# Uradni list C 314/2015

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 314 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5823. september 2015 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 314

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5823. september 2015

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | II   Sporočila |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2015/C 314/01 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.7541 – IAG/Aer Lingus) (
  1
  ) | 1 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2015/C 314/01

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.7541 – IAG/Aer Lingus) (
  1
  )

1

1

---

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2015/C 314/02 | Menjalni tečaji eura | 2 |
| 2015/C 314/03 | Mnenje Svetovalnega odbora za omejevalna ravnanja in prevladujoče položaje s sestanka Svetovalnega odbora dne 9. oktobra 2014 o predhodnem osnutku sklepa v zvezi z zadevo AT.39523 – Slovak Telekom – Poročevalka: Belgija | 3 |
| 2015/C 314/04 | Končno poročilo pooblaščenca za zaslišanje – Slovak Telekom (AT.39523) | 4 |
| 2015/C 314/05 | Povzetek sklepa Komisije z dne 15. oktobra 2014 v zvezi s postopkom na podlagi člena 102 Pogodbe o delovanju Evropske unije in člena 54 Sporazuma EGP (Zadeva AT.39523 – Slovak Telekom) (notificirana pod dokumentno številko C(2014) 7465 final) | 7 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2015/C 314/02

Menjalni tečaji eura

2

2015/C 314/03

Mnenje Svetovalnega odbora za omejevalna ravnanja in prevladujoče položaje s sestanka Svetovalnega odbora dne 9. oktobra 2014 o predhodnem osnutku sklepa v zvezi z zadevo AT.39523 – Slovak Telekom – Poročevalka: Belgija

3

2015/C 314/04

Končno poročilo pooblaščenca za zaslišanje – Slovak Telekom (AT.39523)

4

2015/C 314/05

Povzetek sklepa Komisije z dne 15. oktobra 2014 v zvezi s postopkom na podlagi člena 102 Pogodbe o delovanju Evropske unije in člena 54 Sporazuma EGP (Zadeva AT.39523 – Slovak Telekom) (notificirana pod dokumentno številko C(2014) 7465 final)

(notificirana pod dokumentno številko C(2014) 7465 final)

7

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM SKUPNE TRGOVINSKE POLITIKE |
| | Evropska komisija |
| 2015/C 314/06 | Obvestilo uvoznikom – Uvoz tkanin z odprto mrežno strukturo iz steklenih vlaken iz držav upravičenk do GSP iz regionalnih kumulacijskih skupin I in III v Evropsko unijo | 11 |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE |
| | Evropska komisija |
| 2015/C 314/07 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.7769 – Gilde Fund IV/Parcom Fund IV/Koninklijke Ten Cate) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 12 |

V   Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM SKUPNE TRGOVINSKE POLITIKE

Evropska komisija

2015/C 314/06

Obvestilo uvoznikom – Uvoz tkanin z odprto mrežno strukturo iz steklenih vlaken iz držav upravičenk do GSP iz regionalnih kumulacijskih skupin I in III v Evropsko unijo

11

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

2015/C 314/07

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.7769 – Gilde Fund IV/Parcom Fund IV/Koninklijke Ten Cate) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

12

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 23.9.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 314/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 314/1

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.7541 – IAG/Aer Lingus)

(Besedilo velja za EGP)

(2015/C 314/01)

Komisija se je 14. julija 2015 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) v povezavi s členom 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32015M7541. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32015M7541. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 23.9.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 314/2 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 314/2

---

Menjalni tečaji eura (1)

22. septembra 2015

(2015/C 314/02)

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,1155 |
| JPY | japonski jen | 133,75 |
| DKK | danska krona | 7,4602 |
| GBP | funt šterling | 0,72230 |
| SEK | švedska krona | 9,3412 |
| CHF | švicarski frank | 1,0860 |
| ISK | islandska krona | |
| NOK | norveška krona | 9,2145 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 27,057 |
| HUF | madžarski forint | 310,55 |
| PLN | poljski zlot | 4,1970 |
| RON | romunski leu | 4,4225 |
| TRY | turška lira | 3,3881 |
| AUD | avstralski dolar | 1,5732 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4804 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,6451 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,7715 |
| SGD | singapurski dolar | 1,5817 |
| KRW | južnokorejski won | 1 322,15 |
| ZAR | južnoafriški rand | 15,2542 |
| CNY | kitajski juan | 7,1129 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,6235 |
| IDR | indonezijska rupija | 16 257,25 |
| MYR | malezijski ringit | 4,8017 |
| PHP | filipinski peso | 52,041 |
| RUB | ruski rubelj | 73,9790 |
| THB | tajski bat | 40,164 |
| BRL | brazilski real | 4,4809 |
| MXN | mehiški peso | 18,7248 |
| INR | indijska rupija | 73,5068 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,1155

JPY

japonski jen

133,75

DKK

danska krona

7,4602

GBP

funt šterling

0,72230

SEK

švedska krona

9,3412

CHF

švicarski frank

1,0860

ISK

islandska krona

NOK

norveška krona

9,2145

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

27,057

HUF

madžarski forint

310,55

PLN

poljski zlot

4,1970

RON

romunski leu

4,4225

TRY

turška lira

3,3881

AUD

avstralski dolar

1,5732

CAD

kanadski dolar

1,4804

HKD

hongkonški dolar

8,6451

NZD

novozelandski dolar

1,7715

SGD

singapurski dolar

1,5817

KRW

južnokorejski won

1 322,15

ZAR

južnoafriški rand

15,2542

CNY

kitajski juan

7,1129

HRK

hrvaška kuna

7,6235

IDR

indonezijska rupija

16 257,25

MYR

malezijski ringit

4,8017

PHP

filipinski peso

52,041

RUB

ruski rubelj

73,9790

THB

tajski bat

40,164

BRL

brazilski real

4,4809

MXN

mehiški peso

18,7248

INR

indijska rupija

73,5068

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

| 23.9.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 314/3 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 314/3

---

Mnenje Svetovalnega odbora za omejevalna ravnanja in prevladujoče položaje s sestanka Svetovalnega odbora dne 9. oktobra 2014 o predhodnem osnutku sklepa v zvezi z zadevo AT.39523 – Slovak Telekom

Poročevalka: Belgija

(2015/C 314/03)

I

| 1. | Večina članov Svetovalnega odbora se strinja z opredelitvijo Evropske komisije, po kateri upoštevni proizvodni trg obsega:






  — | veleprodajni trg za dostop do razvezanih krajevnih zank in |
| --- | --- | --- |

1.

Večina članov Svetovalnega odbora se strinja z opredelitvijo Evropske komisije, po kateri upoštevni proizvodni trg obsega:

—

veleprodajni trg za dostop do razvezanih krajevnih zank in

| — | množični maloprodajni trg širokopasovnih storitev, ki so na voljo na fiksni lokaciji.
  Manjšina članov Odbora se vzdrži. |
| --- | --- |

—

množični maloprodajni trg širokopasovnih storitev, ki so na voljo na fiksni lokaciji.

Manjšina članov Odbora se vzdrži.

| 2. | Večina članov Svetovalnega odbora se strinja s Komisijo, da je upoštevni geografski trg celotno ozemlje Slovaške. Manjšina članov Odbora se vzdrži. |
| --- | --- |

2.

Večina članov Svetovalnega odbora se strinja s Komisijo, da je upoštevni geografski trg celotno ozemlje Slovaške. Manjšina članov Odbora se vzdrži.

| 3. | Večina članov Svetovalnega odbora se strinja s Komisijo, da je imela družba Slovak Telekom prevladujoči položaj na veleprodajnem trgu vsaj med 12. avgustom 2005 in 31. decembrom 2010. Manjšina članov Odbora se vzdrži. |
| --- | --- |

3.

Večina članov Svetovalnega odbora se strinja s Komisijo, da je imela družba Slovak Telekom prevladujoči položaj na veleprodajnem trgu vsaj med 12. avgustom 2005 in 31. decembrom 2010. Manjšina članov Odbora se vzdrži.

| 4. | Večina članov Svetovalnega odbora se strinja s Komisijo, da je imela družba Slovak Telekom prevladujoči položaj na maloprodajnem trgu vsaj med 12. avgustom 2005 in 31. decembrom 2010. Manjšina članov Odbora se vzdrži. |
| --- | --- |

4.

Večina članov Svetovalnega odbora se strinja s Komisijo, da je imela družba Slovak Telekom prevladujoči položaj na maloprodajnem trgu vsaj med 12. avgustom 2005 in 31. decembrom 2010. Manjšina članov Odbora se vzdrži.

| 5. | Večina članov Svetovalnega odbora se strinja s Komisijo, da je družba Slovak Telekom zlorabila prevladujoči položaj na upoštevnem trgu, tako da je med 12. avgustom 2005 in 31. decembrom 2010 alternativnim operaterjem zavrnila dostop do svojih veleprodajnih proizvodov. Manjšina članov Odbora se vzdrži. |
| --- | --- |

5.

