bizottság ezt követően azonosította azokat a belföldön értékesített terméktípusokat, amelyek a reprezentatív belföldi értékesítésekkel rendelkező exportáló gyártók esetében azonosak vagy összehasonlíthatóak voltak az Unióba irányuló exportra értékesített terméktípusokkal.

| (21) | A Bizottság ezután – az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdése szerint – megvizsgálta minden egyes, az Unióba irányuló kivitel keretében értékesített terméktípusokkal azonos vagy összehasonlítható terméktípus tekintetében, hogy az egyes együttműködő exportáló gyártók hazai piacon történt belföldi értékesítése reprezentatív volt-e. Egy adott terméktípus belföldi értékesítése abban az esetben reprezentatív, ha e terméktípus vizsgálati időszak alatti, független vevők részére történt belföldi értékesítésének összmennyisége eléri az Unióba irányuló exportra értékesített azonos vagy összehasonlítható terméktípus összmennyiségének legalább 5 %-át. Ennek alapján a Bizottság arra a megállapításra jutott, hogy bizonyos terméktípusok belföldi értékesítése nem volt reprezentatív, mert nem érte el az Unióba irányuló exportra értékesített azonos vagy összehasonlítható terméktípus összmennyiségének 5 %-át. |
| --- | --- |

(21)

A Bizottság ezután – az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdése szerint – megvizsgálta minden egyes, az Unióba irányuló kivitel keretében értékesített terméktípusokkal azonos vagy összehasonlítható terméktípus tekintetében, hogy az egyes együttműködő exportáló gyártók hazai piacon történt belföldi értékesítése reprezentatív volt-e. Egy adott terméktípus belföldi értékesítése abban az esetben reprezentatív, ha e terméktípus vizsgálati időszak alatti, független vevők részére történt belföldi értékesítésének összmennyisége eléri az Unióba irányuló exportra értékesített azonos vagy összehasonlítható terméktípus összmennyiségének legalább 5 %-át. Ennek alapján a Bizottság arra a megállapításra jutott, hogy bizonyos terméktípusok belföldi értékesítése nem volt reprezentatív, mert nem érte el az Unióba irányuló exportra értékesített azonos vagy összehasonlítható terméktípus összmennyiségének 5 %-át.

| (22) | A Bizottság ezt követően valamennyi terméktípus esetében meghatározta a független vevőknek történt nyereséges belföldi értékesítések vizsgálati időszak alatti részarányát az alaprendelet 2. cikke (4) bekezdésének megfelelően annak megállapítása céljából, hogy a rendes érték kiszámítását a tényleges belföldi értékesítések alapján végezze-e el. |
| --- | --- |

(22)

A Bizottság ezt követően valamennyi terméktípus esetében meghatározta a független vevőknek történt nyereséges belföldi értékesítések vizsgálati időszak alatti részarányát az alaprendelet 2. cikke (4) bekezdésének megfelelően annak megállapítása céljából, hogy a rendes érték kiszámítását a tényleges belföldi értékesítések alapján végezze-e el.

| (23) | A rendes értéket – függetlenül attól, hogy az értékesítések nyereségesek voltak-e, vagy sem – az egyes terméktípusok tényleges belföldi ára alapján kell meghatározni, amennyiben:






  a) | a terméktípusnak a kiszámított előállítási költséggel megegyező vagy azt meghaladó nettó áron értékesített mennyisége meghaladta e terméktípus teljes értékesítési mennyiségének 80 %-át; valamint |
| --- | --- | --- |

(23)

A rendes értéket – függetlenül attól, hogy az értékesítések nyereségesek voltak-e, vagy sem – az egyes terméktípusok tényleges belföldi ára alapján kell meghatározni, amennyiben:

a)

a terméktípusnak a kiszámított előállítási költséggel megegyező vagy azt meghaladó nettó áron értékesített mennyisége meghaladta e terméktípus teljes értékesítési mennyiségének 80 %-át; valamint

| b) | e terméktípus értékesítési árának súlyozott átlaga megegyezik az egy egységre jutó előállítási költséggel, vagy meghaladja azt. |
| --- | --- |

b)

e terméktípus értékesítési árának súlyozott átlaga megegyezik az egy egységre jutó előállítási költséggel, vagy meghaladja azt.

| (24) | Ebben az esetben a rendes érték a terméktípus vizsgálati időszak alatt történt összes belföldi értékesítése során alkalmazott árainak súlyozott átlaga. |
| --- | --- |

(24)

Ebben az esetben a rendes érték a terméktípus vizsgálati időszak alatt történt összes belföldi értékesítése során alkalmazott árainak súlyozott átlaga.

| (25) | A rendes értéket az egyes terméktípusok vizsgálati időszak alatti – kizárólag nyereséges – belföldi értékesítésének terméktípusonkénti tényleges belföldi ára alapján kell meghatározni, amennyiben:






  a) | a terméktípus nyereséges értékesítése legfeljebb az adott típus teljes értékesítési mennyiségének 80 %-át tette ki; vagy |
| --- | --- | --- |

(25)

A rendes értéket az egyes terméktípusok vizsgálati időszak alatti – kizárólag nyereséges – belföldi értékesítésének terméktípusonkénti tényleges belföldi ára alapján kell meghatározni, amennyiben:

a)

a terméktípus nyereséges értékesítése legfeljebb az adott típus teljes értékesítési mennyiségének 80 %-át tette ki; vagy

| b) | e terméktípus súlyozott átlagára nem érte el az egy egységre jutó előállítási költséget. |
| --- | --- |

b)

e terméktípus súlyozott átlagára nem érte el az egy egységre jutó előállítási költséget.

| (26) | A rendes érték megállapítása során figyelembe vett, a két együttműködő exportáló gyártó által végzett belföldi értékesítések közvetlenül független vevők számára történtek. A belföldi értékesítés elemzése kimutatta, hogy a belföldi értékesítés részben nyereséges volt, és az értékesítési ár súlyozott átlaga meghaladta az előállítási költséget. Ennek megfelelően az Unióba irányuló exportra értékesítettel azonosnak vagy azzal összehasonlíthatónak talált terméktípusok esetében a rendes érték vagy az összes belföldi értékesítési ár súlyozott átlagaként, vagy – adott esetben – csupán a nyereséges értékesítések súlyozott átlagaként került kiszámításra. |
| --- | --- |

(26)

A rendes érték megállapítása során figyelembe vett, a két együttműködő exportáló gyártó által végzett belföldi értékesítések közvetlenül független vevők számára történtek. A belföldi értékesítés elemzése kimutatta, hogy a belföldi értékesítés részben nyereséges volt, és az értékesítési ár súlyozott átlaga meghaladta az előállítási költséget. Ennek megfelelően az Unióba irányuló exportra értékesítettel azonosnak vagy azzal összehasonlíthatónak talált terméktípusok esetében a rendes érték vagy az összes belföldi értékesítési ár súlyozott átlagaként, vagy – adott esetben – csupán a nyereséges értékesítések súlyozott átlagaként került kiszámításra.

| (27) | Azon terméktípusokra vonatkozóan, amelyek esetében a rendes kereskedelmi forgalomban nem vagy csak elégtelen mennyiségben értékesítették a hasonló termék valamely terméktípusát, vagy a belföldi piacon nem értékesítettek valamely terméktípust reprezentatív mennyiségben, a Bizottság a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (3) és (6) bekezdése alapján számította ki. |
| --- | --- |

(27)

Azon terméktípusokra vonatkozóan, amelyek esetében a rendes kereskedelmi forgalomban nem vagy csak elégtelen mennyiségben értékesítették a hasonló termék valamely terméktípusát, vagy a belföldi piacon nem értékesítettek valamely terméktípust reprezentatív mennyiségben, a Bizottság a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (3) és (6) bekezdése alapján számította ki.

| (28) | A rendes érték kiszámítása úgy történt, hogy a következő tényezőket hozzáadták az egyes együttműködő exportáló gyártók által gyártott hasonló termék vizsgálati időszakban jellemző előállítási költségeihez:






  a) | az együttműködő exportáló gyártónál a hasonló termék belföldi, rendes kereskedelmi forgalomban, a vizsgálati időszak alatt történő értékesítése során felmerült értékesítési, általános és adminisztratív költségek (a továbbiakban: SGA-költségek) súlyozott átlaga; és |
| --- | --- | --- |

(28)

A rendes érték kiszámítása úgy történt, hogy a következő tényezőket hozzáadták az egyes együttműködő exportáló gyártók által gyártott hasonló termék vizsgálati időszakban jellemző előállítási költségeihez:

a)

az együttműködő exportáló gyártónál a hasonló termék belföldi, rendes kereskedelmi forgalomban, a vizsgálati időszak alatt történő értékesítése során felmerült értékesítési, általános és adminisztratív költségek (a továbbiakban: SGA-költségek) súlyozott átlaga; és

| b) | az együttműködő exportáló gyártónak a hasonló termék belföldi, rendes kereskedelmi forgalomban, a vizsgálati időszak alatt történő értékesítésével elért nyereségének súlyozott átlaga. |
| --- | --- |

b)

az együttműködő exportáló gyártónak a hasonló termék belföldi, rendes kereskedelmi forgalomban, a vizsgálati időszak alatt történő értékesítésével elért nyereségének súlyozott átlaga.

| (29) | A panaszos azt állította, hogy a vasércre kivetett indiai exportadó, amely a vizsgálati időszakban 30 %-os volt, leszorította a belföldi vasércárakat, és az exportáló gyártók legfőbb nyersanyagának árát a világpiaci ár 40 %-ára csökkentette, ami az alakítható csövek uniós vámhatáron fizetendő CIF-exportáraiban állítólag tonnánként 40–100 EUR-t, azaz az exportárra vetítve 8–17 %-ot tett ki. E körülményekre való tekintettel a panaszos a rendes érték megfelelő kiigazítását kérelmezte. |
| --- | --- |

(29)

A panaszos azt állította, hogy a vasércre kivetett indiai exportadó, amely a vizsgálati időszakban 30 %-os volt, leszorította a belföldi vasércárakat, és az exportáló gyártók legfőbb nyersanyagának árát a világpiaci ár 40 %-ára csökkentette, ami az alakítható csövek uniós vámhatáron fizetendő CIF-exportáraiban állítólag tonnánként 40–100 EUR-t, azaz az exportárra vetítve 8–17 %-ot tett ki. E körülményekre való tekintettel a panaszos a rendes érték megfelelő kiigazítását kérelmezte.

| (30) | Az exportáló gyártók azt állították, hogy azok az árak, amelyeken Indiában vasércet vásárolnak, hasonlóak az Indiából exportált vasérc árához. Egy exportáló gyártó emellett azzal is érvelt – de csak azután, hogy az Indiában tett ellenőrző látogatások már megtörténtek –, hogy a vizsgálati időszak után elkezdett harmadik országokból vasércet vásárolni. |
| --- | --- |

(30)

Az exportáló gyártók azt állították, hogy azok az árak, amelyeken Indiában vasércet vásárolnak, hasonlóak az Indiából exportált vasérc árához. Egy exportáló gyártó emellett azzal is érvelt – de csak azután, hogy az Indiában tett ellenőrző látogatások már megtörténtek –, hogy a vizsgálati időszak után elkezdett harmadik országokból vasércet vásárolni.

| (31) | Az eddig begyűjtött bizonyítékok nem tették lehetővé a Bizottság számára annak ideiglenes megállapítását, hogy az indiai belföldi vasércárak más piacokhoz viszonyítva leszorítottak-e. |
| --- | --- |

(31)

Az eddig begyűjtött bizonyítékok nem tették lehetővé a Bizottság számára annak ideiglenes megállapítását, hogy az indiai belföldi vasércárak más piacokhoz viszonyítva leszorítottak-e.

| (32) | Így az uniós gazdasági ágazat és az exportáló gyártók állításait a vizsgálatnak e szakaszában nem lehetett ellenőrizni, és azok a vizsgálat végleges szakaszában, valamint a párhuzamosan zajló szubvencióellenes vizsgálat során további vizsgálat tárgyát képezik. |
| --- | --- |

(32)

Így az uniós gazdasági ágazat és az exportáló gyártók állításait a vizsgálatnak e szakaszában nem lehetett ellenőrizni, és azok a vizsgálat végleges szakaszában, valamint a párhuzamosan zajló szubvencióellenes vizsgálat során további vizsgálat tárgyát képezik.

3.2.   Exportár

| (33) | Az exportáló gyártók az Unióba főként importőrként eljáró, kapcsolatban álló vállalatokon keresztül exportáltak. A független vevők részére történő közvetlen export az Unióba irányuló teljes kivitelüknek csupán nagyjából 1 %-át tették ki. |
| --- | --- |

(33)

Az exportáló gyártók az Unióba főként importőrként eljáró, kapcsolatban álló vállalatokon keresztül exportáltak. A független vevők részére történő közvetlen export az Unióba irányuló teljes kivitelüknek csupán nagyjából 1 %-át tették ki.

| (34) | Ha az exportáló gyártók az érintett terméket közvetlenül az uniós független vevőknek exportálták, az exportár az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdése szerint az Unióba irányuló exportra értékesített érintett termékért ténylegesen megfizetett vagy megfizetendő ár volt. |
| --- | --- |

(34)

Ha az exportáló gyártók az érintett terméket közvetlenül az uniós független vevőknek exportálták, az exportár az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdése szerint az Unióba irányuló exportra értékesített érintett termékért ténylegesen megfizetett vagy megfizetendő ár volt.

| (35) | Ha az exportáló gyártók az érintett terméket importőrként eljáró, kapcsolatban álló vállalatokon keresztül exportálták az Unióba, az exportár megállapítása – az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdése szerint – az importált termék uniós független vevők részére történt első viszonteladásakor alkalmazott ára alapján történt. Ebben az esetben a behozatal és a viszonteladás között felmerülő összes költség, ezen belül az SGA-költségek, valamint a felhalmozódó nyereség tekintetében árkiigazításra került sor. A vizsgálat során a kapcsolatban nem álló importőrök együttműködésének hiányában 3,7 %-os átlagos haszonkulcsot alkalmaztak a panaszban közölt információk alapján. |
| --- | --- |

(35)

Ha az exportáló gyártók az érintett terméket importőrként eljáró, kapcsolatban álló vállalatokon keresztül exportálták az Unióba, az exportár megállapítása – az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdése szerint – az importált termék uniós független vevők részére történt első viszonteladásakor alkalmazott ára alapján történt. Ebben az esetben a behozatal és a viszonteladás között felmerülő összes költség, ezen belül az SGA-költségek, valamint a felhalmozódó nyereség tekintetében árkiigazításra került sor. A vizsgálat során a kapcsolatban nem álló importőrök együttműködésének hiányában 3,7 %-os átlagos haszonkulcsot alkalmaztak a panaszban közölt információk alapján.

| (36) | Az exportáló gyártók egyike azt igényelte, hogy az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésének alkalmazása helyett az exportár alapuljon az exportáló gyártó és az azzal az EU-n belül kapcsolatban álló vállalatok közötti transzferáron. Érvelése szerint ezek az árak megbízhatóak, mivel bizonyos tagállamok adó- és vámhatóságai elfogadták, hogy a kereskedők és az anyavállalat közötti ügyletek (hozzáadottérték-adót érintő célokra és nyereségadó szempontjából) a szokásos piaci feltételek szerint zajlanak. |
| --- | --- |

(36)

Az exportáló gyártók egyike azt igényelte, hogy az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésének alkalmazása helyett az exportár alapuljon az exportáló gyártó és az azzal az EU-n belül kapcsolatban álló vállalatok közötti transzferáron. Érvelése szerint ezek az árak megbízhatóak, mivel bizonyos tagállamok adó- és vámhatóságai elfogadták, hogy a kereskedők és az anyavállalat közötti ügyletek (hozzáadottérték-adót érintő célokra és nyereségadó szempontjából) a szokásos piaci feltételek szerint zajlanak.

| (37) | A Bizottság ezt az igényt ideiglenesen elutasította, a következők miatt: Először, a vámhatósági ellenőrzések célja jelentősen eltér a Bizottság által dömpingellenes vizsgálatok összefüggésében elvégzett eljárástól. Ebben az esetben, mivel a vámösszeg nulla, a vámhatóságokat semmi nem ösztönözte a bejelentett exportárak vizsgálatára. Ezenkívül a Bizottság nem kapott elegendő bizonyítékot arra, hogy az exportáló gyártó és az EU-n belül vele kapcsolatban álló vállalatok közötti exportárakat az adóhatóságok kifejezetten elfogadták. |
| --- | --- |

(37)

A Bizottság ezt az igényt ideiglenesen elutasította, a következők miatt: Először, a vámhatósági ellenőrzések célja jelentősen eltér a Bizottság által dömpingellenes vizsgálatok összefüggésében elvégzett eljárástól. Ebben az esetben, mivel a vámösszeg nulla, a vámhatóságokat semmi nem ösztönözte a bejelentett exportárak vizsgálatára. Ezenkívül a Bizottság nem kapott elegendő bizonyítékot arra, hogy az exportáló gyártó és az EU-n belül vele kapcsolatban álló vállalatok közötti exportárakat az adóhatóságok kifejezetten elfogadták.

| (38) | Másodszor nem lehetett elfogadni azt az állítást sem, mely szerint a hozzáadottérték-adót értékelő illetékes hatóságok elfogadták a szokásos piaci feltételek szerinti exportárakat, mivel a beszedett hozzáadottérték-adót abban a pillanatban visszatérítik az importáló vállalat számára, amikor a behozott terméket továbbértékesíti. |
| --- | --- |

(38)

Másodszor nem lehetett elfogadni azt az állítást sem, mely szerint a hozzáadottérték-adót értékelő illetékes hatóságok elfogadták a szokásos piaci feltételek szerinti exportárakat, mivel a beszedett hozzáadottérték-adót abban a pillanatban visszatérítik az importáló vállalat számára, amikor a behozott terméket továbbértékesíti.

| (39) | Végül az exportáló gyártó két olyan tanácsi rendeletre hivatkozott, amelyben a transzferárat elfogadták (4). A két érintett esetben azonban a Bizottságnak módjában állt a kapcsolatban álló importőrökön keresztüli eladásokat függetleneken importőrök eladásaival összevetni, ami ebben az esetben nem lehetséges, mivel a független importőrökön keresztüli eladások (az EU-n belüli eladásoknak körülbelül 1 %-a) nem voltak reprezentatívak. |
| --- | --- |

(39)

Végül az exportáló gyártó két olyan tanácsi rendeletre hivatkozott, amelyben a transzferárat elfogadták (4). A két érintett esetben azonban a Bizottságnak módjában állt a kapcsolatban álló importőrökön keresztüli eladásokat függetleneken importőrök eladásaival összevetni, ami ebben az esetben nem lehetséges, mivel a független importőrökön keresztüli eladások (az EU-n belüli eladásoknak körülbelül 1 %-a) nem voltak reprezentatívak.

| (40) | Ami a másik exportáló gyártót illeti, az összes exportált termékének egy részét (mintegy 10–17 %-át) nem abban az állapotban értékesítették tovább, ahogy az importőr behozta, mivel azon egy olaszországi kapcsolatban álló vállalat további feldolgozást végzett. Ez a kapcsolatban álló vállalat félkész (szigetelés nélküli) csöveket importált, amelyeket további feldolgozás során külső (cink) és belső (cement) bevonattal láttak el. Az importált szigetelés nélküli és a kész csövek egyaránt érintett termékek. A csövek belső és külső bevonattal való ellátásához jelentős gépekbe és felszerelésbe tett beruházás, nyersanyag, valamint számos, egyedi szakképesítéssel rendelkező alkalmazott szükséges. |
| --- | --- |

(40)

