# Euroopan unionin C 313/22.

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 313 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 58. vuosikerta22. syyskuu 2015 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 313

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

58. vuosikerta22. syyskuu 2015

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| | PÄÄTÖSLAUSELMAT |
| | Alueiden komitea |
| | 113. täysistunto, 8.–9. heinäkuuta 2015 |
| 2015/C 313/01 | Päätöslauselma EU:lle kestäväpohjaisesta lähestymistavasta maahanmuuttoon | 1 |
| 2015/C 313/02 | Päätöslauselma kestävyysperiaatteiden mukaisesti tuotetusta ruoasta | 5 |
| 2015/C 313/03 | Päätöslauselma Euroopan unionin toiminnan parantamisesta: Lissabonin sopimus ja jatkotoimet | 9 |
| 2015/C 313/04 | Päätöslauselma Euroopan komission vuoden 2016 työohjelman painopisteistä | 12 |
| | LAUSUNNOT |
| | Alueiden komitea |
| | 113. täysistunto, 8.–9. heinäkuuta 2015 |
| 2015/C 313/05 | Euroopan alueiden komitean lausunto – Vihreä kirja pääomamarkkinaunionin muodostamisesta | 17 |
| 2015/C 313/06 | Euroopan alueiden komitean lausunto vakaus- ja kasvusopimukseen sisältyvän jouston mahdollisimman tehokkaasta hyödyntämisestä | 22 |
| 2015/C 313/07 | Euroopan alueiden komitean lausunto – Uusi Euroopan naapuruuspolitiikka | 25 |
| 2015/C 313/08 | Euroopan alueiden komitean lausunto — Kumppanuussopimuksia ja toimenpideohjelmia koskevien neuvottelujen tulokset | 31 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Alueiden komitea

113. täysistunto, 8.–9. heinäkuuta 2015

2015/C 313/01

Päätöslauselma EU:lle kestäväpohjaisesta lähestymistavasta maahanmuuttoon

1

2015/C 313/02

Päätöslauselma kestävyysperiaatteiden mukaisesti tuotetusta ruoasta

5

2015/C 313/03

Päätöslauselma Euroopan unionin toiminnan parantamisesta: Lissabonin sopimus ja jatkotoimet

9

2015/C 313/04

Päätöslauselma Euroopan komission vuoden 2016 työohjelman painopisteistä

12

LAUSUNNOT

Alueiden komitea

113. täysistunto, 8.–9. heinäkuuta 2015

2015/C 313/05

Euroopan alueiden komitean lausunto – Vihreä kirja pääomamarkkinaunionin muodostamisesta

17

2015/C 313/06

Euroopan alueiden komitean lausunto vakaus- ja kasvusopimukseen sisältyvän jouston mahdollisimman tehokkaasta hyödyntämisestä

22

2015/C 313/07

Euroopan alueiden komitean lausunto – Uusi Euroopan naapuruuspolitiikka

25

2015/C 313/08

Euroopan alueiden komitean lausunto — Kumppanuussopimuksia ja toimenpideohjelmia koskevien neuvottelujen tulokset

31

---

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Alueiden komitea

113. täysistunto, 8.–9. heinäkuuta 2015

| 22.9.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 313/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 313/1

---

Päätöslauselma EU:lle kestäväpohjaisesta lähestymistavasta maahanmuuttoon

(2015/C 313/01)

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

| 1. | ilmaisee syvän surunsa tuhansien Euroopan unioniin pyrkineiden siirtolaisten menehdyttyä viime kuukausina ja pitää siksi keskustelua uudesta Euroopan muuttoliikeagendasta tervetulleena. Komitea on vakaasti sitä mieltä, että kyseessä oleva ongelma koskee kaikkia Euroopan unionin maita ja että kaikkien niiden on osallistuttava ongelman ratkaisemiseen. Asian tulee kuulua koko Euroopan unionin vastuulle. |
| --- | --- |

1.

ilmaisee syvän surunsa tuhansien Euroopan unioniin pyrkineiden siirtolaisten menehdyttyä viime kuukausina ja pitää siksi keskustelua uudesta Euroopan muuttoliikeagendasta tervetulleena. Komitea on vakaasti sitä mieltä, että kyseessä oleva ongelma koskee kaikkia Euroopan unionin maita ja että kaikkien niiden on osallistuttava ongelman ratkaisemiseen. Asian tulee kuulua koko Euroopan unionin vastuulle.

| 2. | katsoo, että EU:n tulee soveltaa maahanmuuttoon pitkällä aikavälillä kestäväpohjaista lähestymistapaa, joka perustuu solidaarisuuteen ja jossa kunnioitetaan ihmisoikeuksia. Siinä on otettava huomioon kaikki muuttoliikkeeseen liittyvät osa-alueet: humanitaariset velvoitteet, turvapaikanhakijat ja taloudellinen maahanmuutto. Komitea korostaa salakuljetukseen ja ihmiskauppaan puuttumisen, unionin ulkopuolisten maiden kehityksen ja vakauden, tehokkaan palauttamispolitiikan ja Euroopan väestökehitykseen liittyvien haasteiden merkitystä. Se painottaa, että laillinen muuttoliike voi olla olennainen kehityksen osatekijä. Sen lisäksi, että onnistunut kotouttamistyö tuo etuja yksittäisille henkilöille, se merkitsee myös huomattavaa etua koko yhteiskunnalle työvoimapanoksen ja hyvinvoinnin rahoittamisen muodossa. Komitea kehottaakin kaikkia poliittisen vastuun kantajia, EU:n toimielimiä, kansallisia, alueellisia ja paikallisia viranomaisia, tiedotusvälineitä ja kansalaisyhteiskuntaa pidättymään leimaamasta maahanmuuttajia tai maahanmuuttoa ja tarjoamaan kansalaisille objektiivista tietoa muuttoliikkeestä sekä sen syistä ja vaikutuksista. Komitea suhtautuu torjuvasti kaikkinaiseen maahanmuuttajien syrjintään ja heihin kohdistuvaan rasistiseen käytökseen ja katsoo, etteivät ne sovi yhteen EU:n perusperiaatteiden kanssa. Se kiinnittää tähän liittyen huomiota 25.–26. kesäkuuta pidetyn Eurooppa-neuvoston kokouksen tuloksiin ja kehottaa Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita pyrkimään saavutetun yhteisymmärryksen puitteissa ratkaisemaan tehokkaasti siirtolaiskriisin yhteistyössä paikallis- ja alueviranomaisten kanssa. |
| --- | --- |

2.

katsoo, että EU:n tulee soveltaa maahanmuuttoon pitkällä aikavälillä kestäväpohjaista lähestymistapaa, joka perustuu solidaarisuuteen ja jossa kunnioitetaan ihmisoikeuksia. Siinä on otettava huomioon kaikki muuttoliikkeeseen liittyvät osa-alueet: humanitaariset velvoitteet, turvapaikanhakijat ja taloudellinen maahanmuutto. Komitea korostaa salakuljetukseen ja ihmiskauppaan puuttumisen, unionin ulkopuolisten maiden kehityksen ja vakauden, tehokkaan palauttamispolitiikan ja Euroopan väestökehitykseen liittyvien haasteiden merkitystä. Se painottaa, että laillinen muuttoliike voi olla olennainen kehityksen osatekijä. Sen lisäksi, että onnistunut kotouttamistyö tuo etuja yksittäisille henkilöille, se merkitsee myös huomattavaa etua koko yhteiskunnalle työvoimapanoksen ja hyvinvoinnin rahoittamisen muodossa. Komitea kehottaakin kaikkia poliittisen vastuun kantajia, EU:n toimielimiä, kansallisia, alueellisia ja paikallisia viranomaisia, tiedotusvälineitä ja kansalaisyhteiskuntaa pidättymään leimaamasta maahanmuuttajia tai maahanmuuttoa ja tarjoamaan kansalaisille objektiivista tietoa muuttoliikkeestä sekä sen syistä ja vaikutuksista. Komitea suhtautuu torjuvasti kaikkinaiseen maahanmuuttajien syrjintään ja heihin kohdistuvaan rasistiseen käytökseen ja katsoo, etteivät ne sovi yhteen EU:n perusperiaatteiden kanssa. Se kiinnittää tähän liittyen huomiota 25.–26. kesäkuuta pidetyn Eurooppa-neuvoston kokouksen tuloksiin ja kehottaa Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita pyrkimään saavutetun yhteisymmärryksen puitteissa ratkaisemaan tehokkaasti siirtolaiskriisin yhteistyössä paikallis- ja alueviranomaisten kanssa.

| 3. | katsoo, että olemassa olevat välineet ja kanavat poliittiseen vuoropuheluun EU-tason, jäsenvaltioiden ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden välillä toimivat, mutta toteaa, että paikallis-/aluehallinnon ja EU-tason välinen poliittinen vuoropuhelu on hajanaista tai tapauskohtaista. Komitea ehdottaakin, että paikallis- ja alueviranomaisille annetaan aktiivinen rooli ja niiden kokemuksia hyödynnetään vastaanotto-olosuhteisiin ja turvapaikkamenettelyihin liittyvien normien parantamiseksi ja että vastaanottoviranomaisille tarjotaan verkottumiskoulutusta ja -apua. Pakolaisten vastaanotosta jäsenvaltioissa vastuussa olevilla paikallis- ja alueyhteisöillä ei useinkaan ole käytettävissään riittäviä varoja tämän tehtävän toteuttamiseksi. Lisäksi turvapaikkahakemusten määrä kasvaa jatkuvasti. Komitea katsoo, että ensisijaisen tärkeää on parantaa paikallis- ja alueviranomaisten valmiuksia havaita haavoittuvassa asemassa olevat ryhmät ja suojella niitä. Tällaisia ovat erityisesti ilman huoltajaa saapuneet alaikäiset, joita rikollisryhmät usein käyttävät hyväksi seksiorjina, pakkotyövoimana tai jopa elinkaupan uhreina. Turvapaikkamenettelyjä on myös lyhennettävä ja kielteiset päätökset on pantava aiempaa nopeammin ja tehokkaammin täytäntöön, sillä on vahvistettava paitsi poliittisten tasojen välistä vuoropuhelua myös kansalaisten luottamusta eurooppalaiseen ja kansalliseen turvapaikkajärjestelmään. |
| --- | --- |