Večina članov Svetovalnega odbora se strinja s Komisijo, da je družba Slovak Telekom zlorabila prevladujoči položaj na upoštevnem trgu, tako da je med 12. avgustom 2005 in 31. decembrom 2010 alternativnim operaterjem zavrnila dostop do svojih veleprodajnih proizvodov. Manjšina članov Odbora se vzdrži.

| 6. | Večina članov Svetovalnega odbora se strinja s Komisijo, da je družba Slovak Telekom zlorabila prevladujoči položaj, tako da je med 12. avgustom 2005 in 31. decembrom 2010 ustvarila cenovne škarje med svojimi veleprodajnimi in maloprodajnimi cenami. Manjšina članov Odbora se vzdrži. |
| --- | --- |

6.

Večina članov Svetovalnega odbora se strinja s Komisijo, da je družba Slovak Telekom zlorabila prevladujoči položaj, tako da je med 12. avgustom 2005 in 31. decembrom 2010 ustvarila cenovne škarje med svojimi veleprodajnimi in maloprodajnimi cenami. Manjšina članov Odbora se vzdrži.

| 7. | Večina članov Svetovalnega odbora se strinja, da kršitve družbe Slovak Telekom lahko negativno vplivajo na trgovino med državami članicami v smislu člena 102 PDEU. Manjšina članov Odbora se vzdrži. |
| --- | --- |

7.

Večina članov Svetovalnega odbora se strinja, da kršitve družbe Slovak Telekom lahko negativno vplivajo na trgovino med državami članicami v smislu člena 102 PDEU. Manjšina članov Odbora se vzdrži.

II

| 1. | Večina članov Svetovalnega odbora se strinja s Komisijo, da bi bilo treba družbama Slovak Telekom in Deutsche Telekom naložiti globo. Manjšina članov Odbora se vzdrži. |
| --- | --- |

1.

Večina članov Svetovalnega odbora se strinja s Komisijo, da bi bilo treba družbama Slovak Telekom in Deutsche Telekom naložiti globo. Manjšina članov Odbora se vzdrži.

| 2. | Večina članov Svetovalnega odbora se strinja s Komisijo, da je za izračun zneska globe kršitev trajala pet let in štiri mesece. Manjšina članov Odbora se vzdrži. |
| --- | --- |

2.

Večina članov Svetovalnega odbora se strinja s Komisijo, da je za izračun zneska globe kršitev trajala pet let in štiri mesece. Manjšina članov Odbora se vzdrži.

| 3. | Večina članov Svetovalnega odbora se strinja s Komisijo o osnovnem znesku globe. Manjšina članov Odbora se vzdrži. |
| --- | --- |

3.

Večina članov Svetovalnega odbora se strinja s Komisijo o osnovnem znesku globe. Manjšina članov Odbora se vzdrži.

| 4. | Večina članov Svetovalnega odbora se strinja s Komisijo, da je treba upoštevati oteževalne okoliščine (povratništvo). Manjšina članov Odbora se vzdrži. |
| --- | --- |

4.

Večina članov Svetovalnega odbora se strinja s Komisijo, da je treba upoštevati oteževalne okoliščine (povratništvo). Manjšina članov Odbora se vzdrži.

| 5. | Večina članov Svetovalnega odbora se strinja, da je treba povišati globo, da bi imela odvračilni učinek. Manjšina članov Odbora se vzdrži. |
| --- | --- |

5.

Večina članov Svetovalnega odbora se strinja, da je treba povišati globo, da bi imela odvračilni učinek. Manjšina članov Odbora se vzdrži.

| 6. | Večina članov Svetovalnega odbora se strinja s Komisijo o končnem znesku globe. Manjšina članov Odbora se vzdrži. |
| --- | --- |

6.

Večina članov Svetovalnega odbora se strinja s Komisijo o končnem znesku globe. Manjšina članov Odbora se vzdrži.

| 7. | Večina članov Svetovalnega odbora priporoča objavo tega mnenja v Uradnem listu Evropske unije. Manjšina članov Odbora se vzdrži. |
| --- | --- |

7.

Večina članov Svetovalnega odbora priporoča objavo tega mnenja v Uradnem listu Evropske unije. Manjšina članov Odbora se vzdrži.

---

| 23.9.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 314/4 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 314/4

---

Končno poročilo pooblaščenca za zaslišanje (1)

Slovak Telekom

(AT.39523)

(2015/C 314/04)

I.   UVOD

| (1) | Za to zadevo je bil kot pooblaščenec za zaslišanje najprej odgovoren Michael Albers. Organiziral in opravil je ustno zaslišanje ter pristojnemu članu Komisije predložil vmesno poročilo v skladu s členom 14 Sklepa 2011/695/EU. Po odhodu Michaela Albersa s Komisije sem to zadevo prevzel dne 16. oktobra 2013. |
| --- | --- |

(1)

Za to zadevo je bil kot pooblaščenec za zaslišanje najprej odgovoren Michael Albers. Organiziral in opravil je ustno zaslišanje ter pristojnemu članu Komisije predložil vmesno poročilo v skladu s členom 14 Sklepa 2011/695/EU. Po odhodu Michaela Albersa s Komisije sem to zadevo prevzel dne 16. oktobra 2013.

| (2) | Kar zadeva faze postopka, ki so se odvile pred mojim imenovanjem, to poročilo temelji na ugotovitvah prejšnjega pooblaščenca za zaslišanje. |
| --- | --- |

(2)

Kar zadeva faze postopka, ki so se odvile pred mojim imenovanjem, to poročilo temelji na ugotovitvah prejšnjega pooblaščenca za zaslišanje.

II.   POSTOPEK

1.   Faza preiskave

| (3) | Komisija je junija 2008 sprožila postopek po uradni dolžnosti zaradi znakov slabe pokritosti s širokopasovnimi omrežji in zamika pri uvedbi storitve trojček v Slovaški republiki. V prostorih družbe Slovak Telekom („ST“) so bili opravljeni pregledi od 13. do 15. januarja 2009 in ponovno 13. in 14. julija 2009. Postopek se je uradno začel 8. aprila 2009 proti ST in 13. decembra 2010 proti družbi Deutsche Telekom („DT“). |
| --- | --- |

(3)

Komisija je junija 2008 sprožila postopek po uradni dolžnosti zaradi znakov slabe pokritosti s širokopasovnimi omrežji in zamika pri uvedbi storitve trojček v Slovaški republiki. V prostorih družbe Slovak Telekom („ST“) so bili opravljeni pregledi od 13. do 15. januarja 2009 in ponovno 13. in 14. julija 2009. Postopek se je uradno začel 8. aprila 2009 proti ST in 13. decembra 2010 proti družbi Deutsche Telekom („DT“).

| (4) | ST je vložil ničnostni tožbi proti dvema zahtevama Komisije za informacije o podatkih iz obdobja pred pristopom Slovaške k EU (tj. pred 1. majem 2004), z utemeljitvijo, da Komisija nima pristojnosti, da bi zahtevala in uporabljala take informacije. Splošno sodišče je obe tožbi ST zavrnilo (2). |
| --- | --- |

(4)

ST je vložil ničnostni tožbi proti dvema zahtevama Komisije za informacije o podatkih iz obdobja pred pristopom Slovaške k EU (tj. pred 1. majem 2004), z utemeljitvijo, da Komisija nima pristojnosti, da bi zahtevala in uporabljala take informacije. Splošno sodišče je obe tožbi ST zavrnilo (2).

2.   Obvestilo o nasprotovanju

| (5) | Obvestilo o nasprotovanju, naslovljeno na ST in DT, je bilo sprejeto 7. maja 2012. V obvestilu o nasprotovanju je Komisija predhodno ugotovila, da je ST zlorabil prevladujoči položaj na trgu storitev veleprodajnega širokopasovnega dostopa na Slovaškem z naslednjim ravnanjem: i) zavrnitev dobave in cenovne škarje glede razvezanega dostopa do krajevne zanke od 12. avgusta 2005; ii) cenovne škarje in zavrnitev dobave glede regionalnega veleprodajnega širokopasovnega dostopa od 6. junija 2007 in iii) cenovne škarje glede nacionalnega veleprodajnega širokopasovnega dostopa od 1. maja 2004. Komisija je v obvestilu o nasprotovanju predhodno sklenila, da je bilo ravnanje ST kršitev člena 102 PDEU, ki se je začela 1. maja 2004 in je v času obvestila o nasprotovanju še vedno trajala. V obvestilu o nasprotovanju je bila predhodno ugotovljena tudi odgovornost DT za domnevne kršitve ST z utemeljitvijo, da je imel DT kot matična družba možnost odločilnega vpliva ter je tak vpliv tudi dejansko izvajal. |
| --- | --- |

(5)

Obvestilo o nasprotovanju, naslovljeno na ST in DT, je bilo sprejeto 7. maja 2012. V obvestilu o nasprotovanju je Komisija predhodno ugotovila, da je ST zlorabil prevladujoči položaj na trgu storitev veleprodajnega širokopasovnega dostopa na Slovaškem z naslednjim ravnanjem: i) zavrnitev dobave in cenovne škarje glede razvezanega dostopa do krajevne zanke od 12. avgusta 2005; ii) cenovne škarje in zavrnitev dobave glede regionalnega veleprodajnega širokopasovnega dostopa od 6. junija 2007 in iii) cenovne škarje glede nacionalnega veleprodajnega širokopasovnega dostopa od 1. maja 2004. Komisija je v obvestilu o nasprotovanju predhodno sklenila, da je bilo ravnanje ST kršitev člena 102 PDEU, ki se je začela 1. maja 2004 in je v času obvestila o nasprotovanju še vedno trajala. V obvestilu o nasprotovanju je bila predhodno ugotovljena tudi odgovornost DT za domnevne kršitve ST z utemeljitvijo, da je imel DT kot matična družba možnost odločilnega vpliva ter je tak vpliv tudi dejansko izvajal.