Ami a másik exportáló gyártót illeti, az összes exportált termékének egy részét (mintegy 10–17 %-át) nem abban az állapotban értékesítették tovább, ahogy az importőr behozta, mivel azon egy olaszországi kapcsolatban álló vállalat további feldolgozást végzett. Ez a kapcsolatban álló vállalat félkész (szigetelés nélküli) csöveket importált, amelyeket további feldolgozás során külső (cink) és belső (cement) bevonattal láttak el. Az importált szigetelés nélküli és a kész csövek egyaránt érintett termékek. A csövek belső és külső bevonattal való ellátásához jelentős gépekbe és felszerelésbe tett beruházás, nyersanyag, valamint számos, egyedi szakképesítéssel rendelkező alkalmazott szükséges.

| (41) | Azokban az esetekben, amelyekben a termékeket nem abban az állapotban értékesítik tovább, ahogy importálták, a Bizottság az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdése alapján „bármely ésszerű alapon” megállapíthatja. Ebben az esetben a Bizottság ideiglenesen úgy döntött, hogy azt az árat, amelyen az importált termék elsőként viszonteladásra került egy független uniós vevő részére, kiigazítja a behozatal és a viszonteladás között felmerülő összes költséggel (kivéve a feldolgozási költségeket), az SGA-költségekkel és a nyereséggel. Ami az EU-n belül felmerülő feldolgozási költségeket illeti, a Bizottság további vizsgálattal fogja meghatározni, helyénvaló-e a kiigazítás, és ha igen, milyen mértékben. Minden más ésszerű referenciaérték hiányában a panaszban közölt információk alapján független importőri nyereségszintként 3,7 %-os átlagos haszonkulcsot alkalmaztak. Az exportár ilyen alapon való megállapításának okai a következők:






  — | a behozott szigetelés nélküli csöveket az uniós piacon nem árusítják, mivel azok további feldolgozás nélkül semmilyen vízellátó vagy szennyvízelvezető rendszerben sem használhatók. Ugyanezen okból kifolyólag a szigetelés nélküli csöveket India belföldi piacán sem árusítják, |
| --- | --- | --- |

(41)

Azokban az esetekben, amelyekben a termékeket nem abban az állapotban értékesítik tovább, ahogy importálták, a Bizottság az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdése alapján „bármely ésszerű alapon” megállapíthatja. Ebben az esetben a Bizottság ideiglenesen úgy döntött, hogy azt az árat, amelyen az importált termék elsőként viszonteladásra került egy független uniós vevő részére, kiigazítja a behozatal és a viszonteladás között felmerülő összes költséggel (kivéve a feldolgozási költségeket), az SGA-költségekkel és a nyereséggel. Ami az EU-n belül felmerülő feldolgozási költségeket illeti, a Bizottság további vizsgálattal fogja meghatározni, helyénvaló-e a kiigazítás, és ha igen, milyen mértékben. Minden más ésszerű referenciaérték hiányában a panaszban közölt információk alapján független importőri nyereségszintként 3,7 %-os átlagos haszonkulcsot alkalmaztak. Az exportár ilyen alapon való megállapításának okai a következők:

—

a behozott szigetelés nélküli csöveket az uniós piacon nem árusítják, mivel azok további feldolgozás nélkül semmilyen vízellátó vagy szennyvízelvezető rendszerben sem használhatók. Ugyanezen okból kifolyólag a szigetelés nélküli csöveket India belföldi piacán sem árusítják,

| — | a vevői igényeknek megfelelő termékkidolgozás jóval magasabb költségeinek a levonása ésszerűtlen és mesterséges eredményhez vezetne, tekintve a feldolgozási költségek nagyságrendjét, amely a behozott szigetelés nélküli csövek használható termékké való feldolgozásának felszerelés-, nyersanyag-, és munkaigényéből adódóan jelentős. |
| --- | --- |

—

a vevői igényeknek megfelelő termékkidolgozás jóval magasabb költségeinek a levonása ésszerűtlen és mesterséges eredményhez vezetne, tekintve a feldolgozási költségek nagyságrendjét, amely a behozott szigetelés nélküli csövek használható termékké való feldolgozásának felszerelés-, nyersanyag-, és munkaigényéből adódóan jelentős.

| (42) | Ami a többi importált terméket illeti, mindkét exportáló gyártónak volt egyesült királyságbeli kapcsolatban álló importőre, amely az importált termékeket karimával ellátva és a csöveket kisebb méretre vágva további feldolgozást végzett. |
| --- | --- |

(42)

Ami a többi importált terméket illeti, mindkét exportáló gyártónak volt egyesült királyságbeli kapcsolatban álló importőre, amely az importált termékeket karimával ellátva és a csöveket kisebb méretre vágva további feldolgozást végzett.

| (43) | A Bizottság ezen termékek exportárát az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdése szerint ideiglenesen úgy állapította meg, hogy azt az árat, amelyen az importált termék elsőként viszonteladásra került egy független uniós vevő részére, kiigazította behozatal és a viszonteladás között felmerülő összes költséggel, többek között az unióbeli feldolgozási költségekkel, az SGA-költségekkel és a nyereséggel annak érdekében, hogy az árat visszaszámítsa a feldolgozatlan (nem felvágott) csövek árára. Minden más ésszerű referenciaérték hiányában a panaszban közölt információk alapján független importőri nyereségszintként 3,7 %-os átlagos haszonkulcsot alkalmaztak. |
| --- | --- |

(43)

A Bizottság ezen termékek exportárát az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdése szerint ideiglenesen úgy állapította meg, hogy azt az árat, amelyen az importált termék elsőként viszonteladásra került egy független uniós vevő részére, kiigazította behozatal és a viszonteladás között felmerülő összes költséggel, többek között az unióbeli feldolgozási költségekkel, az SGA-költségekkel és a nyereséggel annak érdekében, hogy az árat visszaszámítsa a feldolgozatlan (nem felvágott) csövek árára. Minden más ésszerű referenciaérték hiányában a panaszban közölt információk alapján független importőri nyereségszintként 3,7 %-os átlagos haszonkulcsot alkalmaztak.

| (44) | Az exportáló gyártók egyike azt állította, hogy azoknak a terméktípusoknak az esetében, amelyeket egy kapcsolatban álló vállalat feldolgozott, és így nem az importálás állapotában értékesítettek tovább, a Bizottságnak az exportárat az első független vevőnek felszámított árak helyett az exportáló gyártónak közvetlenül az EU-ba irányuló eladásai alapján kellene megállapítania, kiegészítve azokat esetleg az exportáló gyártó által harmadik országbeli független vevőknek felszámított exportárakkal. |
| --- | --- |

(44)

Az exportáló gyártók egyike azt állította, hogy azoknak a terméktípusoknak az esetében, amelyeket egy kapcsolatban álló vállalat feldolgozott, és így nem az importálás állapotában értékesítettek tovább, a Bizottságnak az exportárat az első független vevőnek felszámított árak helyett az exportáló gyártónak közvetlenül az EU-ba irányuló eladásai alapján kellene megállapítania, kiegészítve azokat esetleg az exportáló gyártó által harmadik országbeli független vevőknek felszámított exportárakkal.

| (45) | A Bizottság ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy a javasolt megközelítést el kell utasítani. Először, az exportáló gyártónak az EU-ba irányuló közvetlen eladásai a vizsgálati időszakban volumen és érték tekintetében is marginálisak voltak, így nem reprezentatívak. Másodszor, a harmadik országokban való eladások nem képeznek ésszerű alapot, mivel az exportáló gyártó uniós piaci gazdasági pozícióját és magatartását nem tükrözik megfelelően, különös tekintettel arra, hogy ugyanazon időszak során az exportáló gyártó az Unióban a kapcsolatban álló kereskedőkön keresztül nagy tételeket adott el. |
| --- | --- |

(45)

A Bizottság ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy a javasolt megközelítést el kell utasítani. Először, az exportáló gyártónak az EU-ba irányuló közvetlen eladásai a vizsgálati időszakban volumen és érték tekintetében is marginálisak voltak, így nem reprezentatívak. Másodszor, a harmadik országokban való eladások nem képeznek ésszerű alapot, mivel az exportáló gyártó uniós piaci gazdasági pozícióját és magatartását nem tükrözik megfelelően, különös tekintettel arra, hogy ugyanazon időszak során az exportáló gyártó az Unióban a kapcsolatban álló kereskedőkön keresztül nagy tételeket adott el.

| (46) | Az exportáló gyártó azt is állította, hogy a kiigazításokat „a behozatal és a viszonteladás között felmerülő költségekre” kell korlátozni, így a kiigazítás ésszerű kapcsolatba kerül a továbbértékesítési folyamattal. Így ezek a költségek nem foglalhatják magukba az általában a gyártó, a feldolgozó vagy az exportőr által viselt SGA-költségeket. Egy egyszerű importőr számára az uniós kapcsolatban álló vállalatok SGA-költségei nem lennének ésszerűek. Az exportáló gyártó és az azzal kapcsolatban álló uniós vállalatok állítólag egyetlen gazdasági szereplőként működnek, ami kihatna az exportáron végezhető kiigazítások jellegére. |
| --- | --- |

(46)

Az exportáló gyártó azt is állította, hogy a kiigazításokat „a behozatal és a viszonteladás között felmerülő költségekre” kell korlátozni, így a kiigazítás ésszerű kapcsolatba kerül a továbbértékesítési folyamattal. Így ezek a költségek nem foglalhatják magukba az általában a gyártó, a feldolgozó vagy az exportőr által viselt SGA-költségeket. Egy egyszerű importőr számára az uniós kapcsolatban álló vállalatok SGA-költségei nem lennének ésszerűek. Az exportáló gyártó és az azzal kapcsolatban álló uniós vállalatok állítólag egyetlen gazdasági szereplőként működnek, ami kihatna az exportáron végezhető kiigazítások jellegére.

| (47) | A vállalat további állítása szerint az exportár megállapításában alkalmazott SGA-költségeket és nyereséget újra meg kell határozni olyan módon, hogy csak az importőrként végzett tevékenységeket vegyék figyelembe. |
| --- | --- |

(47)

A vállalat további állítása szerint az exportár megállapításában alkalmazott SGA-költségeket és nyereséget újra meg kell határozni olyan módon, hogy csak az importőrként végzett tevékenységeket vegyék figyelembe.

| (48) | Ami azt az érvet illeti, mely szerint a kiigazításokat „a behozatal és a viszonteladás között felmerülő költségekre” kellene korlátozni, a Bizottság hivatkozik az Európai Bíróságok állandó ítélkezési gyakorlatára, amely szerint az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdése nem zárja ki a behozatal előtt felmerülő költségek szerinti kiigazításokat mindaddig, amíg azokat szokásos esetben az importőr viseli. Ezen ítélkezési gyakorlatból kitűnik továbbá, hogy egyetlen gazdasági szereplő létezése nem befolyásolja az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésében rögzített kiigazítások alkalmazhatóságát. Ugyancsak ezen ítélkezési gyakorlatból következően az a tény, hogy a kapcsolatban álló vállalatok csak bizonyos feladatokat látnak el, nem akadályozza az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdésének alkalmazását, de visszatükröződik az alacsonyabb SGA-költségekben, amelyeket levonnak az érintett termék független vevő részére történő első viszonteladásakor érvényesített árból. Az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdése alapján végzett kiigazítások mértékét vitatni szándékozó érdekelt fél mindenesetre bizonyítási terhet visel. Ezért ha egy ilyen fél a kiigazításokat túlzottnak találja, akkor igényét – különös tekintettel az alternatív számítási értékre – célzott bizonyítékok és számítások szolgáltatásával kell alátámasztania. Mivel a Bizottság úgy véli, hogy az exportár ideiglenes megállapításában alkalmazott SGA-költségszint a kapcsolatban álló vállalatok által betöltött funkciókat tükrözi, ezeket az igényeket előzetesen visszautasítja. |
| --- | --- |

(48)

Ami azt az érvet illeti, mely szerint a kiigazításokat „a behozatal és a viszonteladás között felmerülő költségekre” kellene korlátozni, a Bizottság hivatkozik az Európai Bíróságok állandó ítélkezési gyakorlatára, amely szerint az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdése nem zárja ki a behozatal előtt felmerülő költségek szerinti kiigazításokat mindaddig, amíg azokat szokásos esetben az importőr viseli. Ezen ítélkezési gyakorlatból kitűnik továbbá, hogy egyetlen gazdasági szereplő létezése nem befolyásolja az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésében rögzített kiigazítások alkalmazhatóságát. Ugyancsak ezen ítélkezési gyakorlatból következően az a tény, hogy a kapcsolatban álló vállalatok csak bizonyos feladatokat látnak el, nem akadályozza az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdésének alkalmazását, de visszatükröződik az alacsonyabb SGA-költségekben, amelyeket levonnak az érintett termék független vevő részére történő első viszonteladásakor érvényesített árból. Az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdése alapján végzett kiigazítások mértékét vitatni szándékozó érdekelt fél mindenesetre bizonyítási terhet visel. Ezért ha egy ilyen fél a kiigazításokat túlzottnak találja, akkor igényét – különös tekintettel az alternatív számítási értékre – célzott bizonyítékok és számítások szolgáltatásával kell alátámasztania. Mivel a Bizottság úgy véli, hogy az exportár ideiglenes megállapításában alkalmazott SGA-költségszint a kapcsolatban álló vállalatok által betöltött funkciókat tükrözi, ezeket az igényeket előzetesen visszautasítja.

3.3.   Összehasonlítás

| (49) | A Bizottság a rendes értéket és az együttműködő exportáló gyártók exportárát gyártelepi paritáson hasonlította össze. |
| --- | --- |

(49)

A Bizottság a rendes értéket és az együttműködő exportáló gyártók exportárát gyártelepi paritáson hasonlította össze.

| (50) | A panaszos a dömpingellenes alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésének második mondatában leírt, célzott dömpingre érvényes kivételes módszer alkalmazását kérelmezte a Bizottságnál, mivel „az exportárak vásárlónként és területenként jelentős eltéréseket mutatnak, ami jóval magasabb dömpingkülönbözeteket fog eredményezni, [mivel] az indiai exportőrök célzottan kezelik [...] az Egyesült Királyságot, Spanyolországot, Olaszországot és Franciaországot, valamint néhány nagy vevőt”. |
| --- | --- |

(50)

A panaszos a dömpingellenes alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésének második mondatában leírt, célzott dömpingre érvényes kivételes módszer alkalmazását kérelmezte a Bizottságnál, mivel „az exportárak vásárlónként és területenként jelentős eltéréseket mutatnak, ami jóval magasabb dömpingkülönbözeteket fog eredményezni, [mivel] az indiai exportőrök célzottan kezelik [...] az Egyesült Királyságot, Spanyolországot, Olaszországot és Franciaországot, valamint néhány nagy vevőt”.

| (51) | A Bizottság ideiglenesen elutasította a célzott dömpingre vonatkozó állításokat, mivel a panaszos nem nyújtotta be az állítását elégségesen alátámasztó bizonyítékokat. Az egyetlen bizonyítékot az Eurostat adatai képezték, melyek azt mutatják, hogy az exportáló gyártók EU-ba irányuló exportjainak döntő többsége csupán négy tagállamon keresztül lép be. Elképzelhető azonban, hogy ezeket az exportokat a továbbiakban más tagállamokba is szállítják. Ezenkívül, ami még fontosabb, hogy nem nyújtottak be tagállamok közötti árkülönbségeket bizonyító adatokat. |
| --- | --- |

(51)

A Bizottság ideiglenesen elutasította a célzott dömpingre vonatkozó állításokat, mivel a panaszos nem nyújtotta be az állítását elégségesen alátámasztó bizonyítékokat. Az egyetlen bizonyítékot az Eurostat adatai képezték, melyek azt mutatják, hogy az exportáló gyártók EU-ba irányuló exportjainak döntő többsége csupán négy tagállamon keresztül lép be. Elképzelhető azonban, hogy ezeket az exportokat a továbbiakban más tagállamokba is szállítják. Ezenkívül, ami még fontosabb, hogy nem nyújtottak be tagállamok közötti árkülönbségeket bizonyító adatokat.

| (52) | Mindemellett a Bizottság az exportot illetően különféle vásárlók és régiók között nem talált jelentős eltéréseket. A vizsgálat kimutatta, hogy az uniós gyártók árai egyes tagállamokban az uniós átlagnál alacsonyabbak voltak, ez azonban semmilyen célzott dömpinghez nem volt köthető, mivel ez a helyzet kialakult már akkor, amikor az indiai exportáló gyártók az EU irányába még nem exportáltak. |
| --- | --- |

(52)

Mindemellett a Bizottság az exportot illetően különféle vásárlók és régiók között nem talált jelentős eltéréseket. A vizsgálat kimutatta, hogy az uniós gyártók árai egyes tagállamokban az uniós átlagnál alacsonyabbak voltak, ez azonban semmilyen célzott dömpinghez nem volt köthető, mivel ez a helyzet kialakult már akkor, amikor az indiai exportáló gyártók az EU irányába még nem exportáltak.

| (53) | Ahol a tisztességes összehasonlítás érdekében indokolt volt, a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően kiigazította a rendes értéket és/vagy az exportárat az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek tekintetében. Kiigazításokat végeztek a fuvarozási és biztosítási, az anyagmozgatási, a csomagolási, a hitel- és a bankköltségek, a jutalék, az importterhek, valamint az eladás utáni költségek tekintetében. Nem végeztek azonban kiigazításokat a vámvisszatérítés tekintetében, mivel az exportáló gyártók nem bizonyították be, hogy az exportértékesítések után ki nem fizetett, illetve visszatérített adók a belföldi árakba beépültek volna. |
| --- | --- |

(53)

Ahol a tisztességes összehasonlítás érdekében indokolt volt, a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően kiigazította a rendes értéket és/vagy az exportárat az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek tekintetében. Kiigazításokat végeztek a fuvarozási és biztosítási, az anyagmozgatási, a csomagolási, a hitel- és a bankköltségek, a jutalék, az importterhek, valamint az eladás utáni költségek tekintetében. Nem végeztek azonban kiigazításokat a vámvisszatérítés tekintetében, mivel az exportáló gyártók nem bizonyították be, hogy az exportértékesítések után ki nem fizetett, illetve visszatérített adók a belföldi árakba beépültek volna.

| (54) | A vizsgálat késői szakaszában az indiai exportáló gyártók kérelmet nyújtottak be, amely szerint a termékkódok között jelentős, így a tisztességes ár-összehasonlítás érdekében tett kiigazításokat vagy a panaszos által árusított különleges termékek kizárását indokolttá tevő fizikai eltérések állnak fenn. A fizikai jellemzők ilyen eltéréseit és a kiigazítások lehetséges értékét bizonyító információk azonban nem voltak kellően megalapozottak ahhoz, hogy a vizsgálat e szakaszában állást lehessen foglalni. A fenti állítást tehát ideiglenesen elutasítjuk. |
| --- | --- |

(54)

A vizsgálat késői szakaszában az indiai exportáló gyártók kérelmet nyújtottak be, amely szerint a termékkódok között jelentős, így a tisztességes ár-összehasonlítás érdekében tett kiigazításokat vagy a panaszos által árusított különleges termékek kizárását indokolttá tevő fizikai eltérések állnak fenn. A fizikai jellemzők ilyen eltéréseit és a kiigazítások lehetséges értékét bizonyító információk azonban nem voltak kellően megalapozottak ahhoz, hogy a vizsgálat e szakaszában állást lehessen foglalni. A fenti állítást tehát ideiglenesen elutasítjuk.