3.

katsoo, että olemassa olevat välineet ja kanavat poliittiseen vuoropuheluun EU-tason, jäsenvaltioiden ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden välillä toimivat, mutta toteaa, että paikallis-/aluehallinnon ja EU-tason välinen poliittinen vuoropuhelu on hajanaista tai tapauskohtaista. Komitea ehdottaakin, että paikallis- ja alueviranomaisille annetaan aktiivinen rooli ja niiden kokemuksia hyödynnetään vastaanotto-olosuhteisiin ja turvapaikkamenettelyihin liittyvien normien parantamiseksi ja että vastaanottoviranomaisille tarjotaan verkottumiskoulutusta ja -apua. Pakolaisten vastaanotosta jäsenvaltioissa vastuussa olevilla paikallis- ja alueyhteisöillä ei useinkaan ole käytettävissään riittäviä varoja tämän tehtävän toteuttamiseksi. Lisäksi turvapaikkahakemusten määrä kasvaa jatkuvasti. Komitea katsoo, että ensisijaisen tärkeää on parantaa paikallis- ja alueviranomaisten valmiuksia havaita haavoittuvassa asemassa olevat ryhmät ja suojella niitä. Tällaisia ovat erityisesti ilman huoltajaa saapuneet alaikäiset, joita rikollisryhmät usein käyttävät hyväksi seksiorjina, pakkotyövoimana tai jopa elinkaupan uhreina. Turvapaikkamenettelyjä on myös lyhennettävä ja kielteiset päätökset on pantava aiempaa nopeammin ja tehokkaammin täytäntöön, sillä on vahvistettava paitsi poliittisten tasojen välistä vuoropuhelua myös kansalaisten luottamusta eurooppalaiseen ja kansalliseen turvapaikkajärjestelmään.

| 4. | on tyytyväinen komission sitoumukseen esittää ehdotuksia nk. Dublinin asetuksen tarkistamiseksi, sillä on käynyt selvästi ilmi, että asetus ei toimi käytännössä. Komitea kehottaa komissiota käynnistämään näitä ehdotuksia käsittelevän keskustelun mahdollisimman pian ja varmistamaan, että painopiste siirtyy pakottamisesta kestäväpohjaisempiin tapoihin jakaa vastuuta jäsenvaltioiden kesken siten, että samalla kunnioitetaan maahanmuuttajien perusoikeuksia. |
| --- | --- |

4.

on tyytyväinen komission sitoumukseen esittää ehdotuksia nk. Dublinin asetuksen tarkistamiseksi, sillä on käynyt selvästi ilmi, että asetus ei toimi käytännössä. Komitea kehottaa komissiota käynnistämään näitä ehdotuksia käsittelevän keskustelun mahdollisimman pian ja varmistamaan, että painopiste siirtyy pakottamisesta kestäväpohjaisempiin tapoihin jakaa vastuuta jäsenvaltioiden kesken siten, että samalla kunnioitetaan maahanmuuttajien perusoikeuksia.

| 5. | kannustaa voimakkaasti kehittämään tiedustelutietojen keräämistä, jotta pystytään soveltamaan ennakoivaa ja ennalta ehkäisevää lähestymistapaa ja välttämään näin ihmishenkien menetykset. Tämä käsittää muun muassa yhteistyön EU:n ja kansallisten tiedusteluvirastojen sekä merenkulun tiedusteluun erikoistuneiden yritysten välillä. |
| --- | --- |

5.

kannustaa voimakkaasti kehittämään tiedustelutietojen keräämistä, jotta pystytään soveltamaan ennakoivaa ja ennalta ehkäisevää lähestymistapaa ja välttämään näin ihmishenkien menetykset. Tämä käsittää muun muassa yhteistyön EU:n ja kansallisten tiedusteluvirastojen sekä merenkulun tiedusteluun erikoistuneiden yritysten välillä.

| 6. | painottaa, että uudelleensijoittamis- ja siirtopolitiikassa tulisi olla mukana kaikki Euroopan maat kiintiömekanismin pohjalta ja että siinä tulisi ottaa huomioon maantieteelliset ja väestökehitykseen liittyvät kriteerit, alueen tai jäsenvaltion koko, väkiluku, taloudellinen tilanne, työmarkkinatarpeet, saatavilla oleva infrastruktuuri ja palvelut sekä muut asiaankuuluvat tekijät kuten perheenyhdistäminen. Komitea suhtautuukin myönteisesti siihen, että tällaiset Euroopan laajuisiin uudelleensijoittamis- ja siirtojärjestelmiin sovellettavat kriteerit määritellään Euroopan muuttoliikeagendassa, jotta saadaan aikaan kestäväpohjaisempi poliittinen ratkaisu. Komitea panee merkille, että Euroopan komissio on lopulta vedonnut hätätilalausekkeeseen (EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 78 artiklan 3 kohta), mikä vaikuttaa täysin perustellulta tämänhetkisessä tilanteessa. Komitea korostaa kuitenkin, että Euroopan parlamentin tulee voida osallistua täysimääräisesti jatkotoimenpiteiden hyväksymiseen, jotta varmistetaan niiden avoimuus ja legitiimiys. |
| --- | --- |

6.

painottaa, että uudelleensijoittamis- ja siirtopolitiikassa tulisi olla mukana kaikki Euroopan maat kiintiömekanismin pohjalta ja että siinä tulisi ottaa huomioon maantieteelliset ja väestökehitykseen liittyvät kriteerit, alueen tai jäsenvaltion koko, väkiluku, taloudellinen tilanne, työmarkkinatarpeet, saatavilla oleva infrastruktuuri ja palvelut sekä muut asiaankuuluvat tekijät kuten perheenyhdistäminen. Komitea suhtautuukin myönteisesti siihen, että tällaiset Euroopan laajuisiin uudelleensijoittamis- ja siirtojärjestelmiin sovellettavat kriteerit määritellään Euroopan muuttoliikeagendassa, jotta saadaan aikaan kestäväpohjaisempi poliittinen ratkaisu. Komitea panee merkille, että Euroopan komissio on lopulta vedonnut hätätilalausekkeeseen (EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 78 artiklan 3 kohta), mikä vaikuttaa täysin perustellulta tämänhetkisessä tilanteessa. Komitea korostaa kuitenkin, että Euroopan parlamentin tulee voida osallistua täysimääräisesti jatkotoimenpiteiden hyväksymiseen, jotta varmistetaan niiden avoimuus ja legitiimiys.

| 7. | korostaa, että turvapaikanhakijoiden ja pakolaisten epätasainen jakautuminen jäsenvaltioiden kesken sekä alueiden välillä ja sisällä on suuri haaste paikallis- ja alueviranomaisille, samoin kuin tulevan toiminnan suunnittelun puute ja kyvyttömyys valmistautua vastaanottoon riittävän ajoissa. Improvisoidut ratkaisut vaikeuttavat kotouttamisprosessin sujuvuuden ja onnistumisen varmistamista. Paikallis- ja alueviranomaisille on taattava resursseja valtioiden ja EU:n tasolta, jotta ne voivat tarjota pitkällä aikavälillä kestäväpohjaisen vastaanoton turvapaikanhakijoille ja pakolaisille ja kykenevät hallinnoimaan odottamattomia muutoksia, jotka ovat tälle vastaanotolle luonteenomaisia. Komitea kehottaa kaikkia jäsenvaltioita noudattamaan EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 80 artiklaan sisältyvää yhteisvastuun ja oikeudenmukaisen vastuunjaon periaatetta sekä tekemään yhteistyötä paikallis- ja alueviranomaisten kanssa hätätilanteessa käytettävän uudelleensijoittamismekanismin sekä toukokuun lopussa esitettyjen ehdotusten mukaisen uudelleenjakomekanismin täytäntöönpanossa ja hallinnoinnissa. Komitea odottaa lisäehdotuksia velvoittavasta ja automaattisesti käyttöön otettavasta uudelleensijoittamisjärjestelmästä. |
| --- | --- |

7.

korostaa, että turvapaikanhakijoiden ja pakolaisten epätasainen jakautuminen jäsenvaltioiden kesken sekä alueiden välillä ja sisällä on suuri haaste paikallis- ja alueviranomaisille, samoin kuin tulevan toiminnan suunnittelun puute ja kyvyttömyys valmistautua vastaanottoon riittävän ajoissa. Improvisoidut ratkaisut vaikeuttavat kotouttamisprosessin sujuvuuden ja onnistumisen varmistamista. Paikallis- ja alueviranomaisille on taattava resursseja valtioiden ja EU:n tasolta, jotta ne voivat tarjota pitkällä aikavälillä kestäväpohjaisen vastaanoton turvapaikanhakijoille ja pakolaisille ja kykenevät hallinnoimaan odottamattomia muutoksia, jotka ovat tälle vastaanotolle luonteenomaisia. Komitea kehottaa kaikkia jäsenvaltioita noudattamaan EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 80 artiklaan sisältyvää yhteisvastuun ja oikeudenmukaisen vastuunjaon periaatetta sekä tekemään yhteistyötä paikallis- ja alueviranomaisten kanssa hätätilanteessa käytettävän uudelleensijoittamismekanismin sekä toukokuun lopussa esitettyjen ehdotusten mukaisen uudelleenjakomekanismin täytäntöönpanossa ja hallinnoinnissa. Komitea odottaa lisäehdotuksia velvoittavasta ja automaattisesti käyttöön otettavasta uudelleensijoittamisjärjestelmästä.