3.   Dostop do spisa in podaljšanje roka za odgovor na obvestilo o nasprotovanju

| (6) | ST in DT sta 15. in 18. maja 2012 dobila vpogled v spis Komisije prek temu namenjenih CD-ROM-ov. |
| --- | --- |

(6)

ST in DT sta 15. in 18. maja 2012 dobila vpogled v spis Komisije prek temu namenjenih CD-ROM-ov.

| (7) | Na zahtevo je ST julija in avgusta 2012 dobil dodatni vpogled v spis GD za konkurenco. Na zahtevo ST je GD za konkurenco razkril nekatere prej redigirane dele obvestila o nasprotovanju. Za druge dele obvestila o nasprotovanju je Komisija sprejela zahtevo DT po zaupni obravnavi. |
| --- | --- |

(7)

Na zahtevo je ST julija in avgusta 2012 dobil dodatni vpogled v spis GD za konkurenco. Na zahtevo ST je GD za konkurenco razkril nekatere prej redigirane dele obvestila o nasprotovanju. Za druge dele obvestila o nasprotovanju je Komisija sprejela zahtevo DT po zaupni obravnavi.

| (8) | Julija 2012 se je DT pritožil nad kakovostjo nemške različice obvestila o nasprotovanju, ki jo je prejel. Mesec dni pozneje je GD za konkurenco poslal popravek. |
| --- | --- |

(8)

Julija 2012 se je DT pritožil nad kakovostjo nemške različice obvestila o nasprotovanju, ki jo je prejel. Mesec dni pozneje je GD za konkurenco poslal popravek.

| (9) | Zaradi zahteve ST za dodatni vpogled v spis in pritožbe DT je bil rok za odgovor na obvestilo o nasprotovanju za obe stranki podaljšan za 3 tedne, in sicer do 6. septembra 2012. |
| --- | --- |

(9)

Zaradi zahteve ST za dodatni vpogled v spis in pritožbe DT je bil rok za odgovor na obvestilo o nasprotovanju za obe stranki podaljšan za 3 tedne, in sicer do 6. septembra 2012.

4.   Zainteresirane tretje osebe

| (10) | Pooblaščenec za zaslišanje je 9. julija 2012 prejel zahtevo za zaslišanje kot tretja oseba podjetja Slovanet, alternativnega telekomunikacijskega operaterja na Slovaškem. Slovanet je izkazal „zadosten interes“ in je zato dobil pravico, da Komisiji poda pisno izjavo. Slovanet ni zahteval udeležbe na ustnem zaslišanju. |
| --- | --- |

(10)

Pooblaščenec za zaslišanje je 9. julija 2012 prejel zahtevo za zaslišanje kot tretja oseba podjetja Slovanet, alternativnega telekomunikacijskega operaterja na Slovaškem. Slovanet je izkazal „zadosten interes“ in je zato dobil pravico, da Komisiji poda pisno izjavo. Slovanet ni zahteval udeležbe na ustnem zaslišanju.

III.   USTNO ZASLIŠANJE

| (11) | Ustno zaslišanje je potekalo 6. in 7. novembra 2012. Udeležila sta se ga ST in DT. |
| --- | --- |

(11)

Ustno zaslišanje je potekalo 6. in 7. novembra 2012. Udeležila sta se ga ST in DT.

IV.   DODATNI VPOGLED V SPIS PO OBVESTILU O NASPROTOVANJU

1.   Dopis o dejstvih

| (12) | Komisija je 6. decembra 2013 in 10. januarja 2014 na ST oziroma DT naslovila dopis o dejstvih, v katerem ju je opozorila na nove dokaze, ki jih je nameravala upoštevati pri morebitnem prihodnjem sklepu, in jima dala možnost, da predložita pisne pripombe. Komisija je nakazala tudi, da namerava zavzeti stališče, da bi se morebitni prihodnji sklep, naslovljen na ST in DT, moral nanašati le na zlorabe glede razvezanega dostopa do krajevne zanke ter da bi se obdobje kršitve zato začelo 12. avgusta 2005 in bi trajalo najmanj do 31. decembra 2010. |
| --- | --- |

(12)

Komisija je 6. decembra 2013 in 10. januarja 2014 na ST oziroma DT naslovila dopis o dejstvih, v katerem ju je opozorila na nove dokaze, ki jih je nameravala upoštevati pri morebitnem prihodnjem sklepu, in jima dala možnost, da predložita pisne pripombe. Komisija je nakazala tudi, da namerava zavzeti stališče, da bi se morebitni prihodnji sklep, naslovljen na ST in DT, moral nanašati le na zlorabe glede razvezanega dostopa do krajevne zanke ter da bi se obdobje kršitve zato začelo 12. avgusta 2005 in bi trajalo najmanj do 31. decembra 2010.

| (13) | Komisija je skupaj z dopisom o dejstvih ST in DT omogočila dostop do vseh dokumentov, ki so bili vključeni v spis po obvestilu o nasprotovanju. Na zahtevo ST je GD za konkurenco razkril prej redigirane dele dokumenta iz dopisa o dejstvih ter ST in DT zagotovil tudi dodatne dokumente, ki prvotno niso bili vključeni v spis Komisije. |
| --- | --- |

(13)

Komisija je skupaj z dopisom o dejstvih ST in DT omogočila dostop do vseh dokumentov, ki so bili vključeni v spis po obvestilu o nasprotovanju. Na zahtevo ST je GD za konkurenco razkril prej redigirane dele dokumenta iz dopisa o dejstvih ter ST in DT zagotovil tudi dodatne dokumente, ki prvotno niso bili vključeni v spis Komisije.

| (14) | Poleg zahtev za podaljšanje roka za odgovor, ki ju je GD za konkurenco odobril, sta ST in DT pisno odgovorila na dopis o dejstvih 21. februarja (ST) oziroma 6. marca (DT) 2014. |
| --- | --- |

(14)

Poleg zahtev za podaljšanje roka za odgovor, ki ju je GD za konkurenco odobril, sta ST in DT pisno odgovorila na dopis o dejstvih 21. februarja (ST) oziroma 6. marca (DT) 2014.

2.   Zahteva DT za ustno zaslišanje

| (15) | V odgovoru na dopis o dejstvih in v poznejšem dopisu z dne 8. aprila 2014, naslovljenem na GD za konkurenco, je DT zahteval ustno zaslišanje. GD za konkurenco je zahtevo zavrnil z dopisoma z 21. marca in 15. aprila 2014, DT pa je 4. septembra 2014 zadevo posredoval meni. Zahtevo sem zavrnil z obrazložitvijo, da dopis o dejstvih DT ni dal pravice do ustnega zaslišanja in da po drugi strani dopis o dejstvih ne more šteti kot dodatno obvestilo o nasprotovanju, saj ni uvedel nobenih novih nasprotovanj ali spremenil nasprotovanj iz obvestila o nasprotovanju. |
| --- | --- |

(15)

V odgovoru na dopis o dejstvih in v poznejšem dopisu z dne 8. aprila 2014, naslovljenem na GD za konkurenco, je DT zahteval ustno zaslišanje. GD za konkurenco je zahtevo zavrnil z dopisoma z 21. marca in 15. aprila 2014, DT pa je 4. septembra 2014 zadevo posredoval meni. Zahtevo sem zavrnil z obrazložitvijo, da dopis o dejstvih DT ni dal pravice do ustnega zaslišanja in da po drugi strani dopis o dejstvih ne more šteti kot dodatno obvestilo o nasprotovanju, saj ni uvedel nobenih novih nasprotovanj ali spremenil nasprotovanj iz obvestila o nasprotovanju.