3.4.   Dömpingkülönbözetek

| (55) | A Bizottság az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdésével összhangban az együttműködő exportáló gyártók esetében a hasonló termék minden egyes típusára vonatkozó rendes értékének súlyozott átlagát összehasonlította az érintett termék megfelelő típusára vonatkozó exportár súlyozott átlagával. |
| --- | --- |

(55)

A Bizottság az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdésével összhangban az együttműködő exportáló gyártók esetében a hasonló termék minden egyes típusára vonatkozó rendes értékének súlyozott átlagát összehasonlította az érintett termék megfelelő típusára vonatkozó exportár súlyozott átlagával.

| (56) | Ebben az esetben az együttműködés szintje magas, mivel a vizsgálati időszakban az Unióba irányuló teljes kivitel 100 %-át az együttműködő exportáló gyártóktól érkező behozatal tette ki. Ez alapján a Bizottság úgy döntött, hogy a fennmaradó dömpingkülönbözetet azon együttműködő vállalat szintjén határozza meg, amelyiknek a legmagasabb a dömpingkülönbözete. |
| --- | --- |

(56)

Ebben az esetben az együttműködés szintje magas, mivel a vizsgálati időszakban az Unióba irányuló teljes kivitel 100 %-át az együttműködő exportáló gyártóktól érkező behozatal tette ki. Ez alapján a Bizottság úgy döntött, hogy a fennmaradó dömpingkülönbözetet azon együttműködő vállalat szintjén határozza meg, amelyiknek a legmagasabb a dömpingkülönbözete.

| (57) | Az ideiglenes dömpingkülönbözetek a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:






  Vállalat neve | Ideiglenes dömpingkülönbözet |
| --- | --- | --- |
| Jindal Saw Ltd | 31,2 % |
| Electrosteel Casting Ltd | 15,3 % |
| Minden más vállalat | 31,2 % |

(57)

Az ideiglenes dömpingkülönbözetek a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:

Vállalat neve

Ideiglenes dömpingkülönbözet

Jindal Saw Ltd

31,2 %

Electrosteel Casting Ltd

15,3 %

Minden más vállalat

31,2 %

4.   KÁR

4.1.   Az uniós gazdasági ágazat és az uniós gyártás meghatározása

| (58) | A vizsgálati időszakban a hasonló terméket három uniós gyártó gyártotta. Ezek a vállalatok alkotják az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében vett uniós gazdasági ágazatot. |
| --- | --- |

(58)

A vizsgálati időszakban a hasonló terméket három uniós gyártó gyártotta. Ezek a vállalatok alkotják az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében vett uniós gazdasági ágazatot.

| (59) | Mivel a vizsgálatban csak három uniós gyártó működött együtt, továbbá az SG PAM csoport biztosította a leányvállalataira vonatkozó adatokat, valamint az egyetlen nem együttműködő uniós gyártóra vonatkozó becsléseket, a vizsgálatban együttműködő másik uniós gyártó bizalmas adatainak védelme érdekében valamennyi érték indexként kifejezve vagy tartományként szerepel. |
| --- | --- |

(59)

Mivel a vizsgálatban csak három uniós gyártó működött együtt, továbbá az SG PAM csoport biztosította a leányvállalataira vonatkozó adatokat, valamint az egyetlen nem együttműködő uniós gyártóra vonatkozó becsléseket, a vizsgálatban együttműködő másik uniós gyártó bizalmas adatainak védelme érdekében valamennyi érték indexként kifejezve vagy tartományként szerepel.

| (60) | A teljes uniós termelés a vizsgálati időszakban [550 000–650 000] tonna volt. A teljes uniós termelés mennyiségét a Bizottság az uniós gazdasági ágazatról rendelkezésre álló összes információ alapján állította össze, ideértve a panaszban a nem együttműködő gyártóra vonatkozóan megadott információkat és a vizsgálat során az együttműködő uniós gyártóktól begyűjtött adatokat. Ahogyan azonban a (7) preambulumbekezdésben már szerepel, az Unióban csupán három gyártó létezik, és a két együttműködő gyártó az uniós össztermelésének mintegy 96 %-át képviseli. |
| --- | --- |

(60)

A teljes uniós termelés a vizsgálati időszakban [550 000–650 000] tonna volt. A teljes uniós termelés mennyiségét a Bizottság az uniós gazdasági ágazatról rendelkezésre álló összes információ alapján állította össze, ideértve a panaszban a nem együttműködő gyártóra vonatkozóan megadott információkat és a vizsgálat során az együttműködő uniós gyártóktól begyűjtött adatokat. Ahogyan azonban a (7) preambulumbekezdésben már szerepel, az Unióban csupán három gyártó létezik, és a két együttműködő gyártó az uniós össztermelésének mintegy 96 %-át képviseli.

4.2.   Uniós felhasználás

| (61) | A Bizottság az uniós felhasználást az uniós gazdasági ágazat Unión belüli összértékesítésének mennyisége alapján határozta meg, hozzáadva ahhoz a harmadik országokból az Unióba irányuló behozatalt. Az uniós gazdasági ágazat összértékesítésének mennyiségét a Bizottság az együttműködő uniós gyártóktól begyűjtött adatok és a nem együttműködő gyártóra vonatkozóan a panaszban közölt adatok alapján állapította meg. Importvolumenek az Eurostat adatai alapján. |
| --- | --- |

(61)

A Bizottság az uniós felhasználást az uniós gazdasági ágazat Unión belüli összértékesítésének mennyisége alapján határozta meg, hozzáadva ahhoz a harmadik országokból az Unióba irányuló behozatalt. Az uniós gazdasági ágazat összértékesítésének mennyiségét a Bizottság az együttműködő uniós gyártóktól begyűjtött adatok és a nem együttműködő gyártóra vonatkozóan a panaszban közölt adatok alapján állapította meg. Importvolumenek az Eurostat adatai alapján.

| (62) | Az uniós felhasználás a következőképpen alakult:

  Uniós felhasználás | 2011 | 2012 | 2013 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Index | 100 | 84 | 83 | 97 |
| Forrás: a kérdőívre adott válaszok, a panaszban megadott információk, és az Eurostat. |

(62)

Az uniós felhasználás a következőképpen alakult:

Uniós felhasználás

2011

2012

2013

Vizsgálati időszak

Index

100

84

83

97

Forrás: a kérdőívre adott válaszok, a panaszban megadott információk, és az Eurostat.

| (63) | Az uniós felhasználás 3,3 %-kal esett vissza a figyelembe vett időszak alatt. Az uniós felhasználás U-alakú mintázatot követett, azaz 2011. és 2012. között jelentős mértékű (több mint 16 %-os) esést mutatott, a vizsgálati időszak során azonban jelentősen emelkedett. Az alakítható vascsövek végfelhasználói víziközmű-szolgáltatók, szennyvízkezelő- és öntözővállalatok. Ezek a vállalatok általában állami finanszírozás keretében nyilvánosan működő gazdálkodó egységek. 2011-ben és 2012-ben a gazdasági válság teljes mérvű államadóssági krízisbe fordult. Erre az uniós kormányok a közberuházások és -kiadások drasztikus csökkentésével reagáltak, ami magyarázatot ad az alakítható csövek iránti kereslet jelentős visszaesésére, különösen az olyan országokban, mint például Spanyolország, Portugália és Olaszország. |
| --- | --- |

(63)

Az uniós felhasználás 3,3 %-kal esett vissza a figyelembe vett időszak alatt. Az uniós felhasználás U-alakú mintázatot követett, azaz 2011. és 2012. között jelentős mértékű (több mint 16 %-os) esést mutatott, a vizsgálati időszak során azonban jelentősen emelkedett. Az alakítható vascsövek végfelhasználói víziközmű-szolgáltatók, szennyvízkezelő- és öntözővállalatok. Ezek a vállalatok általában állami finanszírozás keretében nyilvánosan működő gazdálkodó egységek. 2011-ben és 2012-ben a gazdasági válság teljes mérvű államadóssági krízisbe fordult. Erre az uniós kormányok a közberuházások és -kiadások drasztikus csökkentésével reagáltak, ami magyarázatot ad az alakítható csövek iránti kereslet jelentős visszaesésére, különösen az olyan országokban, mint például Spanyolország, Portugália és Olaszország.

4.3.   Import Indiából

4.3.1.   Az Indiából származó behozatal mennyisége és piaci részesedése

| (64) | A Bizottság az import mennyiségét az Eurostat adatai alapján határozta meg. Az Eurostat adatai egybeestek az indiai exportáló gyártók által benyújtott adatokkal. A behozatal piaci részesedését ugyanezen az alapon határozták meg. |
| --- | --- |

(64)

A Bizottság az import mennyiségét az Eurostat adatai alapján határozta meg. Az Eurostat adatai egybeestek az indiai exportáló gyártók által benyújtott adatokkal. A behozatal piaci részesedését ugyanezen az alapon határozták meg.

| (65) | Az érintett országból származó, Unióba irányuló behozatal a következőképpen alakult:

  A behozatal volumene (tonna) és piaci részesedése | 2011 | 2012 | 2013 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az Indiából származó import volumene | 75 000–85 000 | 60 000–70 000 | 75 000–85 000 | 95 000–105 000 |
| A behozatal mennyisége (index) | 100 | 83 | 101 | 123 |
| Piaci részesedés (index) | 100 | 99 | 122 | 127 |
| Forrás: Eurostat és a kérdőívre adott válaszok. |

(65)

Az érintett országból származó, Unióba irányuló behozatal a következőképpen alakult:

A behozatal volumene (tonna) és piaci részesedése

2011

2012

2013

Vizsgálati időszak

Az Indiából származó import volumene

75 000–85 000

60 000–70 000

75 000–85 000

95 000–105 000

A behozatal mennyisége (index)

100

83

101

123

Piaci részesedés (index)

100

99

122

127

Forrás: Eurostat és a kérdőívre adott válaszok.

| (66) | Az indiai behozatal volumene a figyelembe vett időszak során a piac zsugorodásának ellenére jelentősen, több mint 22 %-kal megnőtt. Az indiai exportáló gyártók ugyanezen időszak alatt 3,5 százalékpontnyi piaci részesedést szereztek. |
| --- | --- |

(66)

Az indiai behozatal volumene a figyelembe vett időszak során a piac zsugorodásának ellenére jelentősen, több mint 22 %-kal megnőtt. Az indiai exportáló gyártók ugyanezen időszak alatt 3,5 százalékpontnyi piaci részesedést szereztek.

4.3.2.   Az Indiából származó termékek ára és alákínálás

| (67) | A Bizottság az importárakat az Eurostat adatai alapján határozta meg. A behozatal által az uniós gazdasági ágazat árait illetően alkalmazott áralákínálást az indiai exportáló gyártók és az uniós gazdasági ágazat által benyújtott adatok alapján határozták meg. |
| --- | --- |

(67)

A Bizottság az importárakat az Eurostat adatai alapján határozta meg. A behozatal által az uniós gazdasági ágazat árait illetően alkalmazott áralákínálást az indiai exportáló gyártók és az uniós gazdasági ágazat által benyújtott adatok alapján határozták meg.

| (68) | Az Unióba irányuló indiai import átlagára a következőképpen alakult:

  Importár (EUR/tonna) | 2011 | 2012 | 2013 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| India | 650–750 | 700–800 | 600–700 | 600–700 |
| Index | 100 | 106 | 99 | 98 |
| Forrás: Eurostat és a kérdőívre adott válaszok. |

(68)

Az Unióba irányuló indiai import átlagára a következőképpen alakult:

Importár (EUR/tonna)

2011

2012

2013

Vizsgálati időszak

India

650–750

700–800

600–700

600–700

Index

100

106

99

98

Forrás: Eurostat és a kérdőívre adott válaszok.

| (69) | Az indiai árak a figyelembe vett időszak alatt némileg csökkentek. 2012-ben az indiai árak megnövekedtek (5,7 %-kal), 2013-ban azonban még jobban (– 6,2 %-kal) visszaestek. |
| --- | --- |

(69)

Az indiai árak a figyelembe vett időszak alatt némileg csökkentek. 2012-ben az indiai árak megnövekedtek (5,7 %-kal), 2013-ban azonban még jobban (– 6,2 %-kal) visszaestek.

| (70) | A vizsgálati időszak alatti áralákínálás meghatározásához a Bizottság az alábbi tényezőket hasonlította össze:






  a) | az uniós gyártók által az Unió piacán független vevők számára történő értékesítés során alkalmazott, terméktípusonkénti eladási árak gyártelepi szintre igazított súlyozott átlaga; valamint |
| --- | --- | --- |

(70)

A vizsgálati időszak alatti áralákínálás meghatározásához a Bizottság az alábbi tényezőket hasonlította össze:

a)

az uniós gyártók által az Unió piacán független vevők számára történő értékesítés során alkalmazott, terméktípusonkénti eladási árak gyártelepi szintre igazított súlyozott átlaga; valamint

| b) | az indiai együttműködő gyártóknak az uniós piacon, az első független vevő számára értékesített behozatalainak terméktípusonkénti, megfelelő súlyozott átlagára, amelyet költség, biztosítás, fuvardíj figyelembevételével (CIF-paritás alapján) állapítottak meg és megfelelőképpen kiigazítottak a behozatal utáni költségek tekintetében. |
| --- | --- |

b)

az indiai együttműködő gyártóknak az uniós piacon, az első független vevő számára értékesített behozatalainak terméktípusonkénti, megfelelő súlyozott átlagára, amelyet költség, biztosítás, fuvardíj figyelembevételével (CIF-paritás alapján) állapítottak meg és megfelelőképpen kiigazítottak a behozatal utáni költségek tekintetében.

| c) | Az árakat – a kereskedelem azonos szintjén megvalósuló ügyleteket vizsgálva, az engedmények és a visszatérítések levonása után és az adatokat szükség esetén kiigazítva – terméktípusonként hasonlították össze. Az összehasonlítás eredményét az uniós gyártók vizsgálati időszak alatt lebonyolított forgalmának százalékában fejezték ki. Ennek alapján az alákínálási különbözet súlyozott átlaga a két együttműködő exportáló gyártó esetében 34 %, illetve 42,4 % volt. |
| --- | --- |

c)

Az árakat – a kereskedelem azonos szintjén megvalósuló ügyleteket vizsgálva, az engedmények és a visszatérítések levonása után és az adatokat szükség esetén kiigazítva – terméktípusonként hasonlították össze. Az összehasonlítás eredményét az uniós gyártók vizsgálati időszak alatt lebonyolított forgalmának százalékában fejezték ki. Ennek alapján az alákínálási különbözet súlyozott átlaga a két együttműködő exportáló gyártó esetében 34 %, illetve 42,4 % volt.

4.4.   Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

4.4.1.   Általános megjegyzések

| (71) | A dömpingelt behozatal uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásának vizsgálata az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének megfelelően magában foglalta valamennyi olyan gazdasági mutató értékelését, amely a figyelembe vett időszak alatt hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére. |
| --- | --- |

(71)

A dömpingelt behozatal uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásának vizsgálata az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének megfelelően magában foglalta valamennyi olyan gazdasági mutató értékelését, amely a figyelembe vett időszak alatt hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére.

| (72) | A kár meghatározásához a Bizottság elkülönítette a makrogazdasági és mikrogazdasági kármutatókat. A makrogazdasági mutatókat a Bizottság az együttműködő uniós gyártók által a kérdőívre adott válaszokban közölt adatok és a nem együttműködő gyártóra vonatkozóan a panaszban megadott becslések alapján értékelte. A mikrogazdasági mutatókat a Bizottság az együttműködő uniós gyártók által a kérdőívre adott válaszokban közölt adatok alapján értékelte. Mindkét adatsorról megállapítást nyert, hogy azok reprezentatívak az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete tekintetében. |
| --- | --- |

(72)

A kár meghatározásához a Bizottság elkülönítette a makrogazdasági és mikrogazdasági kármutatókat. A makrogazdasági mutatókat a Bizottság az együttműködő uniós gyártók által a kérdőívre adott válaszokban közölt adatok és a nem együttműködő gyártóra vonatkozóan a panaszban megadott becslések alapján értékelte. A mikrogazdasági mutatókat a Bizottság az együttműködő uniós gyártók által a kérdőívre adott válaszokban közölt adatok alapján értékelte. Mindkét adatsorról megállapítást nyert, hogy azok reprezentatívak az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete tekintetében.

| (73) | A makrogazdasági mutatók a következők: gyártás, gyártási kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység, a dömpingkülönbözet nagyságrendje, valamint a korábbi dömping okozta helyzetből való kilábalás. |
| --- | --- |

(73)

A makrogazdasági mutatók a következők: gyártás, gyártási kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység, a dömpingkülönbözet nagyságrendje, valamint a korábbi dömping okozta helyzetből való kilábalás.

| (74) | A mikrogazdasági mutatók a következők: átlagos egységár, egységköltség, munkaerőköltség, készletek, jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség. |
| --- | --- |

(74)

A mikrogazdasági mutatók a következők: átlagos egységár, egységköltség, munkaerőköltség, készletek, jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség.

4.4.2.   Makrogazdasági mutatók

4.4.2.1.   Gyártás, gyártási kapacitás és kapacitáskihasználtság

| (75) | A figyelembe vett időszak alatt a teljes uniós gyártás, gyártási kapacitás és a kapacitáskihasználtság a következőképpen alakult:

  Gyártás, gyártási kapacitás és kapacitáskihasználtság | 2011 | 2012 | 2013 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gyártási volumen (index) | 100 | 79 | 91 | 101 |
| Gyártási kapacitás (index) | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Kapacitáskihasználtság (%) | 52–57 | 42–47 | 45–50 | 53–58 |
| Forrás: kérdőívre adott válaszok és a panaszban szereplő információk |

(75)

A figyelembe vett időszak alatt a teljes uniós gyártás, gyártási kapacitás és a kapacitáskihasználtság a következőképpen alakult:

Gyártás, gyártási kapacitás és kapacitáskihasználtság

2011

2012

2013

Vizsgálati időszak

Gyártási volumen (index)

100

79

91

101

Gyártási kapacitás (index)

100

100

100

100

Kapacitáskihasználtság (%)

52–57

42–47

45–50

53–58

Forrás: kérdőívre adott válaszok és a panaszban szereplő információk

| (76) | Az uniós gazdasági ágazat termelése a vizsgálati időszak során összességében kissé magasabb volt, mint 2011-ben, annak ellenére, hogy az EU-n belüli értékesítés jóval alacsonyabb volt. A termelés növekedésére az exportértékesítés növekedése ad magyarázatot. |
| --- | --- |

(76)

Az uniós gazdasági ágazat termelése a vizsgálati időszak során összességében kissé magasabb volt, mint 2011-ben, annak ellenére, hogy az EU-n belüli értékesítés jóval alacsonyabb volt. A termelés növekedésére az exportértékesítés növekedése ad magyarázatot.

| (77) | A kapacitás a figyelembe vett időszak során stabil maradt. A kapacitáskihasználás a figyelembe vett időszakon belüli termelésnövekedésnek megfelelően enyhén fokozódott. A kapacitáskihasználás azonban még mindezzel együtt is alacsony [53–58 %-os] maradt. Az alakítható vascsöveket gyártó iparágat viszonylag magas állandó költségek jellemzik. Alacsony kapacitáskihasználás mellett romlik az állandó költségek kitermelésére való képesség, ami az uniós gazdasági ágazat alacsony jövedelmezőségét kiváltó okok egyike. |
| --- | --- |

(77)

A kapacitás a figyelembe vett időszak során stabil maradt. A kapacitáskihasználás a figyelembe vett időszakon belüli termelésnövekedésnek megfelelően enyhén fokozódott. A kapacitáskihasználás azonban még mindezzel együtt is alacsony [53–58 %-os] maradt. Az alakítható vascsöveket gyártó iparágat viszonylag magas állandó költségek jellemzik. Alacsony kapacitáskihasználás mellett romlik az állandó költségek kitermelésére való képesség, ami az uniós gazdasági ágazat alacsony jövedelmezőségét kiváltó okok egyike.