| 8. | katsoo, että yksi ratkaisevista yhteisymmärrykseen pääsyä helpottavista tekijöistä on yleisön luottamus Euroopan kykyyn ehkäistä jatkossa ihmishenkien menetykset, katkaista salakuljetusverkostot ja kotouttaa suojaa aidosti hakevat pakolaiset. Komitea kehottaakin Euroopan komissiota ryhtymään kiireellisesti yhteistyöhön Euroopan alueiden komitean kanssa toimivien kotouttamisratkaisujen määrittämiseksi, niistä tiedottamiseksi ja niiden omaksumisen helpottamiseksi kaikkialla Euroopassa. Komitea kehottaa Euroopan komissiota muistuttamaan jäsenvaltioita ja paikallis- ja alueviranomaisia Euroopan rakenne- ja investointirahastojen mahdollisesta roolista kotouttamispolitiikan tukemisessa. |
| --- | --- |

8.

katsoo, että yksi ratkaisevista yhteisymmärrykseen pääsyä helpottavista tekijöistä on yleisön luottamus Euroopan kykyyn ehkäistä jatkossa ihmishenkien menetykset, katkaista salakuljetusverkostot ja kotouttaa suojaa aidosti hakevat pakolaiset. Komitea kehottaakin Euroopan komissiota ryhtymään kiireellisesti yhteistyöhön Euroopan alueiden komitean kanssa toimivien kotouttamisratkaisujen määrittämiseksi, niistä tiedottamiseksi ja niiden omaksumisen helpottamiseksi kaikkialla Euroopassa. Komitea kehottaa Euroopan komissiota muistuttamaan jäsenvaltioita ja paikallis- ja alueviranomaisia Euroopan rakenne- ja investointirahastojen mahdollisesta roolista kotouttamispolitiikan tukemisessa.

| 9. | muistuttaa, että alue- ja paikallisviranomaiset ovat etulinjassa, mutta niillä ei ole riittäviä resursseja. Alue- ja paikallisviranomaiset joutuvat usein vastaamaan inhimillisesti, taloudellisesti ja teknisesti ihmishenkien pelastamisesta ja maahanmuuttajien tukemisesta taloudellisessa ja sosiaalisessa integraatiossa. Ne joutuvat käytännössä hoitamaan omin varoin maahanmuuttokriisiä, joka koskee Välimeren alueen lisäksi koko Eurooppaa. Tulisi antaa enemmän tukea alueille, jotka vastaanottavat eniten maahanmuuttajia, jotta maahanmuuttajille voitaisiin varmistaa vastaanotto ihmisarvoisissa oloissa. |
| --- | --- |

9.

muistuttaa, että alue- ja paikallisviranomaiset ovat etulinjassa, mutta niillä ei ole riittäviä resursseja. Alue- ja paikallisviranomaiset joutuvat usein vastaamaan inhimillisesti, taloudellisesti ja teknisesti ihmishenkien pelastamisesta ja maahanmuuttajien tukemisesta taloudellisessa ja sosiaalisessa integraatiossa. Ne joutuvat käytännössä hoitamaan omin varoin maahanmuuttokriisiä, joka koskee Välimeren alueen lisäksi koko Eurooppaa. Tulisi antaa enemmän tukea alueille, jotka vastaanottavat eniten maahanmuuttajia, jotta maahanmuuttajille voitaisiin varmistaa vastaanotto ihmisarvoisissa oloissa.

| 10. | kannattaa ja painottaa sitä, että on kiinnitettävä entistä enemmän huomiota turvallisuuteen. On tiivistettävä maahanmuuttajien valvontaa pyrkien torjumaan laittomaan maahanmuuttoon kannustamista ja mahdollista rikollisten soluttautumista ja suojeltava niitä, jotka tunnistetaan todellisten humanitaaristen hätätilanteiden takia pakeneviksi pakolaisiksi, ja eroteltava tällainen maahanmuutto puhtaasti laittomasta maahanmuutosta. |
| --- | --- |

10.

kannattaa ja painottaa sitä, että on kiinnitettävä entistä enemmän huomiota turvallisuuteen. On tiivistettävä maahanmuuttajien valvontaa pyrkien torjumaan laittomaan maahanmuuttoon kannustamista ja mahdollista rikollisten soluttautumista ja suojeltava niitä, jotka tunnistetaan todellisten humanitaaristen hätätilanteiden takia pakeneviksi pakolaisiksi, ja eroteltava tällainen maahanmuutto puhtaasti laittomasta maahanmuutosta.

| 11. | suhtautuu myönteisesti EU:n Triton- ja Poseidon-operaatioiden määrärahojen nostamiseen ja viidentoista jäsenvaltion sitoumukseen myöntää lisäresursseja, jotta EU pystyisi reagoimaan nykyistä tehokkaammin hätätilanteisiin, ja korostaa tarvetta sovittaa kummankin operaation maantieteellinen toimiala ratkaistavana olevien ongelmien mukaiseksi. Komitea korostaa, että kaikkien jäsenvaltioiden on kannettava vastuunsa ja että tarvitaan mekanismi, jonka avulla määrärahoja lisätään edelleen tehokkaiden pelastusoperaatioiden edellytyksiin vastaamiseksi niin kauan kuin on tarpeellista. Rahoitus ja resurssit pitäisi voida vapauttaa mahdollisimman nopeasti ilman turhista byrokraattisista menettelyistä johtuvia viivytyksiä. Komitea kehottaa komissiota esittämään pikaisesti ehdotukset Frontex-viraston toimeksiannon tarkistamiseksi, jotta se saa vankan oikeusperustan etsintä- ja pelastusoperaatioilleen. |
| --- | --- |

11.

suhtautuu myönteisesti EU:n Triton- ja Poseidon-operaatioiden määrärahojen nostamiseen ja viidentoista jäsenvaltion sitoumukseen myöntää lisäresursseja, jotta EU pystyisi reagoimaan nykyistä tehokkaammin hätätilanteisiin, ja korostaa tarvetta sovittaa kummankin operaation maantieteellinen toimiala ratkaistavana olevien ongelmien mukaiseksi. Komitea korostaa, että kaikkien jäsenvaltioiden on kannettava vastuunsa ja että tarvitaan mekanismi, jonka avulla määrärahoja lisätään edelleen tehokkaiden pelastusoperaatioiden edellytyksiin vastaamiseksi niin kauan kuin on tarpeellista. Rahoitus ja resurssit pitäisi voida vapauttaa mahdollisimman nopeasti ilman turhista byrokraattisista menettelyistä johtuvia viivytyksiä. Komitea kehottaa komissiota esittämään pikaisesti ehdotukset Frontex-viraston toimeksiannon tarkistamiseksi, jotta se saa vankan oikeusperustan etsintä- ja pelastusoperaatioilleen.

| 12. | ehdottaa, että laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaava virasto EU-LISA kehittäisi lähitulevaisuudessa VIS-järjestelmän pohjalta kattavan siirtolaisuutta ja paikallisviranomaisia koskevan tiedonjakojärjestelmän, jossa henkilötietojen suoja on turvattu. Järjestelmä olisi varsin hyödyllinen, sillä sen avulla voitaisiin kerätä asiantuntemusta ja vaihtaa kokemuksia majoituksen järjestämisestä, turvapaikanhakijoiden ja pakolaisten hakemusten käsittelystä, kotouttamispolitiikan laatimisesta ja luvattomaan muuttoliikkeeseen puuttumisesta. Se tarjoaisi myös käytännön ratkaisuja tämän alan yhteistyön edistämiseksi eri maiden kansallisten viranomaisten sekä paikallis- ja alueviranomaisten välillä. |
| --- | --- |

12.

ehdottaa, että laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaava virasto EU-LISA kehittäisi lähitulevaisuudessa VIS-järjestelmän pohjalta kattavan siirtolaisuutta ja paikallisviranomaisia koskevan tiedonjakojärjestelmän, jossa henkilötietojen suoja on turvattu. Järjestelmä olisi varsin hyödyllinen, sillä sen avulla voitaisiin kerätä asiantuntemusta ja vaihtaa kokemuksia majoituksen järjestämisestä, turvapaikanhakijoiden ja pakolaisten hakemusten käsittelystä, kotouttamispolitiikan laatimisesta ja luvattomaan muuttoliikkeeseen puuttumisesta. Se tarjoaisi myös käytännön ratkaisuja tämän alan yhteistyön edistämiseksi eri maiden kansallisten viranomaisten sekä paikallis- ja alueviranomaisten välillä.