3.   Zahteva za vpogled v analizo cenovnih škarij

| (16) | ST je 16. januarja 2014 zahteval vpogled v vse morebitne revidirane izračune cenovnih škarij, ki jih je izvedla Komisija po sprejetju obvestila o nasprotovanju. Trdil je, da bi morali biti ti izračuni vključeni v dopis o dejstvih in da so bili potrebni za ustrezno uveljavljanje pravice ST do zaslišanja. Tudi DT je 1. marca 2014 na GD za konkurenco naslovil podobno zahtevo. GD za konkurenco je zavrnil zahtevi obeh strank in opozoril, da je v tej fazi postopka Komisija v morebitnem prihodnjem sklepu nameravala obdržati enaka načela in formule cenovnih škarij, kot so bili uporabljeni v obvestilu o nasprotovanju, ter posodobiti izračune, tako da bi sprejela nekatere argumente in izračune ST, kakor so navedeni v odgovoru ST na obvestilo o nasprotovanju, druge pa zavrnila. |
| --- | --- |

(16)

ST je 16. januarja 2014 zahteval vpogled v vse morebitne revidirane izračune cenovnih škarij, ki jih je izvedla Komisija po sprejetju obvestila o nasprotovanju. Trdil je, da bi morali biti ti izračuni vključeni v dopis o dejstvih in da so bili potrebni za ustrezno uveljavljanje pravice ST do zaslišanja. Tudi DT je 1. marca 2014 na GD za konkurenco naslovil podobno zahtevo. GD za konkurenco je zavrnil zahtevi obeh strank in opozoril, da je v tej fazi postopka Komisija v morebitnem prihodnjem sklepu nameravala obdržati enaka načela in formule cenovnih škarij, kot so bili uporabljeni v obvestilu o nasprotovanju, ter posodobiti izračune, tako da bi sprejela nekatere argumente in izračune ST, kakor so navedeni v odgovoru ST na obvestilo o nasprotovanju, druge pa zavrnila.

| (17) | ST je nato zadevo posredoval meni. V dopisih s 5. februarja in 25. aprila 2014 sem trditve ST zavrnil. Prvič je analiza cenovnih škarij v času zahteve ST še vedno potekala in je bila zato interni dokument, ki kot tak ni bil dostopen. Drugič sem na podlagi ustaljene sodne prakse (3) menil, da ne obstaja pravilo, ki bi določalo, da mora Komisija zaslišati ST glede končnega stališča, ki ga namerava doseči glede svojih izračunov cenovnih škarij, pod pogojem da takšno stališče ne bi privedlo do novih nasprotovanj. V zvezi s tem nisem imel razloga za sklepanje, da bi nameravane spremembe izračunov cenovnih škarij Komisije povzročile spremembo nasprotovanja iz obvestila o nasprotovanju na način, ki bi bil neugoden za ST. |
| --- | --- |

(17)

ST je nato zadevo posredoval meni. V dopisih s 5. februarja in 25. aprila 2014 sem trditve ST zavrnil. Prvič je analiza cenovnih škarij v času zahteve ST še vedno potekala in je bila zato interni dokument, ki kot tak ni bil dostopen. Drugič sem na podlagi ustaljene sodne prakse (3) menil, da ne obstaja pravilo, ki bi določalo, da mora Komisija zaslišati ST glede končnega stališča, ki ga namerava doseči glede svojih izračunov cenovnih škarij, pod pogojem da takšno stališče ne bi privedlo do novih nasprotovanj. V zvezi s tem nisem imel razloga za sklepanje, da bi nameravane spremembe izračunov cenovnih škarij Komisije povzročile spremembo nasprotovanja iz obvestila o nasprotovanju na način, ki bi bil neugoden za ST.

| (18) | Vendar pa je v interesu preglednosti na sestankih o trenutnem stanju, ki so potekali septembra 2014, GD za konkurenco ST in DT pokazal izračune cenovnih škarij in jima podrobno pojasnil spremembe izračunov in uporabljeno metodologijo ter odgovoril na številna vprašanja obeh strank. |
| --- | --- |

(18)

Vendar pa je v interesu preglednosti na sestankih o trenutnem stanju, ki so potekali septembra 2014, GD za konkurenco ST in DT pokazal izračune cenovnih škarij in jima podrobno pojasnil spremembe izračunov in uporabljeno metodologijo ter odgovoril na številna vprašanja obeh strank.

| (19) | Dne 6. oktobra 2014 sem prejel dopisa ST in DT, v katerih trdita, da jima je GD za konkurenco na sestankih o trenutnem stanju predstavil nova dejstva in metodologije, zlasti glede izračunov cenovnih škarij, in zahtevata možnost, da o njih izrazita mnenje v pisni obliki in na ustnem zaslišanju. Po temeljitem pregledu sem te zahteve zavrnil z obrazložitvijo, da Komisija v osnutku sklepa ni predstavila nobenih novih načel in pristopov v škodo strank v zvezi s tem. |
| --- | --- |

(19)

Dne 6. oktobra 2014 sem prejel dopisa ST in DT, v katerih trdita, da jima je GD za konkurenco na sestankih o trenutnem stanju predstavil nova dejstva in metodologije, zlasti glede izračunov cenovnih škarij, in zahtevata možnost, da o njih izrazita mnenje v pisni obliki in na ustnem zaslišanju. Po temeljitem pregledu sem te zahteve zavrnil z obrazložitvijo, da Komisija v osnutku sklepa ni predstavila nobenih novih načel in pristopov v škodo strank v zvezi s tem.

| (20) | DT je zahteval tudi vpogled v odgovor ST na dopis o dejstvih. GD za konkurenco je tej zahtevi ugodil izključno v interesu preglednosti, z možnostjo predložitve dodatnih pripomb. |
| --- | --- |

(20)

DT je zahteval tudi vpogled v odgovor ST na dopis o dejstvih. GD za konkurenco je tej zahtevi ugodil izključno v interesu preglednosti, z možnostjo predložitve dodatnih pripomb.

V.   OSNUTEK SKLEPA

| (21) | Po pisnem in ustnem zaslišanju naslovnikov obvestila o nasprotovanju se je Komisija odločila, da umakne obtožbo zlorab glede regionalnega in nacionalnega veleprodajnega širokopasovnega dostopa in obdrži samo očitek zlorab glede razvezanega dostopa do krajevne zanke (4). Zato je bilo celotno obdobje kršitve skrajšano, tako da se je začetek obdobja premaknil s 1. maja 2004 na 12. avgust 2005, poleg tega pa je bil kot konec obdobja kršitve določen 31. december 2010. |
| --- | --- |

(21)

Po pisnem in ustnem zaslišanju naslovnikov obvestila o nasprotovanju se je Komisija odločila, da umakne obtožbo zlorab glede regionalnega in nacionalnega veleprodajnega širokopasovnega dostopa in obdrži samo očitek zlorab glede razvezanega dostopa do krajevne zanke (4). Zato je bilo celotno obdobje kršitve skrajšano, tako da se je začetek obdobja premaknil s 1. maja 2004 na 12. avgust 2005, poleg tega pa je bil kot konec obdobja kršitve določen 31. december 2010.

| (22) | Na podlagi člena 16 Sklepa 2011/695/EU sem preučil, ali se osnutek sklepa nanaša samo na nasprotovanja, v zvezi s katerimi sta imela ST in DT priložnost izraziti svoja stališča, in ugotovil sem, da je tako. |
| --- | --- |

(22)

Na podlagi člena 16 Sklepa 2011/695/EU sem preučil, ali se osnutek sklepa nanaša samo na nasprotovanja, v zvezi s katerimi sta imela ST in DT priložnost izraziti svoja stališča, in ugotovil sem, da je tako.

| (23) | Na splošno ugotavljam, da so vse stranke v tej zadevi lahko učinkovito uveljavljale svoje procesne pravice. |
| --- | --- |

(23)

Na splošno ugotavljam, da so vse stranke v tej zadevi lahko učinkovito uveljavljale svoje procesne pravice.

Bruselj, 10. oktobra 2014

Joos STRAGIER

---

(1)  V skladu s členoma 16 in 17 Sklepa 2011/695/EU predsednika Evropske komisije z dne 13. oktobra 2011 o funkciji in mandatu pooblaščenca za zaslišanje v nekaterih postopkih o konkurenci (UL L 275, 20.10.2011, str. 29) („Sklep 2011/695/EU“).

1

(2)  Sodba Splošnega sodišča z dne 22. marca 2012 v združenih zadevah T-458/09 in T-171/10 Slovak Telekom a.s. proti Komisiji, EU:T:2012:145.

2

Slovak Telekom a.s. proti Komisiji

(3)  Zadeva T-392/09, garantovana a.s. proti Komisiji, EU:T:2012:674, točka 74, in zadeva T-15/02, BASF proti Komisiji, EU:T:2006:74, točka 94.

3

garantovana a.s. proti Komisiji,

BASF proti Komisiji

(4)  Glej odstavek 12.

4

---

| 23.9.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 314/7 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 314/7

---

Povzetek sklepa Komisije

z dne 15. oktobra 2014

v zvezi s postopkom na podlagi člena 102 Pogodbe o delovanju Evropske unije in člena 54 Sporazuma EGP

(Zadeva AT.39523 – Slovak Telekom)

(notificirana pod dokumentno številko C(2014) 7465 final)

(Besedilo v angleškem in nemškem jeziku je edino verodostojno)

(2015/C 314/05)

Komisija je 15. oktobra 2014 sprejela sklep v zvezi s postopkom na podlagi člena 102 Pogodbe o delovanju Evropske unije in člena 54 Sporazuma EGP. Komisija v skladu z določbami člena 30 Uredbe Sveta (ES) št. 1/2003
   (1)
  v tem povzetku objavlja imena strank in glavno vsebino sklepa, vključno z vsemi naloženimi sankcijami, ob upoštevanju pravnega interesa podjetij do varovanja poslovnih skrivnosti.