4.4.2.2.   Értékesítési volumen és piaci részesedés

| (78) | A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult:

  Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése | 2011 | 2012 | 2013 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Értékesítési volumen (index) | 100 | 83 | 81 | 94 |
| Piaci részesedés (index) | 100 | 100 | 97 | 97 |
| Forrás: a kérdőívre adott válaszok, a panaszban megadott információk, és az Eurostat. |

(78)

A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult:

Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése

2011

2012

2013

Vizsgálati időszak

Értékesítési volumen (index)

100

83

81

94

Piaci részesedés (index)

100

100

97

97

Forrás: a kérdőívre adott válaszok, a panaszban megadott információk, és az Eurostat.

| (79) | Az uniós gazdasági ágazat értékesítései a figyelembe vett időszak során 6,4 %-kal, a 450–500 000 tartományon belüli értékre estek vissza. Az uniós gazdasági ágazatot érő értékesítés csökkenése a felhasználás visszaesésénél jóval nagyobb volt. |
| --- | --- |

(79)

Az uniós gazdasági ágazat értékesítései a figyelembe vett időszak során 6,4 %-kal, a 450–500 000 tartományon belüli értékre estek vissza. Az uniós gazdasági ágazatot érő értékesítés csökkenése a felhasználás visszaesésénél jóval nagyobb volt.

4.4.2.3.   Növekedés

| (80) | Az érintett termék felhasználása a figyelembe vett időszakban az Unióban összességében közel 3,3 %-kal csökkent. A felhasználás 2012-ben drasztikusan, több, mint 16 %-kal visszaesett, 2013-ban alacsony szinten maradt, majd a vizsgálati időszak során elkezdett helyreállni. A figyelembe vett időszak kezdetekor az uniós gazdasági ágazat értékesítései, továbbá a harmadik országokból és az Indiából származó behozatalok a felhasználás mennyiségét tükrözték. 2013-ban azonban, amikor a felhasználás még mindig alacsony szinten maradt, az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége pedig negatív volt, az indiai gyártóknak értékesítéseiket és piaci részesedésüket egyaránt sikerült jelentősen megnövelni. Egy hanyatló piacon az indiai áruk értékesítésének ilyen sikeres expanziója agresszív áralákínálással és dömpingmódszerek révén volt lehetséges. Az agresszív értékesítési és árstratégiák a vizsgálati időszak során sem változtak meg. Ennek eredményeként az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene számottevően többet esett, mint a felhasználás, és az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszak során 2,5 százalékpontnyi piaci részesedést veszített, miközben az indiai gyártók ugyanezen időszak alatt 3,5 százalékponttal növelték piaci részesedésüket. |
| --- | --- |

(80)

Az érintett termék felhasználása a figyelembe vett időszakban az Unióban összességében közel 3,3 %-kal csökkent. A felhasználás 2012-ben drasztikusan, több, mint 16 %-kal visszaesett, 2013-ban alacsony szinten maradt, majd a vizsgálati időszak során elkezdett helyreállni. A figyelembe vett időszak kezdetekor az uniós gazdasági ágazat értékesítései, továbbá a harmadik országokból és az Indiából származó behozatalok a felhasználás mennyiségét tükrözték. 2013-ban azonban, amikor a felhasználás még mindig alacsony szinten maradt, az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége pedig negatív volt, az indiai gyártóknak értékesítéseiket és piaci részesedésüket egyaránt sikerült jelentősen megnövelni. Egy hanyatló piacon az indiai áruk értékesítésének ilyen sikeres expanziója agresszív áralákínálással és dömpingmódszerek révén volt lehetséges. Az agresszív értékesítési és árstratégiák a vizsgálati időszak során sem változtak meg. Ennek eredményeként az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene számottevően többet esett, mint a felhasználás, és az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszak során 2,5 százalékpontnyi piaci részesedést veszített, miközben az indiai gyártók ugyanezen időszak alatt 3,5 százalékponttal növelték piaci részesedésüket.

4.4.2.4.   Foglalkoztatás és termelékenység

| (81) | A figyelembe vett időszak alatt a foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult:

  Foglalkoztatás és termelékenység | 2011 | 2012 | 2013 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Foglalkoztatottak száma Index | 100 | 93 | 93 | 99 |
| Termelékenység (index) | 100 | 82 | 96 | 102 |
| Forrás: kitöltött kérdőívek. |

(81)

A figyelembe vett időszak alatt a foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult:

Foglalkoztatás és termelékenység

2011

2012

2013

Vizsgálati időszak

Foglalkoztatottak száma Index

100

93

93

99

Termelékenység (index)

100

82

96

102

Forrás: kitöltött kérdőívek.

| (82) | A foglalkoztatás és a termelékenység a vizsgálati időszak során is a 2011. évi szinthez hasonlóan állt. Az azonban, hogy a foglalkoztatás nem esett vissza, főként az Unión kívüli értékesítések jelentős növekedésének tudható be, amint azt a (77) preambulumbekezdés is kifejti. |
| --- | --- |

(82)

A foglalkoztatás és a termelékenység a vizsgálati időszak során is a 2011. évi szinthez hasonlóan állt. Az azonban, hogy a foglalkoztatás nem esett vissza, főként az Unión kívüli értékesítések jelentős növekedésének tudható be, amint azt a (77) preambulumbekezdés is kifejti.

4.4.2.5.   A dömpingkülönbözet nagysága és felépülés a korábbi dömping hatása alól

| (83) | Valamennyi dömpingkülönbözet lényegesen meghaladta a minimális szintet. Figyelembe véve az érintett országból származó behozatal mennyiségét és árait, a tényleges dömpingkülönbözetek mértékének uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatása jelentős volt. |
| --- | --- |

(83)

Valamennyi dömpingkülönbözet lényegesen meghaladta a minimális szintet. Figyelembe véve az érintett országból származó behozatal mennyiségét és árait, a tényleges dömpingkülönbözetek mértékének uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatása jelentős volt.

| (84) | Az érintett termékkel kapcsolatban ez az első dömpingellenes vizsgálat. Ezért nem álltak rendelkezésre friss adatok a lehetséges korábbi dömping hatásainak felméréséhez. |
| --- | --- |

(84)

Az érintett termékkel kapcsolatban ez az első dömpingellenes vizsgálat. Ezért nem álltak rendelkezésre friss adatok a lehetséges korábbi dömping hatásainak felméréséhez.

4.4.3.   Mikrogazdasági mutatók

4.4.3.1.   Árak és az árakat befolyásoló tényezők

| (85) | Az együttműködő uniós gyártók uniós piacon, független vevők részére történt értékesítéseinek átlagos egységárai a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakultak:

  Értékesítési árak az Unióban | 2011 | 2012 | 2013 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Átlagos értékesítési egységár az Unióban (EUR/tonna) | 950–1 000 | 1 000–1 050 | 1 000–1 050 | 950–1 000 |
| Index | 100 | 105 | 104 | 101 |
| Előállítási egységköltség (EUR/tonna) | 900–950 | 1 000–1 050 | 900–950 | 850–900 |
| Index | 100 | 110 | 104 | 96 |
| Forrás: kitöltött kérdőívek. |

(85)

Az együttműködő uniós gyártók uniós piacon, független vevők részére történt értékesítéseinek átlagos egységárai a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakultak:

Értékesítési árak az Unióban

2011

2012

2013

Vizsgálati időszak

Átlagos értékesítési egységár az Unióban (EUR/tonna)

950–1 000

1 000–1 050

1 000–1 050

950–1 000

Index

100

105

104

101

Előállítási egységköltség (EUR/tonna)

900–950

1 000–1 050

900–950

850–900

Index

100

110

104

96

Forrás: kitöltött kérdőívek.

| (86) | Az átlagos eladási egységár nagyjából az előállítási költségekkel párhuzamosan változott. 2012-ben, amikor az előállítási költségek megnövekedtek, emelkedett, majd 2013-tól kezdve egészen a vizsgálati időszakig az előállítási költségek csökkenésével párhuzamosan folyamatosan esett. Az előállítási költségek döntően a fő alapanyagok – a vasérc és a fémtörmelék – árának csökkenése miatt változtak. |
| --- | --- |

(86)

Az átlagos eladási egységár nagyjából az előállítási költségekkel párhuzamosan változott. 2012-ben, amikor az előállítási költségek megnövekedtek, emelkedett, majd 2013-tól kezdve egészen a vizsgálati időszakig az előállítási költségek csökkenésével párhuzamosan folyamatosan esett. Az előállítási költségek döntően a fő alapanyagok – a vasérc és a fémtörmelék – árának csökkenése miatt változtak.

4.4.3.2.   Munkaerőköltségek

| (87) | Az együttműködő uniós gyártók átlagos munkaerőköltsége a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakult:

  Munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltség | 2011 | 2012 | 2013 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Index | 100 | 100 | 103 | 104 |
| Forrás: kitöltött kérdőívek. |

(87)

Az együttműködő uniós gyártók átlagos munkaerőköltsége a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakult:

Munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltség

2011

2012

2013

Vizsgálati időszak

Index

100

100

103

104

Forrás: kitöltött kérdőívek.

| (88) | Az egy munkavállalóra jutó átlagos munkaerőköltség a figyelembe vett időszakban 4 %-kal növekedett. Ez a növekedés az Eurstat által jelentett Unión belüli általános bér- és fizetésnövekedésnél alacsonyabb volt. |
| --- | --- |

(88)

Az egy munkavállalóra jutó átlagos munkaerőköltség a figyelembe vett időszakban 4 %-kal növekedett. Ez a növekedés az Eurstat által jelentett Unión belüli általános bér- és fizetésnövekedésnél alacsonyabb volt.

4.4.3.3.   Készletek

| (89) | Az együttműködő uniós gyártók készleteinek szintje a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  Készletek | 2011 | 2012 | 2013 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zárókészletek (index) | 100 | 74 | 73 | 82 |
| Forrás: kitöltött kérdőívek. |

(89)

Az együttműködő uniós gyártók készleteinek szintje a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

Készletek

2011

2012

2013

Vizsgálati időszak

Zárókészletek (index)

100

74

73

82

Forrás: kitöltött kérdőívek.

| (90) | A figyelembe vett időszakban a zárókészletek szintje csökkent. A készletszintek csökkenését döntően az uniós gazdasági ágazat vezetése által a forgótőkére vonatkozóan bevezetett szigorúbb követelmények okozzák. |
| --- | --- |

(90)

A figyelembe vett időszakban a zárókészletek szintje csökkent. A készletszintek csökkenését döntően az uniós gazdasági ágazat vezetése által a forgótőkére vonatkozóan bevezetett szigorúbb követelmények okozzák.

4.4.3.4.   Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség

| (91) | Az együttműködő uniós gyártók jövedelmezősége, pénzforgalma, beruházásai és beruházásaik megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése | 2011 | 2012 | 2013 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az Unióban független vevőknek történő értékesítések jövedelmezősége (az értékesítési forgalom %-ában) | 2,5 és 3,0 között | – 5,5 és – 6,0 között | – 1,0 és – 1,5 között | 1,5 és 2,0 között |
| Pénzforgalom (index) | 100 | 92 | 67 | 101 |
| Beruházások (index) | 100 | 60 | 67 | 120 |
| Beruházások megtérülése (%) | 49 | – 155 | – 29 | 20 |
| Forrás: kitöltött kérdőívek. |

(91)

Az együttműködő uniós gyártók jövedelmezősége, pénzforgalma, beruházásai és beruházásaik megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése

2011

2012

2013

Vizsgálati időszak

Az Unióban független vevőknek történő értékesítések jövedelmezősége (az értékesítési forgalom %-ában)

2,5 és 3,0 között

– 5,5 és – 6,0 között

– 1,0 és – 1,5 között

1,5 és 2,0 között

Pénzforgalom (index)

100

92

67

101

Beruházások (index)

100

60

67

120

Beruházások megtérülése (%)

49

– 155

– 29

20

Forrás: kitöltött kérdőívek.

| (92) | Az együttműködő uniós gyártók jövedelmezőségét a Bizottság a hasonló termék független vevőknek történő uniós értékesítéséből származó, adózás előtti nettó nyereségnek a vonatkozó értékesítési forgalom százalékában való kifejezésével állapította meg. Az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége a 2011. évi 2,5–3,0 % tartományon belüli értékről a vizsgálati időszakra az 1,5–2,0 % tartományon belüli értékre esett vissza, 2012-ben és 2013-ban pedig negatív volt. Az érintett termék EU-n belüli értékesítéseinek többsége az együttműködő EU-s gyártók értékesítési leányvállalatain keresztül történt, amelyek költségeit és jövedelmezőségét a Bizottság figyelembe vette. |
| --- | --- |

(92)

Az együttműködő uniós gyártók jövedelmezőségét a Bizottság a hasonló termék független vevőknek történő uniós értékesítéséből származó, adózás előtti nettó nyereségnek a vonatkozó értékesítési forgalom százalékában való kifejezésével állapította meg. Az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége a 2011. évi 2,5–3,0 % tartományon belüli értékről a vizsgálati időszakra az 1,5–2,0 % tartományon belüli értékre esett vissza, 2012-ben és 2013-ban pedig negatív volt. Az érintett termék EU-n belüli értékesítéseinek többsége az együttműködő EU-s gyártók értékesítési leányvállalatain keresztül történt, amelyek költségeit és jövedelmezőségét a Bizottság figyelembe vette.

| (93) | A nettó pénzforgalom az együttműködő uniós gyártók önfinanszírozó képességét jelzi. A pénzforgalom 2011-ben és a vizsgálati időszak alatt hasonló szinten állt. |
| --- | --- |

(93)

A nettó pénzforgalom az együttműködő uniós gyártók önfinanszírozó képességét jelzi. A pénzforgalom 2011-ben és a vizsgálati időszak alatt hasonló szinten állt.

| (94) | A befektetési szint a vizsgálat során a 2011. évi szintnél magasabb volt. A 2012. és a 2013. évi befektetési szint azonban jóval alacsonyabb volt, és a vizsgálati időszak alatt bekövetkezett növekedés nem kompenzálta az előző évek csökkenését. A beruházások megtérülése a beruházások könyv szerinti nettó értékének százalékos arányában kifejezett nyereség. A beruházások megtérülése a vizsgálati időszak alatt jóval alacsonyabb volt, mint 2011-ben. |
| --- | --- |

(94)

A befektetési szint a vizsgálat során a 2011. évi szintnél magasabb volt. A 2012. és a 2013. évi befektetési szint azonban jóval alacsonyabb volt, és a vizsgálati időszak alatt bekövetkezett növekedés nem kompenzálta az előző évek csökkenését. A beruházások megtérülése a beruházások könyv szerinti nettó értékének százalékos arányában kifejezett nyereség. A beruházások megtérülése a vizsgálati időszak alatt jóval alacsonyabb volt, mint 2011-ben.

4.4.4.   A kárra vonatkozó következtetés

| (95) | Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése a hanyatló piacon 2,5 százalékponttal, ezzel egyidejűleg uniós piaci értékesítései közel 6,4 %-kal csökkentek. A kapacitáskihasználás a figyelembe vett időszak során mindvégig az alacsony 53–58 %-os tartományon belül maradt, ami kihatott az uniós gazdasági ágazatnak az állandó költségek kitermelésére való képességére. Bár az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége a 2012-ben elért mélypontján már túljutott, a vizsgálati időszak során még mindig mélyen a nyereségcél alatti, 1,5–2,0 % tartományon belül volt. Ugyanezen időszak alatt az indiai behozatal 22,6 %-ot emelkedett, piaci részesedésük pedig 3,5 százalékponttal nőtt. |
| --- | --- |

(95)

Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése a hanyatló piacon 2,5 százalékponttal, ezzel egyidejűleg uniós piaci értékesítései közel 6,4 %-kal csökkentek. A kapacitáskihasználás a figyelembe vett időszak során mindvégig az alacsony 53–58 %-os tartományon belül maradt, ami kihatott az uniós gazdasági ágazatnak az állandó költségek kitermelésére való képességére. Bár az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége a 2012-ben elért mélypontján már túljutott, a vizsgálati időszak során még mindig mélyen a nyereségcél alatti, 1,5–2,0 % tartományon belül volt. Ugyanezen időszak alatt az indiai behozatal 22,6 %-ot emelkedett, piaci részesedésük pedig 3,5 százalékponttal nőtt.

| (96) | Az egyéb mutatók viszonylag stabilak maradtak. Az uniós gazdasági ágazat unión kívüli értékesítésének javulása jelentős szerepet játszott ezen mutatók szinten tartásához. A figyelembe vett időszak alatt egyedül a befektetések mutatójának 20 %-os növekedése tükrözött egyértelműen pozitív tendenciát. A 2012. és a 2013. évi befektetési szint azonban jóval alacsonyabb volt, és a még vizsgálati időszak alatt bekövetkezett növekedés sem kompenzálta az előző évek csökkenését. |
| --- | --- |

(96)

Az egyéb mutatók viszonylag stabilak maradtak. Az uniós gazdasági ágazat unión kívüli értékesítésének javulása jelentős szerepet játszott ezen mutatók szinten tartásához. A figyelembe vett időszak alatt egyedül a befektetések mutatójának 20 %-os növekedése tükrözött egyértelműen pozitív tendenciát. A 2012. és a 2013. évi befektetési szint azonban jóval alacsonyabb volt, és a még vizsgálati időszak alatt bekövetkezett növekedés sem kompenzálta az előző évek csökkenését.

| (97) | Az igen alacsony jövedelmezőség az értékesítések és az uniós piaci részesedés állandó csökkenésével társulva az uniós gazdasági ágazatot nehéz gazdasági helyzetbe hozta. |
| --- | --- |

(97)

Az igen alacsony jövedelmezőség az értékesítések és az uniós piaci részesedés állandó csökkenésével társulva az uniós gazdasági ágazatot nehéz gazdasági helyzetbe hozta.

| (98) | A fentiek alapján a Bizottság ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében. |
| --- | --- |

(98)

A fentiek alapján a Bizottság ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében.

5.   OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

| (99) | Az alaprendelet 3. cikke (6) bekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy az érintett országból származó dömpingelt behozatal jelentős kárt okoz-e az uniós gazdasági ágazatnak. Az alaprendelet 3. cikke (7) bekezdésének megfelelően a Bizottság azt is megvizsgálta, hogy ugyanezen időszakban más ismert tényezők is okozhattak-e kárt az uniós gazdasági ágazatnak. A Bizottság gondoskodott arról, hogy az érintett országból származó dömpingelt behozatalon kívüli egyéb tényezők által esetlegesen előidézett károkat ne a dömpingelt behozatalnak tulajdonítsák. Ezek a tényezők a következők: a gazdasági válság, a piaci kereslet csökkenése, a harmadik országokból származó behozatal, valamint az olyan helyettesítő termékekkel vívott verseny, mint a műanyag csövek. |
| --- | --- |

(99)

Az alaprendelet 3. cikke (6) bekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy az érintett országból származó dömpingelt behozatal jelentős kárt okoz-e az uniós gazdasági ágazatnak. Az alaprendelet 3. cikke (7) bekezdésének megfelelően a Bizottság azt is megvizsgálta, hogy ugyanezen időszakban más ismert tényezők is okozhattak-e kárt az uniós gazdasági ágazatnak. A Bizottság gondoskodott arról, hogy az érintett országból származó dömpingelt behozatalon kívüli egyéb tényezők által esetlegesen előidézett károkat ne a dömpingelt behozatalnak tulajdonítsák. Ezek a tényezők a következők: a gazdasági válság, a piaci kereslet csökkenése, a harmadik országokból származó behozatal, valamint az olyan helyettesítő termékekkel vívott verseny, mint a műanyag csövek.