| 13. | katsoo, että EU:n vastaus muuttoliikehaasteisiin ja -mahdollisuuksiin on epätäydellinen, jos lähtömaiden taloudellista ja erityisesti poliittista tilannetta tarkastellaan erillään. Komitea onkin tyytyväinen Euroopan komission suositukseen ryhtyä työhön kolmansien maiden kanssa ja tehdä sopimuksia, joilla hallinnoidaan muuttoliikettä ja parannetaan maiden valmiuksia puuttua tilanteeseen ja pelastaa hädässä olevia siirtolaisia. Komitea ehdottaa, että tätä työtä tehdään myös valtiotasoa alemmilla tasoilla ja myös lainvalvontaviranomaisten kanssa, jotta salakuljetusverkostojen torjunnassa päästään konkreettisiin tuloksiin ruohonjuuritasolla ja jotta saadaan luotua laillisia maahanmuuttoväyliä ja pantua palauttamispolitiikka täytäntöön. Komitea kehottaa EU:ta, jäsenvaltioita ja alue- ja paikallisviranomaisia tehostamaan toimiaan, joilla autetaan kolmansia maita parantamaan valmiuksiaan toimia globaalissa taloudessa erityisesti kaupankäynnin kautta sekä kehittämään paikallista yrittäjyyttä. Tässä yhteydessä komitea kehottaa jäsenvaltioita noudattamaan sitoumustaan osoittaa vähintään 0,7 prosenttia bruttokansantulostaan kehitysyhteistyöhön ja tukemaan erityisesti hajautettua kehitysyhteistyötä. |
| --- | --- |

13.

katsoo, että EU:n vastaus muuttoliikehaasteisiin ja -mahdollisuuksiin on epätäydellinen, jos lähtömaiden taloudellista ja erityisesti poliittista tilannetta tarkastellaan erillään. Komitea onkin tyytyväinen Euroopan komission suositukseen ryhtyä työhön kolmansien maiden kanssa ja tehdä sopimuksia, joilla hallinnoidaan muuttoliikettä ja parannetaan maiden valmiuksia puuttua tilanteeseen ja pelastaa hädässä olevia siirtolaisia. Komitea ehdottaa, että tätä työtä tehdään myös valtiotasoa alemmilla tasoilla ja myös lainvalvontaviranomaisten kanssa, jotta salakuljetusverkostojen torjunnassa päästään konkreettisiin tuloksiin ruohonjuuritasolla ja jotta saadaan luotua laillisia maahanmuuttoväyliä ja pantua palauttamispolitiikka täytäntöön. Komitea kehottaa EU:ta, jäsenvaltioita ja alue- ja paikallisviranomaisia tehostamaan toimiaan, joilla autetaan kolmansia maita parantamaan valmiuksiaan toimia globaalissa taloudessa erityisesti kaupankäynnin kautta sekä kehittämään paikallista yrittäjyyttä. Tässä yhteydessä komitea kehottaa jäsenvaltioita noudattamaan sitoumustaan osoittaa vähintään 0,7 prosenttia bruttokansantulostaan kehitysyhteistyöhön ja tukemaan erityisesti hajautettua kehitysyhteistyötä.

| 14. | huomauttaa, että yhteistyö Pohjois-Afrikan vakaiden hallitusten kanssa vähentää lähtijöiden määrää Pohjois-Afrikan rannikoilta ja siten kuoleman riskiä merellä. On tarpeen tai jopa välttämätöntä, että EU myöntää lisää varoja Välimeren rannalla sijaitseville jäsenvaltioille, jotta ne voivat tehdä kyseessä olevien Pohjois-Afrikan maiden kanssa yhteistyötä 1) meripelastusoperaatiossa, 2) vastaanottoon tarvittaessa soveltuvien alueiden luomisessa Pohjois-Afrikan rannikolle ja 3) valvontavälineiden uudenaikaistamisessa lähtijöiden määrän rajoittamiseksi ja siten merellä tapahtuvien kuolemien riskin vähentämiseksi. |
| --- | --- |

14.

huomauttaa, että yhteistyö Pohjois-Afrikan vakaiden hallitusten kanssa vähentää lähtijöiden määrää Pohjois-Afrikan rannikoilta ja siten kuoleman riskiä merellä. On tarpeen tai jopa välttämätöntä, että EU myöntää lisää varoja Välimeren rannalla sijaitseville jäsenvaltioille, jotta ne voivat tehdä kyseessä olevien Pohjois-Afrikan maiden kanssa yhteistyötä 1) meripelastusoperaatiossa, 2) vastaanottoon tarvittaessa soveltuvien alueiden luomisessa Pohjois-Afrikan rannikolle ja 3) valvontavälineiden uudenaikaistamisessa lähtijöiden määrän rajoittamiseksi ja siten merellä tapahtuvien kuolemien riskin vähentämiseksi.

| 15. | kehottaa jälleen luomaan lähtö- ja kohdemaiden kuntien ja alueiden välisiä ”siirtolaisuus- ja kotouttamiskumppanuuksia” yhteistyön ja keskinäisen luottamuksen lisäämiseksi. Kumppanuudet käsittäisivät valmennustoimenpiteitä (esim. kielikursseja ja kulttuuri- ja kansalaistaitokoulutusta), yksilöllisiä maahanmuuttohankkeita, kuten työntekijöiden koulutusohjelmia, sekä kiertomuuttoa, vapaaehtoista paluuta ja muuttajien jälleenkotouttamista koskevia ohjelmia. Kumppanuudet täydentävät keskeisissä EU:n ulkopuolisissa maissa sijaitseviin EU:n edustustoihin lähetettyjen EU:n maahanmuuttoalan yhteyshenkilöiden työtä. |
| --- | --- |

15.

kehottaa jälleen luomaan lähtö- ja kohdemaiden kuntien ja alueiden välisiä ”siirtolaisuus- ja kotouttamiskumppanuuksia” yhteistyön ja keskinäisen luottamuksen lisäämiseksi. Kumppanuudet käsittäisivät valmennustoimenpiteitä (esim. kielikursseja ja kulttuuri- ja kansalaistaitokoulutusta), yksilöllisiä maahanmuuttohankkeita, kuten työntekijöiden koulutusohjelmia, sekä kiertomuuttoa, vapaaehtoista paluuta ja muuttajien jälleenkotouttamista koskevia ohjelmia. Kumppanuudet täydentävät keskeisissä EU:n ulkopuolisissa maissa sijaitseviin EU:n edustustoihin lähetettyjen EU:n maahanmuuttoalan yhteyshenkilöiden työtä.

| 16. | katsoo, että keskeinen rooli tulevan muuttoliikepolitiikan kehittämisessä tulisi olla sillä, että muille kuin EU:n kansalaisille tarjotaan väyliä ja mahdollisuuksia tulla Eurooppaan työskentelemään tai opiskelemaan. Komitea korostaa, että tästä syystä on olennaisen tärkeää kehittää syvempää yhteistyötä muiden asianomaisten maiden kanssa ja järjestää tiedotuskampanjoita kyseisten maiden paikallisten tiedotusvälineiden kanssa Eurooppaan suuntautuvan laillisen maahanmuuton mahdollisuuksista, luvattomaan maahanmuuttoon liittyvistä suurista vaaroista ja EU:n palauttamispolitiikasta. |
| --- | --- |

16.

katsoo, että keskeinen rooli tulevan muuttoliikepolitiikan kehittämisessä tulisi olla sillä, että muille kuin EU:n kansalaisille tarjotaan väyliä ja mahdollisuuksia tulla Eurooppaan työskentelemään tai opiskelemaan. Komitea korostaa, että tästä syystä on olennaisen tärkeää kehittää syvempää yhteistyötä muiden asianomaisten maiden kanssa ja järjestää tiedotuskampanjoita kyseisten maiden paikallisten tiedotusvälineiden kanssa Eurooppaan suuntautuvan laillisen maahanmuuton mahdollisuuksista, luvattomaan maahanmuuttoon liittyvistä suurista vaaroista ja EU:n palauttamispolitiikasta.

| 17. | painottaa jälleen Eurooppaan tällä hetkellä suuntautuvan luvattoman maahanmuuttovirran perimmäisiin syihin puuttumisen tärkeyttä ja siksi paikallisdemokratian ja paikallistalouden kehittämisen tärkeyttä EU:n ulkopuolisissa maissa, sillä kyse on keskeisestä tekijästä maiden poliittisen vakauden näkökulmasta, ja kehottaa Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita kehittämään edelleen Euroopan alueiden komitean ja Euroopan paikallis- ja alueviranomaisten kanssa tehtävää yhteistyötä paikallishallinnon valmiuksien parantamiseksi kyseisissä maissa. Komitea kehottaa kiinnittämään huomiota AK:n Euro–Välimeri-alueen alue- ja paikallisedustajien kokouksen (ARLEM) ja EU:n ja itäisen kumppanuuden maiden paikallis- ja alueviranomaisten konferenssin (CORLEAP) sekä Euroopan perifeeristen merellisten alueiden liiton (CPMR) Välimeren alueen komission rooliin. Se korostaa, että ARLEMia ja CORLEAPia voidaan käyttää foorumeina, jotka helpottavat paikallis- ja aluetason vuoropuhelun käynnistämistä keinoista ehkäistä ihmiskauppaa, ihmisten salakuljetusta ja rikollisryhmien toimintaa, sekä foorumeina, joilla edistetään hyvää hallintoa, vakautta ja rauhaa. |
| --- | --- |

17.

painottaa jälleen Eurooppaan tällä hetkellä suuntautuvan luvattoman maahanmuuttovirran perimmäisiin syihin puuttumisen tärkeyttä ja siksi paikallisdemokratian ja paikallistalouden kehittämisen tärkeyttä EU:n ulkopuolisissa maissa, sillä kyse on keskeisestä tekijästä maiden poliittisen vakauden näkökulmasta, ja kehottaa Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita kehittämään edelleen Euroopan alueiden komitean ja Euroopan paikallis- ja alueviranomaisten kanssa tehtävää yhteistyötä paikallishallinnon valmiuksien parantamiseksi kyseisissä maissa. Komitea kehottaa kiinnittämään huomiota AK:n Euro–Välimeri-alueen alue- ja paikallisedustajien kokouksen (ARLEM) ja EU:n ja itäisen kumppanuuden maiden paikallis- ja alueviranomaisten konferenssin (CORLEAP) sekä Euroopan perifeeristen merellisten alueiden liiton (CPMR) Välimeren alueen komission rooliin. Se korostaa, että ARLEMia ja CORLEAPia voidaan käyttää foorumeina, jotka helpottavat paikallis- ja aluetason vuoropuhelun käynnistämistä keinoista ehkäistä ihmiskauppaa, ihmisten salakuljetusta ja rikollisryhmien toimintaa, sekä foorumeina, joilla edistetään hyvää hallintoa, vakautta ja rauhaa.

| 18. | antaa puheenjohtajalleen tehtäväksi toimittaa tämä päätöslauselma Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan komissiolle ja Eurooppa-neuvoston puheenjohtajalle. |
| --- | --- |

18.

antaa puheenjohtajalleen tehtäväksi toimittaa tämä päätöslauselma Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan komissiolle ja Eurooppa-neuvoston puheenjohtajalle.