1.   UVOD

| (1) | Komisija je 15. oktobra 2014 sprejela sklep na podlagi člena 7 Uredbe (ES) št. 1/2003 (Sklep), naslovljen na družbo Slovak Telekom (ST) in njeno matično družbo Deutsche Telekom (DT), s katerim družbama ST in DT nalaga denarno kazen zaradi kršenja člena 102 PDEU in člena 54 Sporazuma EGP. Sklep zadeva izključevalno ravnanje ST (zavrnitev dobave in cenovne škarje) glede njegove širokopasovne infrastrukture, ki jo je prevzel. Sklep zajema obdobje od 12. avgusta 2005, ko je ST objavil svojo referenčno ponudbo za razvezo, ki je vsebovala nepoštene pogoje za dostop, do 31. decembra 2010 (skupno obdobje 5 let in 4 mesecev). |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 15. oktobra 2014 sprejela sklep na podlagi člena 7 Uredbe (ES) št. 1/2003 (Sklep), naslovljen na družbo Slovak Telekom (ST) in njeno matično družbo Deutsche Telekom (DT), s katerim družbama ST in DT nalaga denarno kazen zaradi kršenja člena 102 PDEU in člena 54 Sporazuma EGP. Sklep zadeva izključevalno ravnanje ST (zavrnitev dobave in cenovne škarje) glede njegove širokopasovne infrastrukture, ki jo je prevzel. Sklep zajema obdobje od 12. avgusta 2005, ko je ST objavil svojo referenčno ponudbo za razvezo, ki je vsebovala nepoštene pogoje za dostop, do 31. decembra 2010 (skupno obdobje 5 let in 4 mesecev).

2.   POSTOPEK

| (2) | Komisija je od 13. do 15. januarja 2009 v prostorih ST opravila pregled v skladu s členom 20(4) Uredbe (ES) št. 1/2003. 8. aprila 2009 je začela postopek proti ST, 13. decembra 2010 pa proti DT. Komisija je 7. maja 2012 sprejela obvestilo o nasprotovanju, v katerem je navedla svoje predhodno stališče, da je ST za svoje konkurente domnevno vzpostavil cenovne škarje v zvezi z dostopom do njegovih razvezanih krajevnih zank in v zvezi z veleprodajnim širokopasovnim dostopom na regionalni in nacionalni ravni ter je domnevno zavrnil dostop do prvih dveh od teh veleprodajnih proizvodov. Komisija je sprejela predhodno stališče, da je DT domnevno odgovoren za ravnanje svoje hčerinske družbe na podlagi odgovornosti matičnih družb. Ustna zaslišanja so potekala 6. in 7. novembra 2012. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je od 13. do 15. januarja 2009 v prostorih ST opravila pregled v skladu s členom 20(4) Uredbe (ES) št. 1/2003. 8. aprila 2009 je začela postopek proti ST, 13. decembra 2010 pa proti DT. Komisija je 7. maja 2012 sprejela obvestilo o nasprotovanju, v katerem je navedla svoje predhodno stališče, da je ST za svoje konkurente domnevno vzpostavil cenovne škarje v zvezi z dostopom do njegovih razvezanih krajevnih zank in v zvezi z veleprodajnim širokopasovnim dostopom na regionalni in nacionalni ravni ter je domnevno zavrnil dostop do prvih dveh od teh veleprodajnih proizvodov. Komisija je sprejela predhodno stališče, da je DT domnevno odgovoren za ravnanje svoje hčerinske družbe na podlagi odgovornosti matičnih družb. Ustna zaslišanja so potekala 6. in 7. novembra 2012.

| (3) | Dopis o dejstvih je bil ST poslan 6. decembra 2013, 10. januarja 2014 pa DT, da bi družbi imeli možnost predložitve pripomb glede dodatnih dokazov. |
| --- | --- |

(3)

Dopis o dejstvih je bil ST poslan 6. decembra 2013, 10. januarja 2014 pa DT, da bi družbi imeli možnost predložitve pripomb glede dodatnih dokazov.

| (4) | Dne 9. oktobra 2014 je potekalo posvetovanje s Svetovalnim odborom za omejevalna ravnanja in prevladujoče položaje. Pooblaščenec za zaslišanje je 10. oktobra 2014 izdal končno poročilo. |
| --- | --- |

(4)

Dne 9. oktobra 2014 je potekalo posvetovanje s Svetovalnim odborom za omejevalna ravnanja in prevladujoče položaje. Pooblaščenec za zaslišanje je 10. oktobra 2014 izdal končno poročilo.

3.   DEJSTVA

| (5) | Končni sklep v tej zadevi zadeva zlorabo s strani ST glede dostopa do njegovih razvezanih krajevnih zank. |
| --- | --- |

(5)

Končni sklep v tej zadevi zadeva zlorabo s strani ST glede dostopa do njegovih razvezanih krajevnih zank.

| (6) | ST je prvotni telekomunikacijski operater v Slovaški republiki in lastnik edinega fiksnega dostopovnega bakrenega omrežja po vsej državi. V skladu z regulativnim okvirom EU za elektronske komunikacije in na podlagi regulativnega sklepa slovaškega regulativnega organa za telekomunikacije mora ST alternativnim operaterjem zagotoviti dostop do razvezanih krajevnih zank v svojem omrežju. ST ima monopolni položaj na veleprodajnem trgu za dostop do razvezanih krajevnih zank in prevladujoči položaj na množičnem maloprodajnem trgu za fiksne širokopasovne storitve. Zaradi zlorabe s strani ST alternativni operaterji niso dobili dostopa do razvezanih krajevnih zank in zato niso mogli vstopiti v slovaški maloprodajni trg širokopasovnih storitev na način, ki bi jim omogočil ponudbo visokokakovostnih maloprodajnih širokopasovnih storitev in s tem učinkovito konkurenco ST. |
| --- | --- |

(6)

ST je prvotni telekomunikacijski operater v Slovaški republiki in lastnik edinega fiksnega dostopovnega bakrenega omrežja po vsej državi. V skladu z regulativnim okvirom EU za elektronske komunikacije in na podlagi regulativnega sklepa slovaškega regulativnega organa za telekomunikacije mora ST alternativnim operaterjem zagotoviti dostop do razvezanih krajevnih zank v svojem omrežju. ST ima monopolni položaj na veleprodajnem trgu za dostop do razvezanih krajevnih zank in prevladujoči položaj na množičnem maloprodajnem trgu za fiksne širokopasovne storitve. Zaradi zlorabe s strani ST alternativni operaterji niso dobili dostopa do razvezanih krajevnih zank in zato niso mogli vstopiti v slovaški maloprodajni trg širokopasovnih storitev na način, ki bi jim omogočil ponudbo visokokakovostnih maloprodajnih širokopasovnih storitev in s tem učinkovito konkurenco ST.

4.   PRAVNA OCENA

4.1   Upoštevni trgi

| (7) | V skladu s prejšnjimi zadevami, ki se nanašajo na člen 102 PDEU (Deutsche Telekom, Telefónica, Telekommunikacja Polska (2)), Sklep opredeljuje nacionalni veleprodajni trg za dostop do razvezanih krajevnih zank ST. Ta opredelitev trga je v skladu z opredelitvijo trga, ki jo je določil slovaški regulativni organ za telekomunikacije (TUSR). V skladu z regulativnimi obveznostmi je ST začel ponujati dostop do svojih razvezanih krajevnih zank z objavo referenčne ponudbe za razvezo 12. avgusta 2005. Dostopa do drugih možnih dostopovnih lokalnih omrežij (optična omrežja, kabelska televizija, fiksno brezžično omrežje in mobilni širokopasovni dostop) lastniki teh omrežij ne ponujajo. Prav tako je za alternativne operaterje tehnično nemogoče, da bi uporabljali ta omrežja za dostop do maloprodajnih strank po vsej Slovaški s podobno ravnjo kakovosti, kot jo zagotavljajo razvezane krajevne zanke ST. Veleprodajni širokopasovni dostop ni nadomestek za veleprodajni dostop do razvezanih krajevnih zank, ker so mesečne pristojbine višje kot pri razvezanih krajevnih zankah; zato alternativni operater vlaga veliko manj v lastno infrastrukturo, produkt veleprodajnega širokopasovnega dostopa pa mu daje zelo malo nadzora nad povezavo in tako alternativni operater praktično nima možnosti, da bi se njegova maloprodajna ponudba razlikovala od ponudbe ST. |
| --- | --- |

(7)