5.1.   A dömpingelt behozatal hatásai

| (100) | Az indiai exportáló gyártók uniós értékesítéseinek volumene, amely a 75 000–85 000 tartományba esett, már a figyelembe vett időszak elején is közel kétszer akkora volt mint az összes többi behozatal (45,8 kt) együttvéve. Az indiai értékesítések 2012-ben a felhasználással párhuzamosan estek, megtartották azonban 10–15 %-os piaci részesedésüket. 2013-ban azonban, amikor a felhasználás még mindig alacsony szinten maradt, az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége pedig negatív volt, az indiai gyártóknak értékesítéseiket és piaci részesedésüket egyaránt sikerült jelentősen megnövelni. Egy hanyatló piacon az indiai áruk értékesítésének ilyen sikeres expanziója agresszív áralákínálással és dömpingmódszerek révén volt lehetséges; az indiai importárak 2013-ban az előző évihez képest 6,2 %-kal csökkentek. Az agresszív árképzés a vizsgálati időszak alatt folytatódott. Az indiai exportáló gyártók értékesítéseinek volumene túllépte a 100 000-es értéket, piaci részesedésük pedig a vizsgálati időszak alatt 15–20 %-ot ért el. Ezt a gyors terjeszkedést az uniós gyártók áraihoz mért jelentős alákínálás tette lehetővé. Az áralákínálás megállapított szintje 34 % és 42,4 % volt. Miközben az indiai értékesítések és piaci részesedés jelentősen megnőtt, az uniós gazdasági ágazat értékesítéseinek volumene jóval többet esett, mint a felhasználás, így az uniós gazdasági ágazat értékesítéseiben 6,4 %-os visszaesés következett be, piaci részesedése pedig 2,5 %-kal csökkent. |
| --- | --- |

(100)

Az indiai exportáló gyártók uniós értékesítéseinek volumene, amely a 75 000–85 000 tartományba esett, már a figyelembe vett időszak elején is közel kétszer akkora volt mint az összes többi behozatal (45,8 kt) együttvéve. Az indiai értékesítések 2012-ben a felhasználással párhuzamosan estek, megtartották azonban 10–15 %-os piaci részesedésüket. 2013-ban azonban, amikor a felhasználás még mindig alacsony szinten maradt, az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége pedig negatív volt, az indiai gyártóknak értékesítéseiket és piaci részesedésüket egyaránt sikerült jelentősen megnövelni. Egy hanyatló piacon az indiai áruk értékesítésének ilyen sikeres expanziója agresszív áralákínálással és dömpingmódszerek révén volt lehetséges; az indiai importárak 2013-ban az előző évihez képest 6,2 %-kal csökkentek. Az agresszív árképzés a vizsgálati időszak alatt folytatódott. Az indiai exportáló gyártók értékesítéseinek volumene túllépte a 100 000-es értéket, piaci részesedésük pedig a vizsgálati időszak alatt 15–20 %-ot ért el. Ezt a gyors terjeszkedést az uniós gyártók áraihoz mért jelentős alákínálás tette lehetővé. Az áralákínálás megállapított szintje 34 % és 42,4 % volt. Miközben az indiai értékesítések és piaci részesedés jelentősen megnőtt, az uniós gazdasági ágazat értékesítéseinek volumene jóval többet esett, mint a felhasználás, így az uniós gazdasági ágazat értékesítéseiben 6,4 %-os visszaesés következett be, piaci részesedése pedig 2,5 %-kal csökkent.

| (101) | Figyelembe véve az egyértelműen megállapított időbeli egybeesést egyfelől a dömpingelt indiai behozatal által az uniós gyártók áraival szemben megvalósított alákínálás, másfelől az uniós gazdasági ágazat igen alacsony jövedelmezőségét okozó értékesítési és piaci részesedési vesztesége között, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a dömpingelt behozatal okolható az uniós gazdasági ágazat hátrányos helyzetének kialakulásáért. |
| --- | --- |

(101)

Figyelembe véve az egyértelműen megállapított időbeli egybeesést egyfelől a dömpingelt indiai behozatal által az uniós gyártók áraival szemben megvalósított alákínálás, másfelől az uniós gazdasági ágazat igen alacsony jövedelmezőségét okozó értékesítési és piaci részesedési vesztesége között, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a dömpingelt behozatal okolható az uniós gazdasági ágazat hátrányos helyzetének kialakulásáért.

5.2.   Az egyéb tényezők hatása

5.2.1.   A gazdasági válság és a piaci kereslet csökkenése

| (102) | Az érintett termék uniós felhasználása a figyelembe vett időszakban 3,3 %-kal csökkent, míg az Indiából érkező behozatal 22,6 %-kal nőtt. A felhasználás legjelentősebb (2011-ről 2012-re bekövetkező 15 %-os) visszaesését a gazdasági válság és a közkiadások zsugorodása okozta. A felhasználás csökkenése a jelek szerint hozzájárult a figyelembe vett időszak kezdetén keletkező kárhoz, és elképzelhető, hogy a 2013. évben is hozzájárult ahhoz. Mindemellett 2013-ban, főképpen a vizsgálati időszak alatt, a dömpingelt indiai behozatalok képezték az uniós gazdasági ágazat unión belüli értékesítéseire leszorító hatást gyakoroló és a fenntartható jövedelmezőség visszaállását meggátoló legfőbb kártényezőt. |
| --- | --- |

(102)

Az érintett termék uniós felhasználása a figyelembe vett időszakban 3,3 %-kal csökkent, míg az Indiából érkező behozatal 22,6 %-kal nőtt. A felhasználás legjelentősebb (2011-ről 2012-re bekövetkező 15 %-os) visszaesését a gazdasági válság és a közkiadások zsugorodása okozta. A felhasználás csökkenése a jelek szerint hozzájárult a figyelembe vett időszak kezdetén keletkező kárhoz, és elképzelhető, hogy a 2013. évben is hozzájárult ahhoz. Mindemellett 2013-ban, főképpen a vizsgálati időszak alatt, a dömpingelt indiai behozatalok képezték az uniós gazdasági ágazat unión belüli értékesítéseire leszorító hatást gyakoroló és a fenntartható jövedelmezőség visszaállását meggátoló legfőbb kártényezőt.

5.2.2.   Harmadik országokból származó behozatal

| (103) | A figyelembe vett időszak alatt az egyéb harmadik országokból származó behozatal mennyisége a következőképpen alakult:

  Harmadik országokból származó behozatal volumene (tonna) | 2011 | 2012 | 2013 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kína | 31 136 | 28 019 | 12 266 | 13 903 |
| Index | 100 | 90 | 39 | 45 |
| Harmadik országok Kína kivételével | 14 693 | 12 183 | 20 153 | 22 524 |
| Index | 100 | 83 | 137 | 153 |
| Összes harmadik oszág | 45 828 | 40 202 | 32 419 | 36 427 |
| Index | 100 | 88 | 71 | 79 |
| Forrás: Eurostat |

(103)

A figyelembe vett időszak alatt az egyéb harmadik országokból származó behozatal mennyisége a következőképpen alakult:

Harmadik országokból származó behozatal volumene (tonna)

2011

2012

2013

Vizsgálati időszak

Kína

31 136

28 019

12 266

13 903

Index

100

90

39

45

Harmadik országok Kína kivételével

14 693

12 183

20 153

22 524

Index

100

83

137

153

Összes harmadik oszág

45 828

40 202

32 419

36 427

Index

100

88

71

79

Forrás: Eurostat

| (104) | A vizsgálati időszakban az Indiából származó behozatalok adták ki az Unióba irányuló behozatalok többségét (több mint 70 %-át). Miközben az indiai behozatalok a figyelembe vett időszak során több mint 22 %-kal megnőttek, addig az egyéb behozatalok ugyanezen időszak során több mint 20 %-kal csökkentek. Miközben az indiai behozatalok piaci részesedése 2,5 százalékponttal nőtt, addig az egyéb behozatalok piaci részesedése több mint 1 százalékponttal csökkent. Figyelembe véve a harmadik országokból származó behozatalok alacsony volumenét, továbbá azt, hogy volumen és piaci részesedés tekintetében visszaestek, semmi nem enged arra következtetni, hogy az egyéb behozatal okoz kárt az uniós gazdasági ágazatnak. |
| --- | --- |

(104)

A vizsgálati időszakban az Indiából származó behozatalok adták ki az Unióba irányuló behozatalok többségét (több mint 70 %-át). Miközben az indiai behozatalok a figyelembe vett időszak során több mint 22 %-kal megnőttek, addig az egyéb behozatalok ugyanezen időszak során több mint 20 %-kal csökkentek. Miközben az indiai behozatalok piaci részesedése 2,5 százalékponttal nőtt, addig az egyéb behozatalok piaci részesedése több mint 1 százalékponttal csökkent. Figyelembe véve a harmadik országokból származó behozatalok alacsony volumenét, továbbá azt, hogy volumen és piaci részesedés tekintetében visszaestek, semmi nem enged arra következtetni, hogy az egyéb behozatal okoz kárt az uniós gazdasági ágazatnak.

| (105) | Az exportáló gyártók állítása szerint az uniós gyártók egyike az érintett terméket kínai gyártólétesítményeiből hozta be, így saját magának okozott kárt. Ezen állítást alátámasztó bizonyíték nem található. A hiteles bizonyítékok tanúsága szerint az uniós gyártó kapcsolatban álló kínai gyártótól történő Unióba irányuló behozatala igen csekély volt. Ezenkívül a Kínából származó behozatal a figyelembe vett időszak alatt jelentősen csökkentek, piaci részesedésükből pedig több mint 2 százalékpontot veszítettek, így egyértelműen kizárható a kár okai közül. |
| --- | --- |

(105)

Az exportáló gyártók állítása szerint az uniós gyártók egyike az érintett terméket kínai gyártólétesítményeiből hozta be, így saját magának okozott kárt. Ezen állítást alátámasztó bizonyíték nem található. A hiteles bizonyítékok tanúsága szerint az uniós gyártó kapcsolatban álló kínai gyártótól történő Unióba irányuló behozatala igen csekély volt. Ezenkívül a Kínából származó behozatal a figyelembe vett időszak alatt jelentősen csökkentek, piaci részesedésükből pedig több mint 2 százalékpontot veszítettek, így egyértelműen kizárható a kár okai közül.

5.2.3.   Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye

| (106) | Az együttműködő uniós gyártók exportvolumene a következőképpen alakult a figyelembe vett időszak alatt:

  Az együttműködő uniós gyártók exportteljesítménye | 2011 | 2012 | 2013 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Exportmennyiség (index) | 100 | 78 | 116 | 130 |
| Átlagos exportár (index) | 100 | 108 | 104 | 99 |
| Forrás: kitöltött kérdőívek. |

(106)

Az együttműködő uniós gyártók exportvolumene a következőképpen alakult a figyelembe vett időszak alatt:

Az együttműködő uniós gyártók exportteljesítménye

2011

2012

2013

Vizsgálati időszak

Exportmennyiség (index)

100

78

116

130

Átlagos exportár (index)

100

108

104

99

Forrás: kitöltött kérdőívek.

| (107) | Az uniós gazdasági ágazat Unión kívüli értékesítései a figyelembe vett időszak alatt jelentősen, 30 %-kal megnőttek, miközben az átlagos eladási ár viszonylag stabil maradt. Következésképpen az Unión kívüli értékesítések valójában a kárt csökkentő tényezők. Az uniós gazdasági ágazat az Unión kívüli értékesítések növelése nélkül még hátrányosabb helyzetbe került volna. |
| --- | --- |

(107)

Az uniós gazdasági ágazat Unión kívüli értékesítései a figyelembe vett időszak alatt jelentősen, 30 %-kal megnőttek, miközben az átlagos eladási ár viszonylag stabil maradt. Következésképpen az Unión kívüli értékesítések valójában a kárt csökkentő tényezők. Az uniós gazdasági ágazat az Unión kívüli értékesítések növelése nélkül még hátrányosabb helyzetbe került volna.

5.2.4.   A helyettesítő termékek felől érkező verseny

| (108) | Az érdekelt felek állítása szerint kárt okoztak az erős versenyhelyzetet teremtő helyettesítő termékek, különösen a műanyag (polietilén [a továbbiakban: PE], polivinilklorid [a továbbiakban: PVC] és polipropilén [a továbbiakban: PP]) csövek. A kisebb átmérőjű műanyag csövek kezdeti egységenkénti ára sokkal alacsonyabb. Figyelembe véve azonban a karbantartási költségeket és a termék élettartamát, hosszú távon az érintett termék költségbeli előnyökkel bír. A műanyag csövek bizonyos mértékben versenykényszerbe hozzák az érintett terméket, különösen a kisebb átmérők esetén. A figyelembe vett időszak alatt azonban a műanyag csövek az alakítható csövektől nem nyertek el piaci részesedést, sőt, az alakítható csövek még vissza is szerezték piaci részesedésük egy részét a műanyag csövektől. Ezért valószínűtlen, hogy a műanyag helyettesítő termékek a figyelembe vett időszak alatt jelentős kárt okoztak volna. |
| --- | --- |

(108)

Az érdekelt felek állítása szerint kárt okoztak az erős versenyhelyzetet teremtő helyettesítő termékek, különösen a műanyag (polietilén [a továbbiakban: PE], polivinilklorid [a továbbiakban: PVC] és polipropilén [a továbbiakban: PP]) csövek. A kisebb átmérőjű műanyag csövek kezdeti egységenkénti ára sokkal alacsonyabb. Figyelembe véve azonban a karbantartási költségeket és a termék élettartamát, hosszú távon az érintett termék költségbeli előnyökkel bír. A műanyag csövek bizonyos mértékben versenykényszerbe hozzák az érintett terméket, különösen a kisebb átmérők esetén. A figyelembe vett időszak alatt azonban a műanyag csövek az alakítható csövektől nem nyertek el piaci részesedést, sőt, az alakítható csövek még vissza is szerezték piaci részesedésük egy részét a műanyag csövektől. Ezért valószínűtlen, hogy a műanyag helyettesítő termékek a figyelembe vett időszak alatt jelentős kárt okoztak volna.

5.3.   Az okozati összefüggésre vonatkozó következtetés

| (109) | Ideiglenesen megállapítást nyert, hogy okozati összefüggés áll fenn az uniós gyártók által elszenvedett kár és az érintett országból származó dömpingelt behozatal között. A dömpingelt behozatal miatt az uniós gyártók áraival szemben megvalósított alákínálás, másfelől az uniós gazdasági ágazat értékesítési és uniós piaci részesedési vesztesége között egyértelmű időbeli egybeesés állt fenn. Az Indiából származó dömpingelt behozatalra vonatkozó alákínálás az uniós gazdasági ágazat áraihoz képest a vizsgálati időszak során 34 %-os és 42,4 %-os volt. Ez az uniós gazdasági ágazatban igen alacsony jövedelmezőséghez vezetett. |
| --- | --- |

(109)

Ideiglenesen megállapítást nyert, hogy okozati összefüggés áll fenn az uniós gyártók által elszenvedett kár és az érintett országból származó dömpingelt behozatal között. A dömpingelt behozatal miatt az uniós gyártók áraival szemben megvalósított alákínálás, másfelől az uniós gazdasági ágazat értékesítési és uniós piaci részesedési vesztesége között egyértelmű időbeli egybeesés állt fenn. Az Indiából származó dömpingelt behozatalra vonatkozó alákínálás az uniós gazdasági ágazat áraihoz képest a vizsgálati időszak során 34 %-os és 42,4 %-os volt. Ez az uniós gazdasági ágazatban igen alacsony jövedelmezőséghez vezetett.

| (110) | A Bizottság megkülönböztette és szétválasztotta az uniós gazdasági ágazat helyzetét befolyásoló összes ismert tényező hatásait és a dömpingelt behozatal káros hatásait. A gazdasági válság és a felhasználás csökkenése a jelek szerint hozzájárult a figyelembe vett időszak kezdetén keletkező kárhoz, és elképzelhető, hogy a 2013. évben is hozzájárult ahhoz. A dömpingelt behozatalokra vonatkozó, az uniós gazdasági ágazat áraihoz képesti jelentős alákínálás nélkül azonban az uniós gazdasági ágazat helyzetét biztosan nem érhette volna ilyen mértékű hatás. Az értékesítések szintje nem zuhant volna, a kapacitáskihasználás magasabb, a jövedelmezőség pedig fenntarthatóbb lenne. Ezért a Bizottság ideiglenesen úgy ítélte meg, hogy a felhasználás visszaesése nem töri meg a dömpingelt behozatalok és a jelentős kár közötti ok-okozati összefüggést. |
| --- | --- |

(110)

A Bizottság megkülönböztette és szétválasztotta az uniós gazdasági ágazat helyzetét befolyásoló összes ismert tényező hatásait és a dömpingelt behozatal káros hatásait. A gazdasági válság és a felhasználás csökkenése a jelek szerint hozzájárult a figyelembe vett időszak kezdetén keletkező kárhoz, és elképzelhető, hogy a 2013. évben is hozzájárult ahhoz. A dömpingelt behozatalokra vonatkozó, az uniós gazdasági ágazat áraihoz képesti jelentős alákínálás nélkül azonban az uniós gazdasági ágazat helyzetét biztosan nem érhette volna ilyen mértékű hatás. Az értékesítések szintje nem zuhant volna, a kapacitáskihasználás magasabb, a jövedelmezőség pedig fenntarthatóbb lenne. Ezért a Bizottság ideiglenesen úgy ítélte meg, hogy a felhasználás visszaesése nem töri meg a dömpingelt behozatalok és a jelentős kár közötti ok-okozati összefüggést.

| (111) | A Bizottság ideiglenesen úgy ítélte meg, hogy a többi tekintetbe vett tényező, mint például a harmadik országokból származó behozatal, az uniós gazdasasági ágazat exportteljesítménye vagy a versenyhelyzetet teremtő helyettesítő termék, még az esetleges együttes hatásukat tekintetbe véve sem szünteti meg a fent megállapított ok-okozati összefüggést. |
| --- | --- |

(111)

A Bizottság ideiglenesen úgy ítélte meg, hogy a többi tekintetbe vett tényező, mint például a harmadik országokból származó behozatal, az uniós gazdasasági ágazat exportteljesítménye vagy a versenyhelyzetet teremtő helyettesítő termék, még az esetleges együttes hatásukat tekintetbe véve sem szünteti meg a fent megállapított ok-okozati összefüggést.

| (112) | A fentiek alapján a Bizottság az eljárás e szakaszában arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kárt az Indiából származó dömpingelt behozatal okozta, és a többi tényező – akár külön-külön, akár együttesen vizsgálva – nem befolyásolta ezt az okozati összefüggést. A kár főként az Unión belüli értékesítések visszaeséséből, az uniós gazdasági ágazat által elveszített piaci részesedésből, az alacsony kapacitáskihasználási arányból és az alacsony jövedelmezőségből adódik. |
| --- | --- |

(112)

A fentiek alapján a Bizottság az eljárás e szakaszában arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kárt az Indiából származó dömpingelt behozatal okozta, és a többi tényező – akár külön-külön, akár együttesen vizsgálva – nem befolyásolta ezt az okozati összefüggést. A kár főként az Unión belüli értékesítések visszaeséséből, az uniós gazdasági ágazat által elveszített piaci részesedésből, az alacsony kapacitáskihasználási arányból és az alacsony jövedelmezőségből adódik.

6.   AZ UNIÓS ÉRDEK

| (113) | Az alaprendelet 21. cikkének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, ellentétes lenne-e a dömpingellenes intézkedések bevezetése az Unió érdekeivel. Különös figyelemmel volt a kárt okozó dömping kereskedelmet torzító hatásai megszüntetésének és a hatékony verseny visszaállításának szükségességére. Az uniós érdek meghatározása az összes érintett érdek értékelésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazat, a forgalmazók, valamint az olyan végfelhasználók érdekeit is, mint a víz-, a csatornázási és az öntözési közszolgáltató vállalatok. |
| --- | --- |

(113)

Az alaprendelet 21. cikkének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, ellentétes lenne-e a dömpingellenes intézkedések bevezetése az Unió érdekeivel. Különös figyelemmel volt a kárt okozó dömping kereskedelmet torzító hatásai megszüntetésének és a hatékony verseny visszaállításának szükségességére. Az uniós érdek meghatározása az összes érintett érdek értékelésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazat, a forgalmazók, valamint az olyan végfelhasználók érdekeit is, mint a víz-, a csatornázási és az öntözési közszolgáltató vállalatok.