Bryssel 8. heinäkuuta 2015

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Markku MARKKULA

---

| 22.9.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 313/5 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 313/5

---

Päätöslauselma kestävyysperiaatteiden mukaisesti tuotetusta ruoasta

(2015/C 313/02)

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

| 1. | on tyytyväinen siihen, että vuoden 2015 maailmannäyttely, jonka teemana on ”Maapallon ruokkiminen – energiaa elämää varten”, järjestetään kehitysyhteistyön eurooppalaisena teemavuonna, joka on myös köyhyyden ja nälänhädän poistamista ja ympäristön kannalta kestävän kehityksen turvaamista koskevien kahdeksan vuosituhattavoitteen toteutumisen tavoitevuosi. |
| --- | --- |

1.

on tyytyväinen siihen, että vuoden 2015 maailmannäyttely, jonka teemana on ”Maapallon ruokkiminen – energiaa elämää varten”, järjestetään kehitysyhteistyön eurooppalaisena teemavuonna, joka on myös köyhyyden ja nälänhädän poistamista ja ympäristön kannalta kestävän kehityksen turvaamista koskevien kahdeksan vuosituhattavoitteen toteutumisen tavoitevuosi.

| 2. | korostaa Euroopan unionin roolia keskeisenä maailmanlaajuisena toimijana ratkaistaessa elintarviketurvallisuuteen ja ruokaturvaan sekä kestävyyteen liittyviä haasteita ja kehottaa sitä sijoittamaan tieteeseen ja innovointiin, sillä ne ovat määrääviä tekijöitä varmistettaessa, että kaikkien saatavilla on tervettä, ravitsevaa ja kestäväpohjaisesti tuotettua ruokaa. Komitea tuo esiin, että jo Rooman sopimuksessa yhteinen maatalouspolitiikka esitetään politiikkana, jonka tavoitteena on asettaa kohtuuhintaisia elintarvikkeita kaikkien EU:n kansalaisten saataville ja varmistaa maanviljelijöiden asianmukainen elintaso. Komitea painottaa, että ruokaturva tunnustetaan ihmisoikeuksien yleismaailmallisessa julistuksessa ihmisen perusoikeudeksi ja että se on keskeinen edellytys köyhyyden vähentämiseksi. Komitea toteaa, että Euroopan unionissa köyhyysrajan alapuolella elää 122,6 miljoonaa ihmistä (24,5 prosenttia väestöstä) ja että 9,6 prosenttia väestöstä elää vaikeassa materiaalisessa puutteessa. Komitea toistaa, että Euroopan unionin on tärkeää varmistaa, että sen kansalaisten ja etenkin huono-osaisimpien ulottuvilla on riittävästi terveellistä, asianmukaista ja ravitsevaa ruokaa. |
| --- | --- |

2.

korostaa Euroopan unionin roolia keskeisenä maailmanlaajuisena toimijana ratkaistaessa elintarviketurvallisuuteen ja ruokaturvaan sekä kestävyyteen liittyviä haasteita ja kehottaa sitä sijoittamaan tieteeseen ja innovointiin, sillä ne ovat määrääviä tekijöitä varmistettaessa, että kaikkien saatavilla on tervettä, ravitsevaa ja kestäväpohjaisesti tuotettua ruokaa. Komitea tuo esiin, että jo Rooman sopimuksessa yhteinen maatalouspolitiikka esitetään politiikkana, jonka tavoitteena on asettaa kohtuuhintaisia elintarvikkeita kaikkien EU:n kansalaisten saataville ja varmistaa maanviljelijöiden asianmukainen elintaso. Komitea painottaa, että ruokaturva tunnustetaan ihmisoikeuksien yleismaailmallisessa julistuksessa ihmisen perusoikeudeksi ja että se on keskeinen edellytys köyhyyden vähentämiseksi. Komitea toteaa, että Euroopan unionissa köyhyysrajan alapuolella elää 122,6 miljoonaa ihmistä (24,5 prosenttia väestöstä) ja että 9,6 prosenttia väestöstä elää vaikeassa materiaalisessa puutteessa. Komitea toistaa, että Euroopan unionin on tärkeää varmistaa, että sen kansalaisten ja etenkin huono-osaisimpien ulottuvilla on riittävästi terveellistä, asianmukaista ja ravitsevaa ruokaa.

| 3. | Komitea muistuttaa tässä yhteydessä vaatimuksestaan, jonka mukaan EU:n jäsenvaltioissa voimassa olevien elintarviketurvallisuutta ja eläinten hyvinvointia koskevien oikeudellisten normien tasoa ei saa missään tapauksessa heikentää kahdenvälisissä kauppasopimuksissa. Komitea katsoo päinvastoin, että tasoa on pyrittävä nostamaan entisestään. |
| --- | --- |

3.

Komitea muistuttaa tässä yhteydessä vaatimuksestaan, jonka mukaan EU:n jäsenvaltioissa voimassa olevien elintarviketurvallisuutta ja eläinten hyvinvointia koskevien oikeudellisten normien tasoa ei saa missään tapauksessa heikentää kahdenvälisissä kauppasopimuksissa. Komitea katsoo päinvastoin, että tasoa on pyrittävä nostamaan entisestään.

| 4. | toteaa, että maailmalla on juuri nyt edessään monenlaisia merkittäviä haasteita: jatkuva väestönkasvu, keskiluokan kasvu ja ostovoiman kasvu, jonka seurauksena ravitsemustarpeet muuttuvat (monipuolisuus, perustuotteet ja korkealaatuiset tuotteet), sekä maapallon maataloustuotantokapasiteettiin ilmastonmuutoksen seurauksena kohdistuvat uhat. |
| --- | --- |

4.

toteaa, että maailmalla on juuri nyt edessään monenlaisia merkittäviä haasteita: jatkuva väestönkasvu, keskiluokan kasvu ja ostovoiman kasvu, jonka seurauksena ravitsemustarpeet muuttuvat (monipuolisuus, perustuotteet ja korkealaatuiset tuotteet), sekä maapallon maataloustuotantokapasiteettiin ilmastonmuutoksen seurauksena kohdistuvat uhat.

| 5. | pitää tervetulleena, että kestävästä kehityksestä on tullut Euroopan tasolla kaiken sosioekonomista kasvua koskevan politiikan ehdoton edellytys, ja kehottaa voimistamaan kaikilla hallintotasoilla poliittista sitoutumista ja valjastamaan tavoitteen edistämiseen resursseja kaikilla aloilla. |
| --- | --- |

5.

pitää tervetulleena, että kestävästä kehityksestä on tullut Euroopan tasolla kaiken sosioekonomista kasvua koskevan politiikan ehdoton edellytys, ja kehottaa voimistamaan kaikilla hallintotasoilla poliittista sitoutumista ja valjastamaan tavoitteen edistämiseen resursseja kaikilla aloilla.

| 6. | painottaa, että ruokademokratia on alhaalta ylöspäin suuntautuva prosessi, jonka on käynnistyttävä paikallistasolta, alueilta ja kaupungeista, jotta ruokaturvaa ja elintarviketuotannon kestävyyttä osaltaan edistävät politiikat tulevat hyväksytyiksi. Komitea kehottaa alueita ja paikallisviranomaisia tunnustamaan alueillaan oikeuden terveelliseen ja kestäväpohjaiseen ravintoon. |
| --- | --- |

6.

painottaa, että ruokademokratia on alhaalta ylöspäin suuntautuva prosessi, jonka on käynnistyttävä paikallistasolta, alueilta ja kaupungeista, jotta ruokaturvaa ja elintarviketuotannon kestävyyttä osaltaan edistävät politiikat tulevat hyväksytyiksi. Komitea kehottaa alueita ja paikallisviranomaisia tunnustamaan alueillaan oikeuden terveelliseen ja kestäväpohjaiseen ravintoon.

| 7. | korostaa tarvetta vahvistaa erilaisten ruokaan liittyvien näkökohtien – esimerkiksi energia, metsätalous, meriluonnonvarat, vesi, jätteet, maatalous, ilmastonmuutos, tiede ja tutkimus ja maankäyttö – välisiä yhteyksiä, koska ne kaikki vaikuttavat vihreän talouden toteutumiseen ratkaisevasti. |
| --- | --- |

7.

korostaa tarvetta vahvistaa erilaisten ruokaan liittyvien näkökohtien – esimerkiksi energia, metsätalous, meriluonnonvarat, vesi, jätteet, maatalous, ilmastonmuutos, tiede ja tutkimus ja maankäyttö – välisiä yhteyksiä, koska ne kaikki vaikuttavat vihreän talouden toteutumiseen ratkaisevasti.