V skladu s prejšnjimi zadevami, ki se nanašajo na člen 102 PDEU (Deutsche Telekom, Telefónica, Telekommunikacja Polska (2)), Sklep opredeljuje nacionalni veleprodajni trg za dostop do razvezanih krajevnih zank ST. Ta opredelitev trga je v skladu z opredelitvijo trga, ki jo je določil slovaški regulativni organ za telekomunikacije (TUSR). V skladu z regulativnimi obveznostmi je ST začel ponujati dostop do svojih razvezanih krajevnih zank z objavo referenčne ponudbe za razvezo 12. avgusta 2005. Dostopa do drugih možnih dostopovnih lokalnih omrežij (optična omrežja, kabelska televizija, fiksno brezžično omrežje in mobilni širokopasovni dostop) lastniki teh omrežij ne ponujajo. Prav tako je za alternativne operaterje tehnično nemogoče, da bi uporabljali ta omrežja za dostop do maloprodajnih strank po vsej Slovaški s podobno ravnjo kakovosti, kot jo zagotavljajo razvezane krajevne zanke ST. Veleprodajni širokopasovni dostop ni nadomestek za veleprodajni dostop do razvezanih krajevnih zank, ker so mesečne pristojbine višje kot pri razvezanih krajevnih zankah; zato alternativni operater vlaga veliko manj v lastno infrastrukturo, produkt veleprodajnega širokopasovnega dostopa pa mu daje zelo malo nadzora nad povezavo in tako alternativni operater praktično nima možnosti, da bi se njegova maloprodajna ponudba razlikovala od ponudbe ST.

| (8) | Sklep opredeljuje nacionalni množični maloprodajni trg širokopasovnih storitev, ki so na voljo na fiksni lokaciji (žična ali brezžična tehnologija). Proizvodni trg vključuje širokopasovne povezave prek omrežij xDSL, optičnih omrežij, kabelske televizije in fiksnih brezžičnih omrežij. Mobilne širokopasovne storitve niso vključene v isti zadevni trg, zlasti ker obstajajo precejšnje razlike glede kakovosti in profilov uporabe podatkov med fiksnimi in mobilnimi širokopasovnimi storitvami v celotnem obdobju kršitve. Poleg tega cene in gibanje cen ter dokazi o preklapljanju ne dopuščajo ugotovitve, da so fiksne in mobilne širokopasovne storitve del istega zadevnega trga. |
| --- | --- |

(8)

Sklep opredeljuje nacionalni množični maloprodajni trg širokopasovnih storitev, ki so na voljo na fiksni lokaciji (žična ali brezžična tehnologija). Proizvodni trg vključuje širokopasovne povezave prek omrežij xDSL, optičnih omrežij, kabelske televizije in fiksnih brezžičnih omrežij. Mobilne širokopasovne storitve niso vključene v isti zadevni trg, zlasti ker obstajajo precejšnje razlike glede kakovosti in profilov uporabe podatkov med fiksnimi in mobilnimi širokopasovnimi storitvami v celotnem obdobju kršitve. Poleg tega cene in gibanje cen ter dokazi o preklapljanju ne dopuščajo ugotovitve, da so fiksne in mobilne širokopasovne storitve del istega zadevnega trga.

| (9) | Zadevni geografski maloprodajni trg za fiksne širokopasovne storitve in zadevni geografski veleprodajni trg za dostop do razvezanih krajevnih zank sta nacionalna trga, saj ST (tako na maloprodajnem kot na veleprodajnem trgu) in drugi operaterji (na maloprodajnem trgu) delujejo enotno (enake cene in pogoji) v svojem celotnem omrežju. Ta opredelitev trga je v skladu s prakso odločanja Komisije v zadevah o telekomunikacijah (Deutsche Telekom, Telefónica, Telekommunikacja Polska). |
| --- | --- |

(9)

Zadevni geografski maloprodajni trg za fiksne širokopasovne storitve in zadevni geografski veleprodajni trg za dostop do razvezanih krajevnih zank sta nacionalna trga, saj ST (tako na maloprodajnem kot na veleprodajnem trgu) in drugi operaterji (na maloprodajnem trgu) delujejo enotno (enake cene in pogoji) v svojem celotnem omrežju. Ta opredelitev trga je v skladu s prakso odločanja Komisije v zadevah o telekomunikacijah (Deutsche Telekom, Telefónica, Telekommunikacja Polska).

4.2   Prevladujoči položaj

| (10) | Sklep ugotavlja, da ima ST monopolni položaj na veleprodajnem trgu razvezanih krajevnih zank in da ni nikakršne neposredne ali posredne omejitve v obliki dejanske ali potencialne konkurence, ki bi lahko omejila tržno moč ST kot monopolnega ponudnika storitev razvezanih krajevnih zank. Odsotnost konkurence je zlasti pojasnjena z visokimi ovirami za vstop na trg, ki preprečujejo vzpostavitev podobnega omrežja, kot ga ima ST, v smislu tehnične in geografske pokritosti. Ta ugotovitev iz Sklepa je v skladu s preteklo prakso odločanja Komisije in regulativo, ki urejata trge telekomunikacij. |
| --- | --- |

(10)

Sklep ugotavlja, da ima ST monopolni položaj na veleprodajnem trgu razvezanih krajevnih zank in da ni nikakršne neposredne ali posredne omejitve v obliki dejanske ali potencialne konkurence, ki bi lahko omejila tržno moč ST kot monopolnega ponudnika storitev razvezanih krajevnih zank. Odsotnost konkurence je zlasti pojasnjena z visokimi ovirami za vstop na trg, ki preprečujejo vzpostavitev podobnega omrežja, kot ga ima ST, v smislu tehnične in geografske pokritosti. Ta ugotovitev iz Sklepa je v skladu s preteklo prakso odločanja Komisije in regulativo, ki urejata trge telekomunikacij.

| (11) | Glede položaja ST na maloprodajnem trgu Sklep ugotavlja, da je ST v obdobju analize imel prevladujoč položaj na množičnem trgu za maloprodajne širokopasovne storitve, ki so na voljo na fiksni lokaciji. V obdobju kršitve se je tržni delež ST na podlagi števila naročnikov gibal od [35–55 %]. Drugi največji konkurent UPC je imel skoraj petkrat manjši tržni delež (ki se še vedno zmanjšuje), in sicer od ([5–15 %] leta 2010). Čeprav se je ST soočal z nekaj konkurence s strani alternativnih operaterjev (zlasti kar zadeva postopno uvedbo omrežij optičnih vlaken), ti konkurenti niso mogli izvajati zadostnega pritiska na ST. Na primer, kljub velikim naložbam v uvedbo omrežja optičnih vlaken in trženje družba Orange ostaja le majhen udeleženec na trgu s tržnim deležem [0–10 %] v letu 2010. |
| --- | --- |

(11)

Glede položaja ST na maloprodajnem trgu Sklep ugotavlja, da je ST v obdobju analize imel prevladujoč položaj na množičnem trgu za maloprodajne širokopasovne storitve, ki so na voljo na fiksni lokaciji. V obdobju kršitve se je tržni delež ST na podlagi števila naročnikov gibal od [35–55 %]. Drugi največji konkurent UPC je imel skoraj petkrat manjši tržni delež (ki se še vedno zmanjšuje), in sicer od ([5–15 %] leta 2010). Čeprav se je ST soočal z nekaj konkurence s strani alternativnih operaterjev (zlasti kar zadeva postopno uvedbo omrežij optičnih vlaken), ti konkurenti niso mogli izvajati zadostnega pritiska na ST. Na primer, kljub velikim naložbam v uvedbo omrežja optičnih vlaken in trženje družba Orange ostaja le majhen udeleženec na trgu s tržnim deležem [0–10 %] v letu 2010.