6.1.   Az uniós gazdasági ágazat érdeke

| (114) | Az uniós gazdasági ágazat gyártóüzemei Franciaországban, Németországban, Spanyolországban és Ausztriában találhatók. Az uniós gazdasági ágazat az érintett termék gyártása és értékesítése során közvetlenül több mint 2 400 alkalmazottat foglalkoztatott. Három gyártó közül kettő működött együtt a vizsgálattal. A nem együttműködő gyártó nem ellenezte a vizsgálat kezdeményezését. Amint azt a fentiek bizonyítják, a két együttműködő vállalatot a dömpingelt importok negatívan érintették, és jelentős károkat tapasztaltak. |
| --- | --- |

(114)

Az uniós gazdasági ágazat gyártóüzemei Franciaországban, Németországban, Spanyolországban és Ausztriában találhatók. Az uniós gazdasági ágazat az érintett termék gyártása és értékesítése során közvetlenül több mint 2 400 alkalmazottat foglalkoztatott. Három gyártó közül kettő működött együtt a vizsgálattal. A nem együttműködő gyártó nem ellenezte a vizsgálat kezdeményezését. Amint azt a fentiek bizonyítják, a két együttműködő vállalatot a dömpingelt importok negatívan érintették, és jelentős károkat tapasztaltak.

| (115) | Az ideiglenes dömpingellenes vámok kivetése várhatóan visszaállítja a tisztességes kereskedelmi feltételeket az uniós piacon, lehetővé teszi az uniós gyártók számára értékesítéseik növelését és az alacsony kapacitáskihasználási arány fokozását. Mindezek következtében az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége javulna, és megközelítené az ebben a tőkeigényes ágazatban szükséges szintet, továbbá elkerülhető lenne a foglalkoztatottság csökkenése. Nagyon valószínűnek tűnik, hogy az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete intézkedések hiányában tovább romlana. |
| --- | --- |

(115)

Az ideiglenes dömpingellenes vámok kivetése várhatóan visszaállítja a tisztességes kereskedelmi feltételeket az uniós piacon, lehetővé teszi az uniós gyártók számára értékesítéseik növelését és az alacsony kapacitáskihasználási arány fokozását. Mindezek következtében az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége javulna, és megközelítené az ebben a tőkeigényes ágazatban szükséges szintet, továbbá elkerülhető lenne a foglalkoztatottság csökkenése. Nagyon valószínűnek tűnik, hogy az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete intézkedések hiányában tovább romlana.

| (116) | Ennek megfelelően a Bizottság azt az ideiglenes következtetést vonja le, hogy a dömpingellenes vámok kivetése az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálná. |
| --- | --- |

(116)

Ennek megfelelően a Bizottság azt az ideiglenes következtetést vonja le, hogy a dömpingellenes vámok kivetése az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálná.

6.2.   A független importőrök, a forgalmazók, a felhasználók és az egyéb érdekelt felek érdeke

| (117) | Az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül egyetlen független importőr sem jelentkezett. Számos forgalmazó jelentkezett és fejtette ki véleményét. Ezek közül azonban igen kevesen nyújtottak be mélyebb elemzést lehetővé tévő, jobban alátámasztott adatokat. A vizsgálatban csupán néhány végfelhasználó vett részt. |
| --- | --- |

(117)

Az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül egyetlen független importőr sem jelentkezett. Számos forgalmazó jelentkezett és fejtette ki véleményét. Ezek közül azonban igen kevesen nyújtottak be mélyebb elemzést lehetővé tévő, jobban alátámasztott adatokat. A vizsgálatban csupán néhány végfelhasználó vett részt.

| (118) | Számos érdekelt fél (főként az uniós gazdasági ágazat termékeinek forgalmazói és a fémipari dolgozók szövetségei) támogatta a vizsgálatot, követelve a tisztességes verseny visszaállítását, hangot adva az uniós gazdasági ágazat hátrányos helyzete miatti sajnálatuknak, továbbá állítva, hogy adók kivetése nélkül lehetetlen meggátolni az uniós termelési kapacitás eltűnését és a munkahelyek elveszítését. |
| --- | --- |

(118)

Számos érdekelt fél (főként az uniós gazdasági ágazat termékeinek forgalmazói és a fémipari dolgozók szövetségei) támogatta a vizsgálatot, követelve a tisztességes verseny visszaállítását, hangot adva az uniós gazdasági ágazat hátrányos helyzete miatti sajnálatuknak, továbbá állítva, hogy adók kivetése nélkül lehetetlen meggátolni az uniós termelési kapacitás eltűnését és a munkahelyek elveszítését.

| (119) | Az érintett termék Indiából származó behozatalainak forgalmazói, valamint számos végfelhasználó, pl. a víz-, a csatornázási és az öntözési közszolgáltató vállalatok ellenezték az intézkedések bevezetését. Azon aggodalmuknak adtak hangot, mely szerint ha az intézkedések bevezetése miatt az Indiából származó behozatalok lecsökkennek, akkor az uniós piacon az SG PAM csoport kvázi-monopóliumi helyzetbe kerül, ami áremelkedéshez vezetne. Az SG PAM csoport az uniós piacon rendkívül erős pozíciót foglal el. Piaci hatalmát a jelek szerint azonban számos tényező ellensúlyozza. Először is, a tényleges versenyt két másik, szabad kapacitással rendelkező uniós gyártó biztosítja arra az estre, ha az SG PAM árai túl magasak lennének. |
| --- | --- |

(119)

Az érintett termék Indiából származó behozatalainak forgalmazói, valamint számos végfelhasználó, pl. a víz-, a csatornázási és az öntözési közszolgáltató vállalatok ellenezték az intézkedések bevezetését. Azon aggodalmuknak adtak hangot, mely szerint ha az intézkedések bevezetése miatt az Indiából származó behozatalok lecsökkennek, akkor az uniós piacon az SG PAM csoport kvázi-monopóliumi helyzetbe kerül, ami áremelkedéshez vezetne. Az SG PAM csoport az uniós piacon rendkívül erős pozíciót foglal el. Piaci hatalmát a jelek szerint azonban számos tényező ellensúlyozza. Először is, a tényleges versenyt két másik, szabad kapacitással rendelkező uniós gyártó biztosítja arra az estre, ha az SG PAM árai túl magasak lennének.

| (120) | Másodszor, létezik számos olyan harmadik országbeli (kínai, török, orosz és svájci) gyártó, amelyek már most is értékesítenek az EU piacán. Ezek értékesítési volumenei a figyelembe vett időszak alatt alacsonyak és csökkenőek voltak. Ennek az egyéb importőrök értékesítéseiben bekövetkező csökkenésnek a legfőbb oka azonban a jelek szerint az indiai gyártók agresszív piaci jelenléte volt. Az indiai dömpingárak jóval az összes többi jelentősebb importáló ország árainál alacsonyabbak voltak (Oroszország kivételével). Ha az uniós gazdasági ágazat egyoldalúan emeli az árakat, akkor elképzelhető, hogy rövid- és középtávon az egyéb országokból származó behozatalok mértéke megnő, tekintve, hogy ezek az exportőrök az Unió piacán már jelen vannak.

  Átlagos importár (EUR) | 2011 | 2012 | 2013 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| India | 665 | 703 | 659 | 651 |
| Kína | 955 | 1 014 | 1 059 | 1 054 |
| Svájc | 1 711 | 1 678 | 1 554 | 1 526 |
| Oroszország | 697 | 696 | 652 | 627 |
| Törökország | 1 246 | 1 544 | 1 272 | 1 010 |
| Forrás: Eurostat |

(120)

Másodszor, létezik számos olyan harmadik országbeli (kínai, török, orosz és svájci) gyártó, amelyek már most is értékesítenek az EU piacán. Ezek értékesítési volumenei a figyelembe vett időszak alatt alacsonyak és csökkenőek voltak. Ennek az egyéb importőrök értékesítéseiben bekövetkező csökkenésnek a legfőbb oka azonban a jelek szerint az indiai gyártók agresszív piaci jelenléte volt. Az indiai dömpingárak jóval az összes többi jelentősebb importáló ország árainál alacsonyabbak voltak (Oroszország kivételével). Ha az uniós gazdasági ágazat egyoldalúan emeli az árakat, akkor elképzelhető, hogy rövid- és középtávon az egyéb országokból származó behozatalok mértéke megnő, tekintve, hogy ezek az exportőrök az Unió piacán már jelen vannak.

Átlagos importár (EUR)

2011

2012

2013

Vizsgálati időszak

India

665

703

659

651

Kína

955

1 014

1 059

1 054

Svájc

1 711

1 678

1 554

1 526

Oroszország

697

696

652

627

Törökország

1 246

1 544

1 272

1 010

Forrás: Eurostat

6.3.   Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

| (121) | A fentiek alapján a Bizottság megállapította, hogy nem álltak fenn olyan kényszerítő okok, amelyek alapján az alakítható vasból készült csövek Indiából származó behozatalára vonatozó intézkedések bevezetése a vizsgálat e szakaszában nem szolgálja az Unió érdekét. Az uniós piacon belüli versenyre gyakorolt hatást azonban a Bizottság a benyújtandó további információk alapján tovább fogja vizsgálni a végleges szakaszban. |
| --- | --- |

(121)

A fentiek alapján a Bizottság megállapította, hogy nem álltak fenn olyan kényszerítő okok, amelyek alapján az alakítható vasból készült csövek Indiából származó behozatalára vonatozó intézkedések bevezetése a vizsgálat e szakaszában nem szolgálja az Unió érdekét. Az uniós piacon belüli versenyre gyakorolt hatást azonban a Bizottság a benyújtandó további információk alapján tovább fogja vizsgálni a végleges szakaszban.

7.   IDEIGLENES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

| (122) | A Bizottság dömpinggel, kárral, okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatban levont következtetései alapján ideiglenes intézkedéseket kell bevezetni annak megakadályozása érdekében, hogy a dömpingelt behozatal további kárt okozzon az uniós gazdasági ágazatnak. |
| --- | --- |

(122)

A Bizottság dömpinggel, kárral, okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatban levont következtetései alapján ideiglenes intézkedéseket kell bevezetni annak megakadályozása érdekében, hogy a dömpingelt behozatal további kárt okozzon az uniós gazdasági ágazatnak.

7.1.   A kár megszüntetéséhez szükséges szint (kárkülönbözet)

| (123) | Az intézkedések szintjének megállapításához a Bizottság először az uniós gazdasági ágazatot ért kár megszüntetéséhez szükséges vám összegét elemezte. |
| --- | --- |

(123)

Az intézkedések szintjének megállapításához a Bizottság először az uniós gazdasági ágazatot ért kár megszüntetéséhez szükséges vám összegét elemezte.

| (124) | A kár abban az esetben szűnne meg, ha az uniós gazdasági ágazat fedezni tudná az előállítási költségeit, és a hasonló termék uniós piacon történő értékesítése révén olyan adózás előtti nyereségre tudna szert tenni, amelyet egy ilyen típusú iparág az ágazatban szokásos versenyfeltételek mellett, vagyis dömpingelt behozatal nélkül ésszerűen elérhet. |
| --- | --- |

(124)

A kár abban az esetben szűnne meg, ha az uniós gazdasági ágazat fedezni tudná az előállítási költségeit, és a hasonló termék uniós piacon történő értékesítése révén olyan adózás előtti nyereségre tudna szert tenni, amelyet egy ilyen típusú iparág az ágazatban szokásos versenyfeltételek mellett, vagyis dömpingelt behozatal nélkül ésszerűen elérhet.

| (125) | A panaszban szereplő állítás szerint az iparág dömpingelt behozatalok nélkül 12 %-osnál magasabb jövedelmezőségre számít, mivel a figyelembe vett időszakot megelőző években ilyen jövedelmezőségi szintet ért el. Meg kell jegyezni, hogy a figyelembe vett időszakot megelőző években az uniós gazdasági ágazat értékesítései a 2007–2008. évi gazdasági fellendülés, továbbá az uniós kormányoknak a 2009. évi gazdasági válság hatásainak ellensúlyozását célzó, költségvetési élénkítő intézkedései miatt kivételesen magasak voltak. Ennélfogva ezek az évek nem tekinthetők az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségére jellemzőnek. A panaszos azt is állítja, hogy a kétszámjegyű jövedelmezőséget magas szintű kutatás-fejlesztési kiadások indokolják. A vizsgálat az intenzív kutatás-fejlesztési tevékenységnek kevés bizonyítékára derített fényt – az ilyen célokra legtöbbet kiadó uniós gyártó kutatás-fejlesztési kiadásai 2011-ben az árbevételnek még 2 %-át sem tették ki, a vizsgálati időszak alatt pedig még alacsonyabbak voltak. |
| --- | --- |

(125)

A panaszban szereplő állítás szerint az iparág dömpingelt behozatalok nélkül 12 %-osnál magasabb jövedelmezőségre számít, mivel a figyelembe vett időszakot megelőző években ilyen jövedelmezőségi szintet ért el. Meg kell jegyezni, hogy a figyelembe vett időszakot megelőző években az uniós gazdasági ágazat értékesítései a 2007–2008. évi gazdasági fellendülés, továbbá az uniós kormányoknak a 2009. évi gazdasági válság hatásainak ellensúlyozását célzó, költségvetési élénkítő intézkedései miatt kivételesen magasak voltak. Ennélfogva ezek az évek nem tekinthetők az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségére jellemzőnek. A panaszos azt is állítja, hogy a kétszámjegyű jövedelmezőséget magas szintű kutatás-fejlesztési kiadások indokolják. A vizsgálat az intenzív kutatás-fejlesztési tevékenységnek kevés bizonyítékára derített fényt – az ilyen célokra legtöbbet kiadó uniós gyártó kutatás-fejlesztési kiadásai 2011-ben az árbevételnek még 2 %-át sem tették ki, a vizsgálati időszak alatt pedig még alacsonyabbak voltak.

| (126) | Hasonló termékeket – egyes varrat nélküli rozsdamentes vas- vagy acélcsöveket (5), illetve egyes hegesztett vas- vagy ötvözetlen acél csöveket és csővezetékeket (6) – érintő vizsgálatok során a Bizottság úgy vélte, hogy a dömpingelt behozatal nélkül az 5 %-os haszonkulcs tekinthető annak a megfelelő szintnek, amelynek realizálását az uniós gazdasági ágazat a kárt okozó dömping hiányában elvárhatott volna. Az alakítható öntöttvasból készült csövek több tekintetben is hasonlóak a varrat nélküli rozsdamentes vas- vagy acélcsövekhez és a hegesztett vas- vagy ötvözetlen acél csővezetékekhez; előállítási költségeik jelentős részét a vas nyersanyag teszi ki, továbbá víz továbbítására is használhatók. Ezért a Bizottság ideiglenesen az alakítható csövek iparágára vonatkozóan is ésszerűnek tekintette az 5 %-os haszonkulcsot. |
| --- | --- |

(126)

Hasonló termékeket – egyes varrat nélküli rozsdamentes vas- vagy acélcsöveket (5), illetve egyes hegesztett vas- vagy ötvözetlen acél csöveket és csővezetékeket (6) – érintő vizsgálatok során a Bizottság úgy vélte, hogy a dömpingelt behozatal nélkül az 5 %-os haszonkulcs tekinthető annak a megfelelő szintnek, amelynek realizálását az uniós gazdasági ágazat a kárt okozó dömping hiányában elvárhatott volna. Az alakítható öntöttvasból készült csövek több tekintetben is hasonlóak a varrat nélküli rozsdamentes vas- vagy acélcsövekhez és a hegesztett vas- vagy ötvözetlen acél csővezetékekhez; előállítási költségeik jelentős részét a vas nyersanyag teszi ki, továbbá víz továbbítására is használhatók. Ezért a Bizottság ideiglenesen az alakítható csövek iparágára vonatkozóan is ésszerűnek tekintette az 5 %-os haszonkulcsot.

| (127) | A Bizottság ezt követően az együttműködő exportáló gyártók – az áralákínálás kiszámításához meghatározott – súlyozott átlagos importárának, valamint a mintába felvett uniós gyártók által az uniós piacon a vizsgálati időszakban értékesített hasonló termék kárt nem okozó, súlyozott átlagárának összehasonlítása alapján meghatározta a kár megszüntetéséhez szükséges szintet. Az ebből az összehasonlításból származó különbözetet a súlyozott átlagos CIF-importérték százalékában fejezték ki. |
| --- | --- |

(127)

A Bizottság ezt követően az együttműködő exportáló gyártók – az áralákínálás kiszámításához meghatározott – súlyozott átlagos importárának, valamint a mintába felvett uniós gyártók által az uniós piacon a vizsgálati időszakban értékesített hasonló termék kárt nem okozó, súlyozott átlagárának összehasonlítása alapján meghatározta a kár megszüntetéséhez szükséges szintet. Az ebből az összehasonlításból származó különbözetet a súlyozott átlagos CIF-importérték százalékában fejezték ki.

7.2.   Ideiglenes intézkedések

| (128) | Az Indiából származó alakítható öntöttvasból készült csövek behozatalára ideiglenes dömpingellenes intézkedéseket kell bevezetni az alaprendelet 7. cikke (2) bekezdésében foglalt alacsonyabb vám szabályának megfelelően. A Bizottság elvégezte a kárkülönbözetek és a dömpingkülönbözetek összehasonlítását. A vámok összegét a dömping- és a kárkülönbözetek közül az alacsonyabb szintjén kell rögzíteni. |
| --- | --- |

(128)

Az Indiából származó alakítható öntöttvasból készült csövek behozatalára ideiglenes dömpingellenes intézkedéseket kell bevezetni az alaprendelet 7. cikke (2) bekezdésében foglalt alacsonyabb vám szabályának megfelelően. A Bizottság elvégezte a kárkülönbözetek és a dömpingkülönbözetek összehasonlítását. A vámok összegét a dömping- és a kárkülönbözetek közül az alacsonyabb szintjén kell rögzíteni.

| (129) | A fentiek alapján az ideiglenes dömpingellenes vámtételek a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:









  Ország | Vállalat | Dömpingkülönbözet | Kárkülönbözet | Ideiglenes dömpingellenes vám |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| India | Jindal Saw Ltd | 31,2 % | 68 % | 31,2 % |
| Electrosteel Casting Ltd | 15,3 % | 59 % | 15,3 % |

(129)

A fentiek alapján az ideiglenes dömpingellenes vámtételek a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:

Ország

Vállalat

Dömpingkülönbözet

Kárkülönbözet

Ideiglenes dömpingellenes vám

India

Jindal Saw Ltd

31,2 %

68 %

31,2 %

Electrosteel Casting Ltd

15,3 %

59 %

15,3 %

| (130) | Az ebben a rendeletben meghatározott, egyes vállalatokra alkalmazandó egyedi dömpingellenes vámtételeket e vizsgálat eredményei alapján állapították meg. Ennek megfelelően a vámok az e vizsgálat során az e vállalatok tekintetében feltárt helyzetet tükrözik. E vámtételek kizárólag az érintett országból, vagyis Indiából származó és a megnevezett jogi személyek által előállított érintett termék behozatalára vonatkoznak. Az e rendelet rendelkező részében külön nem említett vállalatok – köztük a konkrétan említett vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatok – által gyártott importált érintett termékre a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtétel alkalmazandó. Esetükben az egyedi dömpingellenes vámtételek egyike sem alkalmazandó. |
| --- | --- |

(130)

Az ebben a rendeletben meghatározott, egyes vállalatokra alkalmazandó egyedi dömpingellenes vámtételeket e vizsgálat eredményei alapján állapították meg. Ennek megfelelően a vámok az e vizsgálat során az e vállalatok tekintetében feltárt helyzetet tükrözik. E vámtételek kizárólag az érintett országból, vagyis Indiából származó és a megnevezett jogi személyek által előállított érintett termék behozatalára vonatkoznak. Az e rendelet rendelkező részében külön nem említett vállalatok – köztük a konkrétan említett vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatok – által gyártott importált érintett termékre a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtétel alkalmazandó. Esetükben az egyedi dömpingellenes vámtételek egyike sem alkalmazandó.