| 8. | kehottaa tähän liittyen kuluttamaan maataloudessa ja elintarvikeketjussa vettä ja fossiilisia polttoaineita nykyistä säästäväisemmin, käyttämään vähemmän lannoitteita ja kasvinsuojeluaineita, olemaan aiempaa monipuolisempi, hyödyntämään entistä viisaammin ja tehokkaammin viljelyn, karjankasvatuksen, orgaanisen jätteen käsittelyn ja jäämävirtojen keskinäistä synergiaa ja käyttämään monenlaisia energianlähteitä. |
| --- | --- |

8.

kehottaa tähän liittyen kuluttamaan maataloudessa ja elintarvikeketjussa vettä ja fossiilisia polttoaineita nykyistä säästäväisemmin, käyttämään vähemmän lannoitteita ja kasvinsuojeluaineita, olemaan aiempaa monipuolisempi, hyödyntämään entistä viisaammin ja tehokkaammin viljelyn, karjankasvatuksen, orgaanisen jätteen käsittelyn ja jäämävirtojen keskinäistä synergiaa ja käyttämään monenlaisia energianlähteitä.

| 9. | toteaa, että maataloudella on erittäin suuri merkitys tasapainoisten ja yhtenäisempien alueiden, erityisesti maaseutualueiden, kehitykselle, sillä se työllistää lähes 30 miljoonaa ihmistä. Komitea toteaa, että maaseutualueet kattavat 90 prosenttia EU:n alueesta ja 60 prosenttia sen kansalaisista elää maaseudulla, mutta kyseiset alueet ovat useissa tapauksissa taloudeltaan heikommin kehittyneitä kuin taajama-alueet. Komitea korostaa, että kilpailukyvyn edistämiseksi, kestokyvyn lisäämiseksi ja uusien työpaikkojen luomiseksi maaseutualueilla tulisi keskittyä maaseudun kehityksen erilaisiin taloudellisiin ja ympäristönäkökohtiin eikä pelkästään maatalouteen. |
| --- | --- |

9.

toteaa, että maataloudella on erittäin suuri merkitys tasapainoisten ja yhtenäisempien alueiden, erityisesti maaseutualueiden, kehitykselle, sillä se työllistää lähes 30 miljoonaa ihmistä. Komitea toteaa, että maaseutualueet kattavat 90 prosenttia EU:n alueesta ja 60 prosenttia sen kansalaisista elää maaseudulla, mutta kyseiset alueet ovat useissa tapauksissa taloudeltaan heikommin kehittyneitä kuin taajama-alueet. Komitea korostaa, että kilpailukyvyn edistämiseksi, kestokyvyn lisäämiseksi ja uusien työpaikkojen luomiseksi maaseutualueilla tulisi keskittyä maaseudun kehityksen erilaisiin taloudellisiin ja ympäristönäkökohtiin eikä pelkästään maatalouteen.

| 10. | palauttaa mieliin yhteisessä maatalouspolitiikassa määritellyt tulevaisuuden tavoitteet, jotka liittyvät luonnonvarojen kestävään hallinnointiin, ruokaturvaan, maatalouden harjoittamiseen koko EU:n alueella, tasapainoiseen aluekehitykseen, unionin koko maataloustuotannon kilpailukykyyn, nuorten viljelijöiden tukemiseen ja YMP:n jatkuvaan yksinkertaistamiseen. Komitea tähdentää suhtautuvansa kriittisesti siihen, että toimenpiteet ovat riittämättömiä ja lisäävät pienten ja keskisuurten maatilojen kohtaamaa kilpailua. Komitea pahoittelee, että YMP:ssä etusijalle asetetaan edelleen suuremmat tuotantolaitokset aiheuttaen haittaa pienille ja keskisuurille tiloille. |
| --- | --- |

10.

palauttaa mieliin yhteisessä maatalouspolitiikassa määritellyt tulevaisuuden tavoitteet, jotka liittyvät luonnonvarojen kestävään hallinnointiin, ruokaturvaan, maatalouden harjoittamiseen koko EU:n alueella, tasapainoiseen aluekehitykseen, unionin koko maataloustuotannon kilpailukykyyn, nuorten viljelijöiden tukemiseen ja YMP:n jatkuvaan yksinkertaistamiseen. Komitea tähdentää suhtautuvansa kriittisesti siihen, että toimenpiteet ovat riittämättömiä ja lisäävät pienten ja keskisuurten maatilojen kohtaamaa kilpailua. Komitea pahoittelee, että YMP:ssä etusijalle asetetaan edelleen suuremmat tuotantolaitokset aiheuttaen haittaa pienille ja keskisuurille tiloille.

| 11. | katsoo, että maaseutualueet ovat ilmastonmuutoksen vaikutusten suhteen haavoittuvimpia alueita. Komitea kehottaakin sisällyttämään aluesuunnittelu-, aluehallinto- ja talousarviovälineisiin ilmastonmuutokseen liittyviä hillitsemis- ja sopeuttamistoimenpiteitä, jotta voidaan edistää osallistavien mekanismien ja maatalouskäytäntöjen avulla kestävyysperiaatteiden mukaista kehitystä. |
| --- | --- |

11.

katsoo, että maaseutualueet ovat ilmastonmuutoksen vaikutusten suhteen haavoittuvimpia alueita. Komitea kehottaakin sisällyttämään aluesuunnittelu-, aluehallinto- ja talousarviovälineisiin ilmastonmuutokseen liittyviä hillitsemis- ja sopeuttamistoimenpiteitä, jotta voidaan edistää osallistavien mekanismien ja maatalouskäytäntöjen avulla kestävyysperiaatteiden mukaista kehitystä.

| 12. | ehdottaa kaupungeissa nykyään vallitsevat elämäntapasuuntaukset huomioon ottaen maaseutualueilla asumisen hyötyjen esilletuomista. Aloitteet, joiden avulla luodaan tiiviitä yhteyksiä maataloustuottajien ja elintarvikkeiden kuluttajien välille, voivat edistää merkittävästi kaupunkien lähialueiden kehitystä ja muunlaisia maaseudun ja kaupunkien välisiä suhteita, joihin kuuluvat myös alueelliset kumppanuudet toiminnallisilla alueilla. |
| --- | --- |

12.

ehdottaa kaupungeissa nykyään vallitsevat elämäntapasuuntaukset huomioon ottaen maaseutualueilla asumisen hyötyjen esilletuomista. Aloitteet, joiden avulla luodaan tiiviitä yhteyksiä maataloustuottajien ja elintarvikkeiden kuluttajien välille, voivat edistää merkittävästi kaupunkien lähialueiden kehitystä ja muunlaisia maaseudun ja kaupunkien välisiä suhteita, joihin kuuluvat myös alueelliset kumppanuudet toiminnallisilla alueilla.

| 13. | korostaa myös kokonaisvaltaisen uudelleenasuttamishankkeen merkitystä hylätyillä ja asumattomilla maaseutualueilla (esimerkiksi syrjä- ja vuoristoalueet) tavoitteena koko alueen kunnostaminen ja paikallisen mikrotuotannon hyödyntäminen sekä tähän liittyvä biologisen monimuotoisuuden säilyttäminen. |
| --- | --- |

13.

korostaa myös kokonaisvaltaisen uudelleenasuttamishankkeen merkitystä hylätyillä ja asumattomilla maaseutualueilla (esimerkiksi syrjä- ja vuoristoalueet) tavoitteena koko alueen kunnostaminen ja paikallisen mikrotuotannon hyödyntäminen sekä tähän liittyvä biologisen monimuotoisuuden säilyttäminen.

| 14. | kehottaa kehittämään maataloustuotteiden lyhyitä toimitusketjuja, sillä ne edistävät kestäväpohjaista tuotantoa ja vastuullista kuluttamista. Näin voidaan vastata aidon, sesongin mukaisen ja paikallisyhteisössä tuotetun lähiruoan kasvavaan kysyntään kuluttajien keskuudessa. Tämä on lisäksi yhteiskunnallisesti tiedostava kulutusmalli, johon yhdistyy ympäristöstä huolehtiminen ja joka ilmenee pakkausmateriaalin ja elintarvikejätteen karsimisena, hiilidioksidipäästöjen vähentämisenä ja kestäväpohjaisten tuotantotapojen tukemisena. |
| --- | --- |

14.

kehottaa kehittämään maataloustuotteiden lyhyitä toimitusketjuja, sillä ne edistävät kestäväpohjaista tuotantoa ja vastuullista kuluttamista. Näin voidaan vastata aidon, sesongin mukaisen ja paikallisyhteisössä tuotetun lähiruoan kasvavaan kysyntään kuluttajien keskuudessa. Tämä on lisäksi yhteiskunnallisesti tiedostava kulutusmalli, johon yhdistyy ympäristöstä huolehtiminen ja joka ilmenee pakkausmateriaalin ja elintarvikejätteen karsimisena, hiilidioksidipäästöjen vähentämisenä ja kestäväpohjaisten tuotantotapojen tukemisena.

| 15. | katsoo, että on jo korkea aika luoda eurooppalainen tunnus kyseisille tuotteille, ja odottaa asiaa koskevaa toimintaehdotusta. |
| --- | --- |

15.

katsoo, että on jo korkea aika luoda eurooppalainen tunnus kyseisille tuotteille, ja odottaa asiaa koskevaa toimintaehdotusta.

| 16. | toteaa, että ruoan tuottaminen paikallisesti – etenkin niiden SAN- ja SMM-merkinnän piiriin kuuluvien laadukkaiden maatalouselintarvikkeiden tuotanto, joiden huipputaso on määritelty tiukkojen tuotantonormien perusteella – on välttämätön tavoite ja luo uusia työpaikkoja omalla seudulla ja uutta osaamista ja sen avulla voidaan myös edistää alueidemme taloudellista ja sosiaalista kehitystä ja ennaltaehkäistä väestökatoa tai liiallisen väestöpaineen kohdistumista kaupunkeihin. |
| --- | --- |