4.3   Zloraba prevladujočega položaja

4.3.1   Zavrnitev dobave razvezanih krajevnih zank

| (12) | V Sklepu je dokazano, da je ST določil nepoštene pogoje v svoji referenčni ponudbi za razvezo, čeprav je bilo več alternativnih operaterjev močno zainteresiranih za dostop do razvezanih krajevnih zank, da bi tako razvezani dostop do krajevnih zank postal nesprejemljiv za alternativne operaterje, in je tako zavrl, otežil ali preprečil njihov vstop na maloprodajni trg širokopasovnih storitev. Zlasti je ST:






  (a) | alternativnim operaterjem prikril informacije o omrežju, ki je potrebno za razvezo krajevnih zank, tako da alternativni operaterji niso mogli pripraviti ustreznih poslovnih načrtov. |
| --- | --- | --- |

(12)

V Sklepu je dokazano, da je ST določil nepoštene pogoje v svoji referenčni ponudbi za razvezo, čeprav je bilo več alternativnih operaterjev močno zainteresiranih za dostop do razvezanih krajevnih zank, da bi tako razvezani dostop do krajevnih zank postal nesprejemljiv za alternativne operaterje, in je tako zavrl, otežil ali preprečil njihov vstop na maloprodajni trg širokopasovnih storitev. Zlasti je ST:

(a)

alternativnim operaterjem prikril informacije o omrežju, ki je potrebno za razvezo krajevnih zank, tako da alternativni operaterji niso mogli pripraviti ustreznih poslovnih načrtov.

| (b) | umetno zmanjšal obseg svoje obveznosti za razvezavo, tako da je:






  (i) | zavrnil dostop do linij, ki se niso uporabljale za nobene storitve, bile pa so del omrežja ST („pasivne linije“), in si tako zagotovil potencialne stranke; |
| --- | --- | --- |

(b)

umetno zmanjšal obseg svoje obveznosti za razvezavo, tako da je:

(i)

zavrnil dostop do linij, ki se niso uporabljale za nobene storitve, bile pa so del omrežja ST („pasivne linije“), in si tako zagotovil potencialne stranke;

| (ii) | zavrnil sodostop do telefonskih linij, ki so se uporabljale za programe družabnih telefonskih klicev, kot so „ST Mini“, in tako zlorabil možnost, da si zagotovi potencialne stranke za DSL; |
| --- | --- |

(ii)

zavrnil sodostop do telefonskih linij, ki so se uporabljale za programe družabnih telefonskih klicev, kot so „ST Mini“, in tako zlorabil možnost, da si zagotovi potencialne stranke za DSL;

| (iii) | zavrnil dostop do 75 % linij, ki so zajete v njegovo obveznost razvezave na podlagi varnostnega pravila o upravljanju spektra, kar naj bi domnevno preprečilo motnje in težave presluha, ki se lahko pojavijo pri uporabi ene telefonske linije za več storitev. |
| --- | --- |

(iii)

zavrnil dostop do 75 % linij, ki so zajete v njegovo obveznost razvezave na podlagi varnostnega pravila o upravljanju spektra, kar naj bi domnevno preprečilo motnje in težave presluha, ki se lahko pojavijo pri uporabi ene telefonske linije za več storitev.

| (c) | odvrnil alternativne operaterje od razveze z dodatnimi nepoštenimi pogoji v svoji referenčni ponudbi za razvezo. Zlasti je ST:






  (i) | povzročil nepotrebno obremenjujoč in drag postopek kolokacije (3) ter ni predložil predhodnih informacij o določanju cen kolokacije; |
| --- | --- | --- |

(c)

odvrnil alternativne operaterje od razveze z dodatnimi nepoštenimi pogoji v svoji referenčni ponudbi za razvezo. Zlasti je ST:

(i)

povzročil nepotrebno obremenjujoč in drag postopek kolokacije (3) ter ni predložil predhodnih informacij o določanju cen kolokacije;

| (ii) | določil obvezen postopek „kvalifikacije“ (4) in za to zaračunal pristojbino, tudi kadar ta postopek ni bil potreben; |
| --- | --- |

(ii)

določil obvezen postopek „kvalifikacije“ (4) in za to zaračunal pristojbino, tudi kadar ta postopek ni bil potreben;

| (iii) | uporabil neugodne pogoje za napovedi (5), na primer, določil je denarno kazen za neupoštevanje napovedanih zneskov; |
| --- | --- |

(iii)

uporabil neugodne pogoje za napovedi (5), na primer, določil je denarno kazen za neupoštevanje napovedanih zneskov;

| (iv) | uporabil nepoštene pogoje v zvezi s popravili, na primer, lahko je enostransko prenesel svojo odgovornost na alternativne operaterje v primeru nezadostnega sodelovanja pri popravilih; |
| --- | --- |

(iv)

uporabil nepoštene pogoje v zvezi s popravili, na primer, lahko je enostransko prenesel svojo odgovornost na alternativne operaterje v primeru nezadostnega sodelovanja pri popravilih;

| (v) | zahteval bančno jamstvo, katerega znesek je bil nesorazmeren s tveganjem in stroški ST, za zagotavljanje dostopa do krajevnih zank. |
| --- | --- |

(v)

zahteval bančno jamstvo, katerega znesek je bil nesorazmeren s tveganjem in stroški ST, za zagotavljanje dostopa do krajevnih zank.

4.3.2   Cenovne škarje

| (13) | Izračuni v Sklepu upoštevajo podatke ST in kažejo, da se je enako učinkovit konkurent, ki je uporabljal veleprodajni dostop do razvezanih krajevnih zank ST, soočal s precejšnjimi negativnimi maržami in ni mogel na trajni osnovi doseči iste donosnosti, kot jo ima maloprodajni širokopasovni portfelj ST. To velja tudi, če se upoštevajo dodatne storitve (govorne storitve, IPTV, večfunkcionalne storitve) v portfelju na nižji stopnji prodajne verige. Vključitev govornih storitev (dostop do glasovnih sporočil, uporaba govora) služi kot preverjanje občutljivosti, ker ti trgi niso obravnavani v Sklepu. |
| --- | --- |

(13)

Izračuni v Sklepu upoštevajo podatke ST in kažejo, da se je enako učinkovit konkurent, ki je uporabljal veleprodajni dostop do razvezanih krajevnih zank ST, soočal s precejšnjimi negativnimi maržami in ni mogel na trajni osnovi doseči iste donosnosti, kot jo ima maloprodajni širokopasovni portfelj ST. To velja tudi, če se upoštevajo dodatne storitve (govorne storitve, IPTV, večfunkcionalne storitve) v portfelju na nižji stopnji prodajne verige. Vključitev govornih storitev (dostop do glasovnih sporočil, uporaba govora) služi kot preverjanje občutljivosti, ker ti trgi niso obravnavani v Sklepu.

4.4   Verjetni vpliv na konkurenco in potrošnike

| (14) | Zaradi ravnanja ST alternativni operaterji niso imeli možnosti učinkovito konkurirati ST in drugim udeležencem, ker se niso mogli zanašati na dostop do razvezave krajevnih zank in niso mogli konkurirati na množičnem maloprodajnem trg za fiksne širokopasovne storitve. V skladu s strategijo ST je ravnanje te družbe alternativnim operaterjem na maloprodajnem trgu onemogočilo dostop do ključnega segmenta digitalnega naročniškega voda (xDSL), osnovanega na razvezanih krajevnih zankah. S tem je ST umetno povečal ovire za vstop na maloprodajni trg, ker je otežil in zato zmanjšal učinkovitost konkurence na maloprodajnem trgu, vključno s konkurenco na podlagi lastnih omrežij alternativnih operaterjev (konkurenca na osnovi infrastrukture). |
| --- | --- |

(14)

Zaradi ravnanja ST alternativni operaterji niso imeli možnosti učinkovito konkurirati ST in drugim udeležencem, ker se niso mogli zanašati na dostop do razvezave krajevnih zank in niso mogli konkurirati na množičnem maloprodajnem trg za fiksne širokopasovne storitve. V skladu s strategijo ST je ravnanje te družbe alternativnim operaterjem na maloprodajnem trgu onemogočilo dostop do ključnega segmenta digitalnega naročniškega voda (xDSL), osnovanega na razvezanih krajevnih zankah. S tem je ST umetno povečal ovire za vstop na maloprodajni trg, ker je otežil in zato zmanjšal učinkovitost konkurence na maloprodajnem trgu, vključno s konkurenco na podlagi lastnih omrežij alternativnih operaterjev (konkurenca na osnovi infrastrukture).

| (15) | Uvajanje omrežij alternativnih operaterjev na krajevni ravni ne odtehta teh negativnih učinkov. Brez izključevalnega ravnanja ST bi bila konkurenca verjetno učinkovitejša na celotnem ozemlju Slovaške in tudi v gosto naseljenih območjih, kjer je obstajala konkurenca na osnovi infrastrukture. Tak vstop in konkurenčni odziv, ki bi ga ta sprožil pri ST in drugih ponudnikih širokopasovnih storitev, bi verjetno koristila potrošnikom prek večje izbire, nižjih cen in višje kakovosti storitev. |
| --- | --- |

(15)

Uvajanje omrežij alternativnih operaterjev na krajevni ravni ne odtehta teh negativnih učinkov. Brez izključevalnega ravnanja ST bi bila konkurenca verjetno učinkovitejša na celotnem ozemlju Slovaške in tudi v gosto naseljenih območjih, kjer je obstajala konkurenca na osnovi infrastrukture. Tak vstop in konkurenčni odziv, ki bi ga ta sprožil pri ST in drugih ponudnikih širokopasovnih storitev, bi verjetno koristila potrošnikom prek večje izbire, nižjih cen in višje kakovosti storitev.