| (131) | Ha a későbbiek folyamán valamely vállalat megváltoztatja a nevét, a vállalat kérheti ezen egyedi dömpingellenes vámtételek alkalmazását. A kérelmet a Bizottsághoz (7) kell intézni. A kérelemnek tartalmaznia kell az összes olyan releváns információt, amely alapján bizonyítható, hogy a változtatás nem érinti a vállalatnak a rá vonatkozó kedvezményes vámtételre való jogosultságát. Amennyiben a vállalat nevének megváltoztatása nem érinti a rá vonatkozó kedvezményes vámtételre való jogosultságát, a névváltoztatással kapcsolatos tájékoztató értesítés kerül közzétételre az Európai Unió Hivatalos Lapjában. |
| --- | --- |

(131)

Ha a későbbiek folyamán valamely vállalat megváltoztatja a nevét, a vállalat kérheti ezen egyedi dömpingellenes vámtételek alkalmazását. A kérelmet a Bizottsághoz (7) kell intézni. A kérelemnek tartalmaznia kell az összes olyan releváns információt, amely alapján bizonyítható, hogy a változtatás nem érinti a vállalatnak a rá vonatkozó kedvezményes vámtételre való jogosultságát. Amennyiben a vállalat nevének megváltoztatása nem érinti a rá vonatkozó kedvezményes vámtételre való jogosultságát, a névváltoztatással kapcsolatos tájékoztató értesítés kerül közzétételre az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

| (132) | A vámtételek közötti jelentős különbségből adódó, az intézkedések megkerülésére vonatkozó kockázat lehető legkisebbre csökkentése érdekében az egyedi dömpingellenes vámok alkalmazásának biztosításához különleges intézkedésekre van szükség. A vállalatoknak, amelyekre egyedi dömpingellenes vámok vonatkoznak, a tagállamok vámhatóságai felé érvényes kereskedelmi számlát kell bemutatniuk. A számlának meg kell felelnie e rendelet 1. cikkének (3) bekezdésében meghatározott követelményeknek. Amennyiben a behozatalt nem kíséri ilyen számla, akkor a „minden más vállalatra” megállapított dömpingellenes vámtétel alkalmazandó. |
| --- | --- |

(132)

A vámtételek közötti jelentős különbségből adódó, az intézkedések megkerülésére vonatkozó kockázat lehető legkisebbre csökkentése érdekében az egyedi dömpingellenes vámok alkalmazásának biztosításához különleges intézkedésekre van szükség. A vállalatoknak, amelyekre egyedi dömpingellenes vámok vonatkoznak, a tagállamok vámhatóságai felé érvényes kereskedelmi számlát kell bemutatniuk. A számlának meg kell felelnie e rendelet 1. cikkének (3) bekezdésében meghatározott követelményeknek. Amennyiben a behozatalt nem kíséri ilyen számla, akkor a „minden más vállalatra” megállapított dömpingellenes vámtétel alkalmazandó.

| (133) | A dömpingellenes vámok megfelelő végrehajtása érdekében a „minden más vállalatra” megállapított dömpingellenes vám nemcsak a vizsgálatban nem együttműködő exportáló gyártókra alkalmazandó, hanem azokra a gyártókra is, amelyek a vizsgálati időszak alatt nem exportáltak az Unióba. |
| --- | --- |

(133)

A dömpingellenes vámok megfelelő végrehajtása érdekében a „minden más vállalatra” megállapított dömpingellenes vám nemcsak a vizsgálatban nem együttműködő exportáló gyártókra alkalmazandó, hanem azokra a gyártókra is, amelyek a vizsgálati időszak alatt nem exportáltak az Unióba.

8.   ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

| (134) | A megfelelő ügyvitel érdekében a Bizottság fel fogja kérni az érdekelt feleket, hogy a megadott határidőn belül nyújtsák be írásbeli észrevételeiket, és/vagy kérjék a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásukat. |
| --- | --- |

(134)

A megfelelő ügyvitel érdekében a Bizottság fel fogja kérni az érdekelt feleket, hogy a megadott határidőn belül nyújtsák be írásbeli észrevételeiket, és/vagy kérjék a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásukat.

| (135) | Az ideiglenes vámok kivetésével kapcsolatban tett megállapítások ideiglenesek, és lehetséges, hogy ezeket a vizsgálat végleges szakaszában módosítják, |
| --- | --- |

(135)

Az ideiglenes vámok kivetésével kapcsolatban tett megállapítások ideiglenesek, és lehetséges, hogy ezeket a vizsgálat végleges szakaszában módosítják,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   Ideiglenes dömpingellenes vámot kell kivetni az Indiából származó, jelenleg az ex 7303 00 10 és ex 7303 00 90 KN-kód (7303001010, 7303009010 TARIC-kód) alá besorolt, alakítható öntöttvasból (más néven gömbgrafitos öntöttvasból) készült csövek behozatalára.

(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott és az alább felsorolt vállalatok által gyártott termék vámfizetés előtti, nettó, uniós határparitáson számított árára alkalmazandó ideiglenes dömpingellenes vámtételek a következők:

| Vállalat | Ideiglenes dömpingellenes vám | TARIC-kiegészítő kód |
| --- | --- | --- |
| Jindal Saw Ltd | 31,2 % | C054 |
| Electrosteel Casting Ltd | 15,3 % | C055 |
| Minden más vállalat | 31,2 % | C999 |

Vállalat

Ideiglenes dömpingellenes vám

TARIC-kiegészítő kód

Jindal Saw Ltd

31,2 %

C054

Electrosteel Casting Ltd

15,3 %

C055

Minden más vállalat

31,2 %

C999

(3)   A (2) bekezdésben említett vállalatok esetében meghatározott egyedi vámtétel alkalmazásának feltétele, hogy a tagállamok vámhatóságainak olyan érvényes kereskedelmi számlát mutassanak be, amelyen szerepel a számlát kiállító szervezet névvel és beosztással azonosított tisztviselőjének dátummal és aláírással ellátott, következőképpen megfogalmazott nyilatkozata: „Alulírott igazolom, hogy az e számla tárgyát képező, az Európai Unióba történő kivitelre értékesített alakítható öntöttvasból (más néven gömbgrafitos öntöttvasból) készült csöveket (volumen) a(z) (vállalat neve és címe) (TARIC-kiegészítő kód) állította elő Indiában. Kijelentem, hogy az e számlán megadott információk teljes körűek és helyesek.” Amennyiben ilyen számlát nem mutatnak be, úgy a „minden más vállalatra” érvényes vámtételt kell alkalmazni.

(4)   Az (1) bekezdésben említett termék Unión belüli szabad forgalomba bocsátásának feltétele az ideiglenes vám összegével megegyező vámbiztosíték nyújtása.

(5)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó megfelelő hatályos rendelkezések alkalmazandók.

2. cikk

(1)   Az érdekelt felek e rendelet hatálybalépésének időpontjától számított 25 naptári napon belül:

| a) | kérhetik azoknak a lényeges tényeknek és szempontoknak a nyilvánosságra hozatalát, amelyek alapján ezt a rendeletet elfogadták; |
| --- | --- |

a)

kérhetik azoknak a lényeges tényeknek és szempontoknak a nyilvánosságra hozatalát, amelyek alapján ezt a rendeletet elfogadták;

| b) | írásban benyújthatják észrevételeiket a Bizottságnak; és |
| --- | --- |

b)

írásban benyújthatják észrevételeiket a Bizottságnak; és

| c) | kérhetik a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásukat. |
| --- | --- |

c)

kérhetik a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásukat.

(2)   Az 1225/2009/EK rendelet 21. cikkének (4) bekezdésében említett felek az e rendelet hatálybalépésének időpontjától számított 25 naptári napon belül észrevételeket tehetnek az ideiglenes intézkedések alkalmazására vonatkozóan.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Az 1. cikket hat hónapig kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2015. szeptember 18-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

1

(2)  Értesítés az Indiából származó, alakítható öntöttvasból (más néven gömbgrafitos öntöttvasból) készült csövek behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megindításáról (HL C 461., 2014.12.20., 35. o.).

2

(3)  Értesítés az Indiából származó, alakítható öntöttvasból (más néven gömbgrafitos öntöttvasból) készült csövek behozatalára vonatkozó szubvencióellenes eljárás megindításáról (HL C 83., 2015.3.11., 4. o.).

3

(4)  A Tanács 2003. május 26-i 930/2003/EK rendelete a Norvégiából származó tenyésztett lazac behozatalát érintő dömping- és szubvencióellenes, valamint a Chiléből és a Feröer szigetekről származó tenyésztett lazac behozatalát érintő dömpingellenes eljárások megszüntetéséről (HL L 133., 2003.5.29., 1. o.), és a Tanács 2006. június 27-i 954/2006/EK rendelete a Horvátországból, Romániából, Oroszországból és Ukrajnából származó, egyes varrat nélküli vas- és acélcsövek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről, a 2320/97/EK és a 348/2000/EK tanácsi rendeletek hatályon kívül helyezéséről, a többek között Oroszországból és Romániából származó, egyes varrat nélküli vas- és ötvözetlen acélcsövek behozatalára vonatkozó dömpingellenes vámok időközi és intézkedés megszűnésére irányuló felülvizsgálatának megszüntetéséről és a többek között Oroszországból és Romániából, valamint Horvátországból és Ukrajnából származó egyes varrat nélküli vas- és ötvözetlen acélcsövek behozatalára kivetett dömpingellenes vámok időközi felülvizsgálatának megszüntetéséről (HL L 175., 2006.6.29., 4. o.).

4

(5)  HL L 336., 2011.12.20., 6. o.

5

(6)  HL L 343., 2008.12.19., 1. o.

6

(7)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Bruxelles/Brussel, Belgique/België.

7

---

| 19.9.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 244/45 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 244/45

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/1560 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2015. szeptember 18.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a 922/72/EGK, a 234/79/EK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(2)

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2015. szeptember 18-én.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Jerzy PLEWA

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

1

(2)  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | MA | 158,0 |
| MK | 49,2 |
| TR | 78,0 |
| XS | 48,7 |
| ZZ | 83,5 |
| 0707 00 05 | AR | 98,4 |
| TR | 126,8 |
| ZZ | 112,6 |
| 0709 93 10 | TR | 128,2 |
| ZZ | 128,2 |
| 0805 50 10 | AR | 140,7 |
| BO | 144,3 |
| CL | 134,2 |
| UY | 138,2 |
| ZA | 129,0 |
| ZZ | 137,3 |
| 0806 10 10 | EG | 170,8 |
| TR | 132,2 |
| ZZ | 151,5 |
| 0808 10 80 | AR | 104,4 |
| BR | 70,7 |
| CL | 171,9 |
| NZ | 134,3 |
| US | 113,3 |
| ZA | 135,2 |
| ZZ | 121,6 |
| 0808 30 90 | AR | 132,1 |
| CL | 148,3 |
| CN | 96,7 |
| TR | 120,0 |
| ZA | 106,4 |
| ZZ | 120,7 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | MK | 68,9 |
| TR | 157,6 |
| ZZ | 113,3 |
| 0809 40 05 | BA | 53,5 |
| MK | 53,6 |
| XS | 61,9 |
| ZZ | 56,3 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

MA

158,0

MK

49,2

TR

78,0

XS

48,7

ZZ

83,5

0707 00 05

AR

98,4

TR

126,8

ZZ

112,6

0709 93 10

TR

128,2

ZZ

128,2

0805 50 10

AR

140,7

BO

144,3

CL

134,2

UY

138,2

ZA

129,0

ZZ

137,3

0806 10 10

EG

170,8

TR

132,2

ZZ

151,5

0808 10 80

AR

104,4

BR

70,7

CL

171,9

NZ

134,3

US

113,3

ZA

135,2

ZZ

121,6

0808 30 90

AR

132,1

CL

148,3

CN

96,7

TR

120,0

ZA

106,4

ZZ

120,7

0809 30 10, 0809 30 90

MK

68,9

TR

157,6

ZZ

113,3

0809 40 05

BA

53,5

MK

53,6

XS

61,9

ZZ

56,3

---

(1)  Az országoknak a Közösség harmadik országokkal folytatott külkereskedelmére vonatkozó statisztikáról szóló 471/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az országok és területek nómenklatúrájának frissítése tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2012. november 27-i 1106/2012/EU bizottsági rendeletben (HL L 328., 2012.11.28., 7. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

| 19.9.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 244/47 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 244/47

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/1561 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2015. szeptember 18.)

az Amerikai Egyesült Államokból származó baromfihúsra vonatkozóan az 536/2007/EK rendelettel megnyitott vámkontingens keretében a 2016. január 1-jétőlmárcius 31-ig terjedő alidőszakra megállapított mennyiséghez hozzáadandó mennyiségek meghatározásáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 188. cikke (2) és (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 536/2007/EK bizottsági rendelet (2) éves vámkontingenst nyitott meg az Amerikai Egyesült Államokból származó baromfihús-ágazati termékek behozatalára vonatkozóan. |
| --- | --- |

(1)

Az 536/2007/EK bizottsági rendelet (2) éves vámkontingenst nyitott meg az Amerikai Egyesült Államokból származó baromfihús-ágazati termékek behozatalára vonatkozóan.

| (2) | A 2015. szeptember 1. és 7. között a 2015. október 1-jétőldecember 31-ig terjedő alidőszakra benyújtott behozataliengedély-kérelmek a rendelkezésre állónál kisebb mennyiségre vonatkoznak. Ezért helyénvaló meghatározni azokat a mennyiségeket, amelyekre nem nyújtottak be kérelmet, és e mennyiségeket hozzá kell adni a következő kontingens-alidőszakra megállapított mennyiségekhez. |
| --- | --- |

(2)

A 2015. szeptember 1. és 7. között a 2015. október 1-jétőldecember 31-ig terjedő alidőszakra benyújtott behozataliengedély-kérelmek a rendelkezésre állónál kisebb mennyiségre vonatkoznak. Ezért helyénvaló meghatározni azokat a mennyiségeket, amelyekre nem nyújtottak be kérelmet, és e mennyiségeket hozzá kell adni a következő kontingens-alidőszakra megállapított mennyiségekhez.

| (3) | Az intézkedés hatékonyságának biztosítása érdekében indokolt, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(3)

Az intézkedés hatékonyságának biztosítása érdekében indokolt, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Azok a mennyiségek, amelyekre az 536/2007/EK rendelet alapján nem nyújtottak be behozataliengedély-kérelmet, és amelyeket ezért hozzá kell adni a 2016. január 1-jétőlmárcius 31-ig terjedő alidőszakra megállapított mennyiségekhez, e rendelet mellékletében szerepelnek.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2015. szeptember 18-án.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Jerzy PLEWA

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

1

(2)  A Bizottság 2007. május 15-i 536/2007/EK rendelete az Amerikai Egyesült Államok részére a baromfihúsra vonatkozóan kiutalt vámkontingens megnyitásáról és kezeléséről (HL L 128., 2007.5.16., 6. o.).

2

---

MELLÉKLET

| Tételszám | A 2016. január 1-jétőlmárcius 31-ig terjedő alidőszakra rendelkezésre álló mennyiségekhez hozzáadandó, nem kérelmezett mennyiségek
  (kg-ban) |
| --- | --- |
| 09.4169 | 10 672 500 |

Tételszám

A 2016. január 1-jétőlmárcius 31-ig terjedő alidőszakra rendelkezésre álló mennyiségekhez hozzáadandó, nem kérelmezett mennyiségek

(kg-ban)

09.4169

10 672 500

---

| 19.9.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 244/49 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 244/49

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/1562 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2015. szeptember 18.)

a tojás- és tojásfehérje-ágazatra vonatkozóan az 539/2007/EK rendelettel megnyitott vámkontingensek keretében a 2016. január 1-jétőlmárcius 31-ig terjedő alidőszakra megállapított mennyiséghez hozzáadandó mennyiségek meghatározásáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 188. cikke (2) és (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 539/2007/EK bizottsági rendelet (2) éves vámkontingenseket nyitott meg a tojás- és tojásfehérje-ágazati termékek behozatalára vonatkozóan. |
| --- | --- |

(1)

Az 539/2007/EK bizottsági rendelet (2) éves vámkontingenseket nyitott meg a tojás- és tojásfehérje-ágazati termékek behozatalára vonatkozóan.

| (2) | A 2015. szeptember 1. és 7. között a 2015. október 1-jétőldecember 31-ig terjedő alidőszakra benyújtott behozataliengedély-kérelmek a rendelkezésre állónál kisebb mennyiségre vonatkoznak. Ezért helyénvaló meghatározni azokat a mennyiségeket, amelyekre nem nyújtottak be kérelmet, és e mennyiségeket hozzá kell adni a következő kontingens-alidőszakra megállapított mennyiségekhez. |
| --- | --- |

(2)

A 2015. szeptember 1. és 7. között a 2015. október 1-jétőldecember 31-ig terjedő alidőszakra benyújtott behozataliengedély-kérelmek a rendelkezésre állónál kisebb mennyiségre vonatkoznak. Ezért helyénvaló meghatározni azokat a mennyiségeket, amelyekre nem nyújtottak be kérelmet, és e mennyiségeket hozzá kell adni a következő kontingens-alidőszakra megállapított mennyiségekhez.

| (3) | Az intézkedés hatékonyságának biztosítása érdekében indokolt, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(3)

Az intézkedés hatékonyságának biztosítása érdekében indokolt, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Azok a mennyiségek, amelyekre az 539/2007/EK rendelet alapján nem nyújtottak be behozataliengedély-kérelmet, és amelyeket ezért hozzá kell adni a 2016. január 1-jétőlmárcius 31-ig terjedő alidőszakra megállapított mennyiségekhez, e rendelet mellékletében szerepelnek.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetése napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2015. szeptember 18-án.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Jerzy PLEWA

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

1

(2)  A Bizottság 2007. május 15-i 539/2007/EK rendelete a tojáságazatra és a tojásfehérjére vonatkozó vámkontingensek megnyitásáról és kezeléséről (HL L 128., 2007.5.16., 19. o.).

2

---

MELLÉKLET

| Tételszám | A 2016. január 1-jétőlmárcius 31-ig terjedő alidőszakra rendelkezésre álló mennyiségekhez hozzáadandó, nem kérelmezett mennyiségek
  (kg-ban, héjastojás-egyenértékben) |
| --- | --- |
| 09.4015 | 67 500 000 |
| 09.4401 | 1 815 000 |
| 09.4402 | 6 005 000 |

Tételszám

A 2016. január 1-jétőlmárcius 31-ig terjedő alidőszakra rendelkezésre álló mennyiségekhez hozzáadandó, nem kérelmezett mennyiségek

(kg-ban, héjastojás-egyenértékben)

09.4015

67 500 000

09.4401

1 815 000

09.4402

6 005 000

---

| 19.9.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 244/51 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 244/51

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/1563 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2015. szeptember 18.)

az Ukrajnából származó baromfihúsra vonatkozóan a 413/2014/EU végrehajtási rendelettel megnyitott vámkontingensek keretében 2015. szeptember 1. és 7. között benyújtott behozataliengedély-kérelmekben szereplő mennyiségekre alkalmazandó elosztási együttható megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 188. cikke (1) és (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 413/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (2) éves vámkontingenseket nyitott meg az Ukrajnából származó baromfihús-ágazati termékek behozatalára vonatkozóan. |
| --- | --- |

(1)

A 413/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (2) éves vámkontingenseket nyitott meg az Ukrajnából származó baromfihús-ágazati termékek behozatalára vonatkozóan.

| (2) | A 2015. szeptember 1. és 7. között a 2015. október 1-jétőldecember 31-ig terjedő alidőszakra benyújtott behozataliengedély-kérelmek a 09.4273 tételszámú vámkontingens esetében a rendelkezésre állónál nagyobb mennyiségre vonatkoznak. Ezért helyénvaló az igényelt mennyiségekre alkalmazandó, az 1301/2006/EK bizottsági rendelet (3) 7. cikke (2) bekezdésével együtt értelmezett 6. cikke (3) bekezdésének megfelelően kiszámított elosztási együttható rögzítésével meghatározni, hogy a behozatali engedélyek milyen mennyiségekre bocsáthatók ki. |
| --- | --- |

(2)

A 2015. szeptember 1. és 7. között a 2015. október 1-jétőldecember 31-ig terjedő alidőszakra benyújtott behozataliengedély-kérelmek a 09.4273 tételszámú vámkontingens esetében a rendelkezésre állónál nagyobb mennyiségre vonatkoznak. Ezért helyénvaló az igényelt mennyiségekre alkalmazandó, az 1301/2006/EK bizottsági rendelet (3) 7. cikke (2) bekezdésével együtt értelmezett 6. cikke (3) bekezdésének megfelelően kiszámított elosztási együttható rögzítésével meghatározni, hogy a behozatali engedélyek milyen mennyiségekre bocsáthatók ki.

| (3) | Az intézkedés hatékonyságának biztosítása érdekében indokolt, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(3)

Az intézkedés hatékonyságának biztosítása érdekében indokolt, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 413/2014/EU végrehajtási rendelet alapján a 2015. október 1-jétőldecember 31-ig terjedő alidőszakra benyújtott behozataliengedély-kérelmekben szereplő mennyiségekre az e rendelet mellékletében megállapított elosztási együtthatót kell alkalmazni.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2015. szeptember 18-án.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Jerzy PLEWA

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

1

(2)  A Bizottság 2014. április 23-i 413/2014/EU végrehajtási rendelete az Ukrajnából származó baromfihúsra vonatkozó uniós behozatali vámkontingensek megnyitásáról és kezeléséről (HL L 121., 2014.4.24., 37. o.).