16.

toteaa, että ruoan tuottaminen paikallisesti – etenkin niiden SAN- ja SMM-merkinnän piiriin kuuluvien laadukkaiden maatalouselintarvikkeiden tuotanto, joiden huipputaso on määritelty tiukkojen tuotantonormien perusteella – on välttämätön tavoite ja luo uusia työpaikkoja omalla seudulla ja uutta osaamista ja sen avulla voidaan myös edistää alueidemme taloudellista ja sosiaalista kehitystä ja ennaltaehkäistä väestökatoa tai liiallisen väestöpaineen kohdistumista kaupunkeihin.

| 17. | korostaa lisäksi, että epäsuotuisille alueille ja etenkin vuoristoalueille, joiden tuotteita arvostetaan laadun vuoksi, aiheutuu lisäkustannuksia, jotka tekevät elintarviketuotannosta vaikeampaa ja työläämpää. |
| --- | --- |

17.

korostaa lisäksi, että epäsuotuisille alueille ja etenkin vuoristoalueille, joiden tuotteita arvostetaan laadun vuoksi, aiheutuu lisäkustannuksia, jotka tekevät elintarviketuotannosta vaikeampaa ja työläämpää.

| 18. | painottaa, että ei-muuntogeenisten elintarvikkeiden tulisi olla tärkeä osa kestäväpohjaista ruokavaliota. Komitea muistuttaa, että lukuisat alue- ja paikallisyhteisöt ovat ilmaisseet vastustavansa muuntogeenisten kasvien viljelyä alueellaan, julistautuneet muuntogeenisten kasvien viljelystä vapaiksi alueiksi ja järjestäytyneet verkostoiksi. |
| --- | --- |

18.

painottaa, että ei-muuntogeenisten elintarvikkeiden tulisi olla tärkeä osa kestäväpohjaista ruokavaliota. Komitea muistuttaa, että lukuisat alue- ja paikallisyhteisöt ovat ilmaisseet vastustavansa muuntogeenisten kasvien viljelyä alueellaan, julistautuneet muuntogeenisten kasvien viljelystä vapaiksi alueiksi ja järjestäytyneet verkostoiksi.

| 19. | suosittaa, että kestäväpohjaisesta tuotannosta ja vastuullisesta kuluttamisesta kiinnostuneille eri tahoille, kuten yliopistoille, kouluille ja sairaaloille, tiedotetaan mahdollisuuksista sisällyttää kestävyyskriteerejä tarjouspyyntöihinsä (esim. tuotannon läheisyys, luonnonmukaiset elintarvikkeet), jotta ne voivat hyödyntää niitä tehokkaasti. |
| --- | --- |

19.

suosittaa, että kestäväpohjaisesta tuotannosta ja vastuullisesta kuluttamisesta kiinnostuneille eri tahoille, kuten yliopistoille, kouluille ja sairaaloille, tiedotetaan mahdollisuuksista sisällyttää kestävyyskriteerejä tarjouspyyntöihinsä (esim. tuotannon läheisyys, luonnonmukaiset elintarvikkeet), jotta ne voivat hyödyntää niitä tehokkaasti.

| 20. | kehottaa siksi edistämään ja vahvistamaan Euroopan unionin, jäsenvaltioiden ja eurooppalaisten alueiden eri lainsäädäntötasojen välisen jatkuvan yhteistyön ja koordinoinnin kanavia, jotta voidaan mahdollisimman pian hyväksyä tuotteiden jäljitettävyyttä ja merkintöjä koskevat tarkistetut säännökset. Merkintöjen tarkan tuotespesifikaation perusteella kuluttajat voivat tehdä tietoisen päätöksen tuotteiden käytöstä myös täysin GMO-vapaiden elintarvikkeiden tuotantoketjujen tunnustamisen ansiosta. |
| --- | --- |

20.

kehottaa siksi edistämään ja vahvistamaan Euroopan unionin, jäsenvaltioiden ja eurooppalaisten alueiden eri lainsäädäntötasojen välisen jatkuvan yhteistyön ja koordinoinnin kanavia, jotta voidaan mahdollisimman pian hyväksyä tuotteiden jäljitettävyyttä ja merkintöjä koskevat tarkistetut säännökset. Merkintöjen tarkan tuotespesifikaation perusteella kuluttajat voivat tehdä tietoisen päätöksen tuotteiden käytöstä myös täysin GMO-vapaiden elintarvikkeiden tuotantoketjujen tunnustamisen ansiosta.

| 21. | suosittaa oppilaitoksiin toimitettavien hedelmien, vihannesten ja maidon tukijärjestelmän parantamista. Komitea ehdottaa, että ottaen huomioon, miten pitkälle tämän järjestelmän mukaan tukikelpoisia tuotteita saa jalostaa, sekä jo lapsena opitun terveellisen ruokavalion merkitys, järjestelmän taloudellinen tuki rajataan tuotteisiin, jotka sisältävät korkeintaan vain vähän makeutusaineita tai suolaa eivätkä lainkaan haitallisia lisäaineita tai aromivahventeita. |
| --- | --- |

21.

suosittaa oppilaitoksiin toimitettavien hedelmien, vihannesten ja maidon tukijärjestelmän parantamista. Komitea ehdottaa, että ottaen huomioon, miten pitkälle tämän järjestelmän mukaan tukikelpoisia tuotteita saa jalostaa, sekä jo lapsena opitun terveellisen ruokavalion merkitys, järjestelmän taloudellinen tuki rajataan tuotteisiin, jotka sisältävät korkeintaan vain vähän makeutusaineita tai suolaa eivätkä lainkaan haitallisia lisäaineita tai aromivahventeita.

| 22. | toistaa Euroopan komissiolle osoittamansa kehotuksen edistää elintarvikejätteen vähentämistä (1) ja esittää uudelleen ehdotus elintarvikejätteen vähentämisestä ainakin 30 prosentilla vuoteen 2025 mennessä. Ehdotus perustuisi komission vuonna 2014 peruuttamaan ehdotukseen jätepuitedirektiivin muuttamisesta kiertotalouden edistämiseksi ja kaupunginjohtajien ilmastosopimuksen myönteisen hallintomallin laajentamisen arvioimiseksi tätä varten. Komitea kannattaa Euroopan parlamentin kehotusta nimetä vuosi 2016 ruoan haaskauksen vastaiseksi eurooppalaiseksi teemavuodeksi. |
| --- | --- |

22.

toistaa Euroopan komissiolle osoittamansa kehotuksen edistää elintarvikejätteen vähentämistä (1) ja esittää uudelleen ehdotus elintarvikejätteen vähentämisestä ainakin 30 prosentilla vuoteen 2025 mennessä. Ehdotus perustuisi komission vuonna 2014 peruuttamaan ehdotukseen jätepuitedirektiivin muuttamisesta kiertotalouden edistämiseksi ja kaupunginjohtajien ilmastosopimuksen myönteisen hallintomallin laajentamisen arvioimiseksi tätä varten. Komitea kannattaa Euroopan parlamentin kehotusta nimetä vuosi 2016 ruoan haaskauksen vastaiseksi eurooppalaiseksi teemavuodeksi.

| 23. | toteaa, että yli kolmannes matkailijoiden käyttämistä varoista käytetään ruokaan, ja painottaa, että ruokamatkailun kehittämisen avulla voi olla mahdollista varmistaa pysyvä, ympärivuotinen työllisyys ja luoda työpaikkoja. Komitea korostaa, että ruokamatkailun kehittämisellä voi olla keskeinen rooli paikallisen ja alueellisen kasvun ja yhteenkuuluvuuden sekä kulttuuriperinnön säilyttämisen kannalta. |
| --- | --- |

23.

toteaa, että yli kolmannes matkailijoiden käyttämistä varoista käytetään ruokaan, ja painottaa, että ruokamatkailun kehittämisen avulla voi olla mahdollista varmistaa pysyvä, ympärivuotinen työllisyys ja luoda työpaikkoja. Komitea korostaa, että ruokamatkailun kehittämisellä voi olla keskeinen rooli paikallisen ja alueellisen kasvun ja yhteenkuuluvuuden sekä kulttuuriperinnön säilyttämisen kannalta.

| 24. | kehottaa järjestämään kansalaisille suunnatun tiedotuskampanjan geenivarojen arvosta ja niiden säilyttämisen, tutkimisen ja kestäväpohjaisen käytön tärkeydestä sekä markkinakysynnän mukaan räätälöityjä koulutusohjelmia tekniikan ammattilaisille ja viljelijöille. Lisäksi tulee toteuttaa koordinointi-, seuranta- ja arviointitoimia luonnon monimuotoisuuden suojelemiseksi maatalousalalla. |
| --- | --- |

24.

kehottaa järjestämään kansalaisille suunnatun tiedotuskampanjan geenivarojen arvosta ja niiden säilyttämisen, tutkimisen ja kestäväpohjaisen käytön tärkeydestä sekä markkinakysynnän mukaan räätälöityjä koulutusohjelmia tekniikan ammattilaisille ja viljelijöille. Lisäksi tulee toteuttaa koordinointi-, seuranta- ja arviointitoimia luonnon monimuotoisuuden suojelemiseksi maatalousalalla.