4.5   Odgovornost DT

| (16) | Sklep ugotavlja, da je DT odgovoren za kršitev kot matična družba. Glede zmožnosti izvajanja odločujočega vpliva na ST Sklep predvsem omenja dejstvo, da (i) je DT večinski delničar z 51 %, država Slovaška, ki je lastnica preostalih 49 %, pa nima posebnih manjšinskih pravic; ter (ii) da DT lahko imenuje večino v upravnem odboru. Izvajanje odločujočega vpliva se kaže zlasti v tem, da (i) je prišlo do prekrivanja vrhovnega vodstva v DT in ST; da (ii) obstajajo dokazi o vplivu DT na postopek odločanja upravnega odbora ST; ter da (iii) je ST poročal DT. Gre za sveženj ujemajočih se dokazov o obstoju gospodarske enote med DT in ST. |
| --- | --- |

(16)

Sklep ugotavlja, da je DT odgovoren za kršitev kot matična družba. Glede zmožnosti izvajanja odločujočega vpliva na ST Sklep predvsem omenja dejstvo, da (i) je DT večinski delničar z 51 %, država Slovaška, ki je lastnica preostalih 49 %, pa nima posebnih manjšinskih pravic; ter (ii) da DT lahko imenuje večino v upravnem odboru. Izvajanje odločujočega vpliva se kaže zlasti v tem, da (i) je prišlo do prekrivanja vrhovnega vodstva v DT in ST; da (ii) obstajajo dokazi o vplivu DT na postopek odločanja upravnega odbora ST; ter da (iii) je ST poročal DT. Gre za sveženj ujemajočih se dokazov o obstoju gospodarske enote med DT in ST.

5.   KAZNI IN PRAVNA SREDSTVA

| (17) | Če katera koli od ugotovljenih kršitev še traja, morata ST in DT tako kršitev odpraviti in se vzdržati vseh ravnanj, ki bi imela enak ali podoben cilj ali učinek, kot je opisano v Sklepu. |
| --- | --- |

(17)

Če katera koli od ugotovljenih kršitev še traja, morata ST in DT tako kršitev odpraviti in se vzdržati vseh ravnanj, ki bi imela enak ali podoben cilj ali učinek, kot je opisano v Sklepu.

| (18) | Sklep DT in ST nalaga skupno in solidarno kazen v višini 38 838 000 EUR ter kazen DT v višini 31 070 000 EUR. Ta kazen je določena ob upoštevanju vrednosti prodaje na zadevnem trgu, stopnje resnosti kršitve in obdobja kršitve, ki je trajalo 5 let in 4 mesece, dejstva, da je DT že storil podobno kršitev leta 2003, ter potrebe po zagotovitvi odvračilnega učinka. |
| --- | --- |

(18)

Sklep DT in ST nalaga skupno in solidarno kazen v višini 38 838 000 EUR ter kazen DT v višini 31 070 000 EUR. Ta kazen je določena ob upoštevanju vrednosti prodaje na zadevnem trgu, stopnje resnosti kršitve in obdobja kršitve, ki je trajalo 5 let in 4 mesece, dejstva, da je DT že storil podobno kršitev leta 2003, ter potrebe po zagotovitvi odvračilnega učinka.

---

(1)  UL L 1, 4.1.2003, str. 1.

(2)  Zadeve AT.37451 z dne 21. maja 2003; AT.38784 z dne 4. julija 2007 in AT.39525 z dne 22. junija 2011.

(3)  Kolokacija se nanaša na namestitev opreme alternativnih operaterjev na ravni glavnega delilnika prvotnega operaterja.

(4)  „Kvalifikacija“ pomeni postopek, s katerim je ST ugotovil, ali je določena linija primerna za razvezo.

(5)  Alternativni operaterji so dolžni predložiti napovedi glede svojih nameravanih zahtevkov za kvalifikacijo za krajevne zanke.

---

V Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM SKUPNE TRGOVINSKE POLITIKE

Evropska komisija

| 23.9.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 314/11 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 314/11

---

OBVESTILO UVOZNIKOM

Uvoz tkanin z odprto mrežno strukturo iz steklenih vlaken iz držav upravičenk do GSP iz regionalnih kumulacijskih skupin I in III v Evropsko unijo

(2015/C 314/06)

Evropska komisija obvešča gospodarske subjekte Evropske unije o obstoju utemeljenega dvoma glede pravilne uporabe preferencialne obravnave in uporabnosti dokazila o poreklu, predloženega v Uniji za tkanine z odprto mrežno strukturo iz steklenih vlaken, uvrščene pod tarifne podštevilke HS 7019 40, 7019 51 in 7019 59, ki se uvažajo iz držav upravičenk do GSP iz regionalnih kumulacijskih skupin I in III (1).

Po številnih opravljenih preiskavah se zdi, da so znatne količine tkanin z odprto mrežno strukturo iz steklenih vlaken, uvrščene pod tarifne podštevilke HS 7019 40, 7019 51 in 7019 59, ki so v EU na splošno poslane iz Singapurja, deklarirane za sprostitev v prosti promet v Uniji s preferencialnim poreklom ene od držav iz regionalne kumulacijske skupine I ali III, ne da bi bile upravičene do tega.

Gospodarskim subjektom Evropske unije, ki prijavijo poreklo in/ali predložijo dokaze o poreklu zgoraj navedenih izdelkov, se zato svetuje, naj sprejmejo vse potrebne ukrepe, saj lahko sprostitev zadevnega blaga v prosti promet povzroči carinski dolg, privede do goljufije in posledično škodi finančnim interesom Evropske unije. Če je možna naknadna vknjižba carinskega dolga nastala v zgoraj navedenih okoliščinah, se zavezana oseba ne more sklicevati na to, da je ravnala v dobri veri v skladu s petim pododstavkom člena 220(2)(b) Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o carinskem zakoniku Skupnosti (2).

---

(1)  Seznam držav je določen v členu 86 Uredbe Komisije (EGS) št. 2454/93 o določbah za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 o carinskem zakoniku Skupnosti. V času objave tega obvestila spadajo v skupine naslednje države upravičenke:

| — | skupina I: Kambodža, Indonezija, Laos, Filipini, Vietnam, Mjanmar/Burma |
| --- | --- |

—

skupina I: Kambodža, Indonezija, Laos, Filipini, Vietnam, Mjanmar/Burma

| — | skupina III: Bangladeš, Butan, Indija, Nepal, Pakistan, Šri Lanka. |
| --- | --- |

—

skupina III: Bangladeš, Butan, Indija, Nepal, Pakistan, Šri Lanka.

(2)  UL L 302, 19.10.1992, str. 1.

---

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

| 23.9.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 314/12 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 314/12

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.7769 – Gilde Fund IV/Parcom Fund IV/Koninklijke Ten Cate)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2015/C 314/07)

| 1. | Komisija je 14. septembra 2015 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetja Gilde Buy-Out Fund IV CV in Gilde Buy Out-Fund IV Coöperatief UA (skupaj „Gilde Fund IV“, Nizozemska) ter Parcom Buy-Out Fund IV BV („Parcom Fund IV“, Nizozemska) z nakupom delnic pridobijo v smislu člena 3(1)(b) in 3(4) Uredbe o združitvah skupni nadzor nad podjetjem Koninklike Ten Cate N.V. (Nizozemska). |
| --- | --- |

1.

Komisija je 14. septembra 2015 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetja Gilde Buy-Out Fund IV CV in Gilde Buy Out-Fund IV Coöperatief UA (skupaj „Gilde Fund IV“, Nizozemska) ter Parcom Buy-Out Fund IV BV („Parcom Fund IV“, Nizozemska) z nakupom delnic pridobijo v smislu člena 3(1)(b) in 3(4) Uredbe o združitvah skupni nadzor nad podjetjem Koninklike Ten Cate N.V. (Nizozemska).

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:
  —   za Gilde Fund IV: neodvisne naložbe v srednje velikih podjetjih s portfeljem, ki zajema številne industrijske panoge predvsem v državah Beneluksa, Nemčiji, Švici in Avstriji,
  —   za Parcom Fund IV: naložbe zasebnega kapitala, zlasti v srednje velika podjetja v državah Beneluksa,
  —   za Koninklijke Ten Cate NV: dobavitelj polizdelkov in komponent na področju naprednih tekstilij in kompozitov, geosintetike in trave. |
| --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—   za Gilde Fund IV: neodvisne naložbe v srednje velikih podjetjih s portfeljem, ki zajema številne industrijske panoge predvsem v državah Beneluksa, Nemčiji, Švici in Avstriji,

—   za Parcom Fund IV: naložbe zasebnega kapitala, zlasti v srednje velika podjetja v državah Beneluksa,

—   za Koninklijke Ten Cate NV: dobavitelj polizdelkov in komponent na področju naprednih tekstilij in kompozitov, geosintetike in trave.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena koncentracija lahko spadala na področje uporabe Uredbe o združitvah. Vendar končna odločitev o tem še ni sprejeta. V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena koncentracija lahko spadala na področje uporabe Uredbe o združitvah. Vendar končna odločitev o tem še ni sprejeta. V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe z navedbo sklicne številke M.7769 – Gilde Fund IV/Parcom Fund IV/Koninklijke Ten Cate se lahko Komisiji pošljejo po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe z navedbo sklicne številke M.7769 – Gilde Fund IV/Parcom Fund IV/Koninklijke Ten Cate se lahko Komisiji pošljejo po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (Uredba o združitvah).

(2)  UL C 366, 14.12.2013, str. 5.

---