2

(3)  A Bizottság 2006. augusztus 31-i 1301/2006/EK rendelete az importengedélyek rendszere alá tartozó mezőgazdasági termékek behozatali vámkontingenseinek kezelésére vonatkozó közös szabályok megállapításáról (HL L 238., 2006.9.1., 13. o.).

3

---

MELLÉKLET

| Tételszám | A 2015. október 1-jétőldecember 31-ig tartó alidőszakra benyújtott kérelmekre alkalmazandó elosztási együttható
  (%) |
| --- | --- |
| 09.4273 | 2,712456 |
| 09.4274 | — |

Tételszám

A 2015. október 1-jétőldecember 31-ig tartó alidőszakra benyújtott kérelmekre alkalmazandó elosztási együttható

(%)

09.4273

2,712456

09.4274

—

---

| 19.9.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 244/53 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 244/53

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/1564 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2015. szeptember 18.)

a sertéshúságazatra vonatkozóan a 442/2009/EK rendelettel megnyitott vámkontingensek keretében a 2016. január 1-jétőlmárcius 31-ig terjedő alidőszakra megállapított mennyiséghez hozzáadandó mennyiségek meghatározásáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 188. cikke (2) és (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 442/2009/EK bizottsági rendelet (2) éves vámkontingenseket nyitott meg a sertéshús-ágazati termékek behozatalára vonatkozóan. Az említett rendelet I. mellékletének B. részében felsorolt kontingensek kezelése a kérelmek egyidejű vizsgálatának módszere szerint történik. |
| --- | --- |

(1)

A 442/2009/EK bizottsági rendelet (2) éves vámkontingenseket nyitott meg a sertéshús-ágazati termékek behozatalára vonatkozóan. Az említett rendelet I. mellékletének B. részében felsorolt kontingensek kezelése a kérelmek egyidejű vizsgálatának módszere szerint történik.

| (2) | A 2015. szeptember 1. és 7. között a 2015. október 1-jétőldecember 31-ig terjedő alidőszakra benyújtott behozataliengedély-kérelmek a rendelkezésre állónál kisebb mennyiségre vonatkoznak. Ezért helyénvaló meghatározni azokat a mennyiségeket, amelyekre nem nyújtottak be kérelmet, és e mennyiségeket hozzá kell adni a következő kontingens-alidőszakra megállapított mennyiségekhez. |
| --- | --- |

(2)

A 2015. szeptember 1. és 7. között a 2015. október 1-jétőldecember 31-ig terjedő alidőszakra benyújtott behozataliengedély-kérelmek a rendelkezésre állónál kisebb mennyiségre vonatkoznak. Ezért helyénvaló meghatározni azokat a mennyiségeket, amelyekre nem nyújtottak be kérelmet, és e mennyiségeket hozzá kell adni a következő kontingens-alidőszakra megállapított mennyiségekhez.

| (3) | Az intézkedés hatékonyságának biztosítása érdekében indokolt, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(3)

Az intézkedés hatékonyságának biztosítása érdekében indokolt, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Azok a mennyiségek, amelyekre a 442/2009/EK rendelet alapján nem nyújtottak be behozataliengedély-kérelmet, és amelyeket ezért hozzá kell adni a 2016. január 1-jétőlmárcius 31-ig terjedő alidőszakra megállapított mennyiségekhez, e rendelet mellékletében szerepelnek.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2015. szeptember 18-án.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Jerzy PLEWA

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

1

(2)  A Bizottság 2009. május 27-i 442/2009/EK rendelete a sertéshúságazatra vonatkozó közösségi vámkontingensek megnyitásáról és kezeléséről (HL L 129., 2009.5.28., 13. o.).

2

---

MELLÉKLET

| Tételszám | A 2016. január 1-jétől március 31-ig terjedő alidőszakra rendelkezésre álló mennyiségekhez hozzáadandó, nem kérelmezett mennyiségek
  (kg-ban) |
| --- | --- |
| 09.4038 | 17 097 500 |
| 09.4170 | 2 461 000 |
| 09.4204 | 2 312 000 |

Tételszám

A 2016. január 1-jétől március 31-ig terjedő alidőszakra rendelkezésre álló mennyiségekhez hozzáadandó, nem kérelmezett mennyiségek

(kg-ban)

09.4038

17 097 500

09.4170

2 461 000

09.4204

2 312 000

---

HATÁROZATOK

| 19.9.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 244/55 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 244/55

---

A TANÁCS (EU) 2015/1565 HATÁROZATA

(2015. szeptember 14.)

a Venezuelai Bolivári Köztársaság lobogója alatt közlekedő hajók részére a Francia Guyana partjainál húzódó kizárólagos gazdasági övezet uniós vizein halászati lehetőségek engedélyezéséről szóló nyilatkozatnak az Európai Unió nevében történő jóváhagyásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikke (2) bekezdésére, összefüggésben 218. cikke (6) bekezdése a) pontjának v. alpontjával,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Parlament egyetértésére,

mivel:

| (1) | A Venezuelai Bolivári Köztársaság lobogója alatt közlekedő halászhajók – a halászati erőforrások védelmére és kezelésére vonatkozó, jogilag kötelező erejű uniós aktusok tiszteletben tartásával – évtizedek óta tevékenységet folytatnak a Francia Guyana partjainál húzódó kizárólagos gazdasági övezet uniós vizein. |
| --- | --- |

(1)

A Venezuelai Bolivári Köztársaság lobogója alatt közlekedő halászhajók – a halászati erőforrások védelmére és kezelésére vonatkozó, jogilag kötelező erejű uniós aktusok tiszteletben tartásával – évtizedek óta tevékenységet folytatnak a Francia Guyana partjainál húzódó kizárólagos gazdasági övezet uniós vizein.

| (2) | Francia Guyana feldolgozóipara nagymértékben e halászhajók kirakodásaira épül, ezért biztosítani kell e műveletek folytonosságát. |
| --- | --- |

(2)

Francia Guyana feldolgozóipara nagymértékben e halászhajók kirakodásaira épül, ezért biztosítani kell e műveletek folytonosságát.

| (3) | E határozat a 2012/19/EU tanácsi határozat (1) helyébe lép, amelyet a Bíróság 2014. november 26-i ítéletével (2) megsemmisített, annak joghatásait mindazonáltal a Bíróság az új határozat ésszerű időn belül történő hatálybalépéséig fenntartotta. Mivel a nyilatkozatról a Venezuelai Bolivári Köztársaságot már értesítették, nincs szükség arra vonatkozóan újabb értesítés küldésére, |
| --- | --- |

(3)

E határozat a 2012/19/EU tanácsi határozat (1) helyébe lép, amelyet a Bíróság 2014. november 26-i ítéletével (2) megsemmisített, annak joghatásait mindazonáltal a Bíróság az új határozat ésszerű időn belül történő hatálybalépéséig fenntartotta. Mivel a nyilatkozatról a Venezuelai Bolivári Köztársaságot már értesítették, nincs szükség arra vonatkozóan újabb értesítés küldésére,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Venezuelai Bolivári Köztársaságnak címzett, a Venezuelai Bolivári Köztársaság lobogója alatt közlekedő halászhajók részére a Francia Guyana partjainál húzódó kizárólagos gazdasági övezet uniós vizein halászati lehetőségek engedélyezéséről szóló nyilatkozatot (a továbbiakban: nyilatkozat) a Tanács az Európai Unió nevében jóváhagyja.

A nyilatkozat szövegét csatolták e határozathoz.

2. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2015. szeptember 14-én.

a Tanács részéről

az elnök

J. ASSELBORN

---

(1)  A Tanács 2012/19/EU határozata (2011. december 16.) a Venezuelai Bolivári Köztársaság lobogója alatt közlekedő hajók részére a Francia Guyana partjainál húzódó kizárólagos gazdasági övezet uniós vizein halászati lehetőségek engedélyezéséről szóló nyilatkozatnak az Európai Unió nevében történő jóváhagyásáról (HL L 6., 2012.1.10., 8. o.).

1

(2)  A C-103/12. és C-165/12. sz., Európai Parlament és Bizottság kontra Tanács egyesített ügyek.

2

---

A Venezuelai Bolivári Köztársaságnak címzett nyilatkozat a Venezuelai Bolivári Köztársaság lobogója alatt közlekedő hajók részére a Francia Guyana partjainál húzódó kizárólagos gazdasági övezet uniós vizein halászati lehetőségek engedélyezéséről

| 1. | Az Európai Unió a Venezuelai Bolivári Köztársaság lobogója alatt közlekedő, korlátozott számú halászhajó számára arra vonatkozó halászati engedélyt ad ki, hogy az e nyilatkozatban meghatározott feltételek mellett halászatot folytassanak a Francia Guyana partjainál húzódó kizárólagos gazdasági övezet azon részén, amely az alapvonalaktól számított 12 tengeri mérföld széles sávon túl húzódik. |
| --- | --- |

1.

Az Európai Unió a Venezuelai Bolivári Köztársaság lobogója alatt közlekedő, korlátozott számú halászhajó számára arra vonatkozó halászati engedélyt ad ki, hogy az e nyilatkozatban meghatározott feltételek mellett halászatot folytassanak a Francia Guyana partjainál húzódó kizárólagos gazdasági övezet azon részén, amely az alapvonalaktól számított 12 tengeri mérföld széles sávon túl húzódik.

| 2. | A közösségi halászhajók közösségi vizeken kívül folytatott halászati tevékenységeinek engedélyezéséről és a harmadik országok hajóinak közösségi vizekhez való hozzáféréséről szóló, 2008. szeptember 29-i 1006/2008/EK tanácsi rendelet (1) 22. cikkével összhangban a Venezuelai Bolivári Köztársaság lobogója alatt közlekedő, engedéllyel rendelkező halászhajóknak az 1. pontban említett övezetben végzett halászat során meg kell felelniük az Európai Unió közös halászati politikája rendelkezéseinek az állományvédelmi és ellenőrzési intézkedések tekintetében, valamint az említett területen végzett halászati tevékenységekre irányadó egyéb európai uniós rendelkezéseknek. |
| --- | --- |

2.

A közösségi halászhajók közösségi vizeken kívül folytatott halászati tevékenységeinek engedélyezéséről és a harmadik országok hajóinak közösségi vizekhez való hozzáféréséről szóló, 2008. szeptember 29-i 1006/2008/EK tanácsi rendelet (1) 22. cikkével összhangban a Venezuelai Bolivári Köztársaság lobogója alatt közlekedő, engedéllyel rendelkező halászhajóknak az 1. pontban említett övezetben végzett halászat során meg kell felelniük az Európai Unió közös halászati politikája rendelkezéseinek az állományvédelmi és ellenőrzési intézkedések tekintetében, valamint az említett területen végzett halászati tevékenységekre irányadó egyéb európai uniós rendelkezéseknek.

| 3. | Nevezetesen a Venezuelai Bolivári Köztársaság lobogója alatt közlekedő, engedéllyel rendelkező halászhajók kötelesek tiszteletben tartani egyebek mellett a halállományok halászhatóságát, az engedéllyel rendelkező halászhajók maximális számát és a francia guyanai kikötőkben kirakodott fogások arányát meghatározó, vonatkozó európai uniós szabályokat és előírásokat. |
| --- | --- |

3.

Nevezetesen a Venezuelai Bolivári Köztársaság lobogója alatt közlekedő, engedéllyel rendelkező halászhajók kötelesek tiszteletben tartani egyebek mellett a halállományok halászhatóságát, az engedéllyel rendelkező halászhajók maximális számát és a francia guyanai kikötőkben kirakodott fogások arányát meghatározó, vonatkozó európai uniós szabályokat és előírásokat.

| 4. | Azon jog sérelme nélkül, amely szerint visszavonható a Venezuelai Bolivári Köztársaság lobogója alatt közlekedő egyes halászhajók számára kiadott engedély, amennyiben azok nem tartják tiszteletben a vonatkozó európai uniós szabályokat vagy előírásokat, az Európai Unió egyoldalú nyilatkozat útján bármikor visszavonhatja a halászati lehetőségek engedélyezésére vonatkozóan e nyilatkozatban kifejezett kötelezettségvállalását. |
| --- | --- |

4.

Azon jog sérelme nélkül, amely szerint visszavonható a Venezuelai Bolivári Köztársaság lobogója alatt közlekedő egyes halászhajók számára kiadott engedély, amennyiben azok nem tartják tiszteletben a vonatkozó európai uniós szabályokat vagy előírásokat, az Európai Unió egyoldalú nyilatkozat útján bármikor visszavonhatja a halászati lehetőségek engedélyezésére vonatkozóan e nyilatkozatban kifejezett kötelezettségvállalását.

---

(1)  HL L 286., 2008.10.29., 33. o.

---

| 19.9.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 244/58 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 244/58

---

A TAGÁLLAMOK KORMÁNYAI KÉPVISELŐINEK (EU, EURATOM) 2015/1566 HATÁROZATA

(2015. szeptember 16.)

a Bíróság négy bírájának és egy főtanácsnokának kinevezéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TAGÁLLAMAI KORMÁNYAINAK KÉPVISELŐI,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 19. cikkére,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 253. és 255. cikkére,

tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 106a. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | 2015. október 6-án lejár a Bíróság tizennégy bírájának és négy főtanácsnokának hivatali ideje. Emellett a 2013/336/EU tanácsi határozat (1) értelmében a Bíróság főtanácsnokainak száma 2015. október 7-i hatállyal tizenegyre emelkedik. Ezért dönteni kell a 2015. október 7-től2021. október 6-ig terjedő időszakra történő kinevezésekről. |
| --- | --- |

(1)

2015. október 6-án lejár a Bíróság tizennégy bírájának és négy főtanácsnokának hivatali ideje. Emellett a 2013/336/EU tanácsi határozat (1) értelmében a Bíróság főtanácsnokainak száma 2015. október 7-i hatállyal tizenegyre emelkedik. Ezért dönteni kell a 2015. október 7-től2021. október 6-ig terjedő időszakra történő kinevezésekről.

| (2) | Az érintett kormányok javasolták Marko ILEŠIČ és Camelia TOADER megbízatásának megújítását a Bíróság bírájaként. Javasolták továbbá Eugene REGAN és Mihail VILARASZ kinevezését a Bíróság bírájává Emellett javasolták Manuel CAMPOS SÁNCHEZ-BORDONA kinevezését a Bíróság főtanácsnokává. |
| --- | --- |

(2)

Az érintett kormányok javasolták Marko ILEŠIČ és Camelia TOADER megbízatásának megújítását a Bíróság bírájaként. Javasolták továbbá Eugene REGAN és Mihail VILARASZ kinevezését a Bíróság bírájává Emellett javasolták Manuel CAMPOS SÁNCHEZ-BORDONA kinevezését a Bíróság főtanácsnokává.

| (3) | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 255. cikke alapján létrehozott bizottság véleményt nyilvánított arról, hogy Marko ILEŠIČ, Camelia TOADER, Eugene REGAN és Mihail VILARASZ alkalmas-e a bírói feladatoknak a Bíróságon történő ellátására, illetve hogy Manuel CAMPOS SÁNCHEZ-BORDONA alkalmas-e a főtanácsnoki feladatoknak a Bíróságon történő ellátására, |
| --- | --- |

(3)

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 255. cikke alapján létrehozott bizottság véleményt nyilvánított arról, hogy Marko ILEŠIČ, Camelia TOADER, Eugene REGAN és Mihail VILARASZ alkalmas-e a bírói feladatoknak a Bíróságon történő ellátására, illetve hogy Manuel CAMPOS SÁNCHEZ-BORDONA alkalmas-e a főtanácsnoki feladatoknak a Bíróságon történő ellátására,

ELFOGADTÁK EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A tagállamok kormányainak képviselői a 2015. október 7-től2021. október 6-ig tartó időszakra az alábbi személyeket a Bíróság bírájává nevezik ki:

| — | Marko ILEŠIČ, |
| --- | --- |

—

Marko ILEŠIČ,

| — | Eugene REGAN, |
| --- | --- |

—

Eugene REGAN,

| — | Camelia TOADER, |
| --- | --- |

—

Camelia TOADER,

| — | Mihail VILARASZ. |
| --- | --- |

—

Mihail VILARASZ.

2. cikk

A tagállamok kormányainak képviselői a 2015. október 7-től2021. október 6-ig tartó időszakra Manuel CAMPOS SÁNCHEZ-BORDONÁ-t a Bíróság főtanácsnokává nevezik ki.

3. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2015. szeptember 16-án.

az elnök

C. BRAUN

---

(1)  A Tanács 2013. június 25-i 2013/336/EU határozata az Európai Unió Bírósága főtanácsnokai számának növeléséről (HL L 179., 2013.6.29., 92. o.).

1

---

Helyesbítések

| 19.9.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 244/60 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 244/60

---

Helyesbítés az 1059/2010/EU, az 1060/2010/EU, az 1061/2010/EU, az 1062/2010/EU, a 626/2011/EU, a 392/2012/EU, a 874/2012/EU, a 665/2013/EU, a 811/2013/EU és a 812/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletnek az energiával kapcsolatos termékek internetes címkézése tekintetében történő módosításáról szóló, 2014. március 5-i 518/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelethez

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 147., 2014. május 17.
  )

A 23. oldalon, a VIII. mellékletben:

a következő szövegrész:

„A rendelet a következő VII. melléklettel egészül ki:

„VII. MELLÉKLET

Az internetes eladási, bérleti és részletvásárlási ajánlatokban megadandó információk”

helyesen:

„A rendelet a következő VIII. melléklettel egészül ki:

„VIII. MELLÉKLET

Az internetes eladási, bérleti és részletvásárlási ajánlatokban megadandó információk”

---

| 19.9.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 244/60 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 244/60

---

Helyesbítés az 575/2013/EU és a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben rögzített, a központi szerződő felekkel szembeni kitettséghez kapcsolódó szavatolótőke-követelményre vonatkozó átmeneti időszakok meghosszabbításáról szóló, 2015. június 4-i (EU) 2015/880 bizottsági végrehajtási rendelethez

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 143., 2015. június 9.
  )

A 7. oldalon, az (5) preambulumbekezdésben:

a következő szövegrész:

„Azon harmadik országban letelepedett meglévő központi szerződő felek esetében, amelyek már kérelmezték az elismerést, még nem történt meg az elismerés megadása.”

helyesen:

„Azon harmadik országban letelepedett meglévő központi szerződő felek esetében, amelyek már kérelmezték az elismerést, az elismerési folyamat már zajlik, de 2015. június 15-ig nem fejeződik be.”.

---