| 25. | korostaa paikallis- ja alueviranomaisten roolia nuorten koulutuksen ja ammattiosaamisen mukauttamisessa maaseutualueiden työmarkkinoihin. Komitea on sitoutunut tukemaan alueellisia ja paikallisia elintarvikkeiden tuotannon, jakelun ja kulutustapojen innovatiivisiin prosesseihin liittyviä parhaita käytänteitä ja viestimään niistä. Komitea kehottaa parantamaan tietoisuutta ja yhteiskunnallista hyväksyntää tarjoamalla ravitsemusvalistusta ja kannustamalla terveyttä ja hyvinvointia edistäviin hyviin tottumuksiin sekä parantamaan ruoan ja muiden luonnonvarojen käytön tehokkuutta. |
| --- | --- |

25.

korostaa paikallis- ja alueviranomaisten roolia nuorten koulutuksen ja ammattiosaamisen mukauttamisessa maaseutualueiden työmarkkinoihin. Komitea on sitoutunut tukemaan alueellisia ja paikallisia elintarvikkeiden tuotannon, jakelun ja kulutustapojen innovatiivisiin prosesseihin liittyviä parhaita käytänteitä ja viestimään niistä. Komitea kehottaa parantamaan tietoisuutta ja yhteiskunnallista hyväksyntää tarjoamalla ravitsemusvalistusta ja kannustamalla terveyttä ja hyvinvointia edistäviin hyviin tottumuksiin sekä parantamaan ruoan ja muiden luonnonvarojen käytön tehokkuutta.

| 26. | toistaa kannattavansa elintarvike- ja rehulainsäädännön ja eläinten terveyttä ja hyvinvointia, kasvien terveyttä, kasvien lisäysaineistoa ja kasvinsuojeluaineita koskevien sääntöjen noudattamisen tehokasta valvontaa ja yksinkertaistamista, sillä se edistää markkinoiden vakautta, joka perustuu kansalaisten luottamukseen mainittuja tuotteita kohtaan. Komitea toistaa, että EU:n delegoituja säädöksiä tulee välttää tällä alalla, jotta eri hallintotasot voivat tarkastella ja arvioida perusteellisesti sääntelykustannuksia toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

26.

toistaa kannattavansa elintarvike- ja rehulainsäädännön ja eläinten terveyttä ja hyvinvointia, kasvien terveyttä, kasvien lisäysaineistoa ja kasvinsuojeluaineita koskevien sääntöjen noudattamisen tehokasta valvontaa ja yksinkertaistamista, sillä se edistää markkinoiden vakautta, joka perustuu kansalaisten luottamukseen mainittuja tuotteita kohtaan. Komitea toistaa, että EU:n delegoituja säädöksiä tulee välttää tällä alalla, jotta eri hallintotasot voivat tarkastella ja arvioida perusteellisesti sääntelykustannuksia toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden mukaisesti.

| 27. | muistuttaa yhteisen kalastuspolitiikan panoksesta kestävyysperiaatteiden mukaiseen ruoantuotantoon EU:ssa ja kehottaa tehostamaan yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteiden edistämistä kansainvälisellä tasolla. Tätä varten unionin olisi pyrittävä parantamaan alueellisten ja kansainvälisten organisaatioiden saavutuksia kalakantojen säilyttämisen ja hoidon alalla siten, että edistetään tutkimustietoon perustuvaa päätöksentekoa ja sääntöjen parempaa noudattamista, lisätään avoimuutta ja sidosryhmien, erityisesti kalastajien, osallistumista sekä torjutaan laitonta, ilmoittamatonta ja sääntelemätöntä kalastustoimintaa. |
| --- | --- |

27.

muistuttaa yhteisen kalastuspolitiikan panoksesta kestävyysperiaatteiden mukaiseen ruoantuotantoon EU:ssa ja kehottaa tehostamaan yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteiden edistämistä kansainvälisellä tasolla. Tätä varten unionin olisi pyrittävä parantamaan alueellisten ja kansainvälisten organisaatioiden saavutuksia kalakantojen säilyttämisen ja hoidon alalla siten, että edistetään tutkimustietoon perustuvaa päätöksentekoa ja sääntöjen parempaa noudattamista, lisätään avoimuutta ja sidosryhmien, erityisesti kalastajien, osallistumista sekä torjutaan laitonta, ilmoittamatonta ja sääntelemätöntä kalastustoimintaa.

| 28. | painottaa tarvetta tehdä kalastusalan kanssa tiivistä yhteistyötä julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien kautta ja luoda yhteyksiä yritysten ja tutkijoiden välille sen varmistamiseksi, että kalastus on paitsi kestävyysperiaatteiden mukaista myös kilpailukykyistä ja innovatiivista. |
| --- | --- |

28.

painottaa tarvetta tehdä kalastusalan kanssa tiivistä yhteistyötä julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien kautta ja luoda yhteyksiä yritysten ja tutkijoiden välille sen varmistamiseksi, että kalastus on paitsi kestävyysperiaatteiden mukaista myös kilpailukykyistä ja innovatiivista.

| 29. | painottaa, että EU:ssa tapahtuvaa vesiviljelytuotantoa (kuten muitakin alkutuotannon aloja) on pidettävä strategisena alana ruokaan, työpaikkojen luomiseen, luonnonvaroihin ja aluekehitykseen liittyviin tulevaisuuden haasteisiin vastaamiseksi. On muistettava, että 70 prosenttia EU:ssa syödyistä kaloista ja merenelävistä on tuontitavaraa. |
| --- | --- |

29.

painottaa, että EU:ssa tapahtuvaa vesiviljelytuotantoa (kuten muitakin alkutuotannon aloja) on pidettävä strategisena alana ruokaan, työpaikkojen luomiseen, luonnonvaroihin ja aluekehitykseen liittyviin tulevaisuuden haasteisiin vastaamiseksi. On muistettava, että 70 prosenttia EU:ssa syödyistä kaloista ja merenelävistä on tuontitavaraa.

| 30. | katsoo, että EU:n tulisi ottaa johtava rooli ekologisten ja kestäväpohjaisten kalanviljelymenetelmien kehittämisessä ja valmistautua ”siniseen vallankumoukseen” käyttämällä EU:ssa innovatiivisia teknologioita kalojen tuotannossa, ruokinnassa, poikastuotannossa ja pyynnissä. |
| --- | --- |

30.

katsoo, että EU:n tulisi ottaa johtava rooli ekologisten ja kestäväpohjaisten kalanviljelymenetelmien kehittämisessä ja valmistautua ”siniseen vallankumoukseen” käyttämällä EU:ssa innovatiivisia teknologioita kalojen tuotannossa, ruokinnassa, poikastuotannossa ja pyynnissä.

Bryssel 8. heinäkuuta 2015

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Markku MARKKULA

---

(1)  CdR 140/2011 fin, http://portal.cor.europa.eu/europe2020/MonitoringFlagships/Pages/A-Resource-Efficient-Europe.aspx

1

---

| 22.9.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 313/9 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 313/9

---

Päätöslauselma Euroopan unionin toiminnan parantamisesta: Lissabonin sopimus ja jatkotoimet

(2015/C 313/03)

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

| 1. | katsoo, että EU:n legitimiteetti ja tuleva kehitys riippuvat ratkaisevasti unionin kyvystä toimia tehokkaasti edessä olevien taloudellisten, poliittisten ja sosiaalisten haasteiden ratkaisemiseksi ja saada kansalaisiin parempi yhteys kaikilla eri tasoilla. Komitea muistuttaa tämän edellyttävän paikallis- ja aluetason ja valtiota alemman tason aktiivista osallistumista EU:n hallintoon ja korostaa näin ollen, että alueiden komitean on osallistuttava Euroopan tulevaisuudesta käytäviin keskusteluihin ja voitava myös olla täysipainoisesti mukana tulevassa valmistelukunnassa. |
| --- | --- |

1.

katsoo, että EU:n legitimiteetti ja tuleva kehitys riippuvat ratkaisevasti unionin kyvystä toimia tehokkaasti edessä olevien taloudellisten, poliittisten ja sosiaalisten haasteiden ratkaisemiseksi ja saada kansalaisiin parempi yhteys kaikilla eri tasoilla. Komitea muistuttaa tämän edellyttävän paikallis- ja aluetason ja valtiota alemman tason aktiivista osallistumista EU:n hallintoon ja korostaa näin ollen, että alueiden komitean on osallistuttava Euroopan tulevaisuudesta käytäviin keskusteluihin ja voitava myös olla täysipainoisesti mukana tulevassa valmistelukunnassa.

| 2. | suhtautuu myönteisesti Euroopan parlamentin päätökseen käynnistää keskustelu nyt sekä kuulla AK:ta ja siten vahvistaa entisestään parlamentin ja komitean tiivistettyjä poliittisia suhteita. Komitea on tyytyväinen mahdollisuuteen osallistua EU:n avoimuuden, vastuullisuuden, osallisuuden ja tehokkuuden lisäämiseen ja muistuttaa tarpeesta palauttaa kansalaisten luottamus EU:n kykyyn toimia heidän elämänlaatunsa parantamiseksi ja eurooppalaisten arvojen suojelemiseksi ja edistämiseksi ottaen kansalliset ja alueelliset toimivaltuudet ja identiteetit asianmukaisesti huomioon. |
| --- | --- |

2.

suhtautuu myönteisesti Euroopan parlamentin päätökseen käynnistää keskustelu nyt sekä kuulla AK:ta ja siten vahvistaa entisestään parlamentin ja komitean tiivistettyjä poliittisia suhteita. Komitea on tyytyväinen mahdollisuuteen osallistua EU:n avoimuuden, vastuullisuuden, osallisuuden ja tehokkuuden lisäämiseen ja muistuttaa tarpeesta palauttaa kansalaisten luottamus EU:n kykyyn toimia heidän elämänlaatunsa parantamiseksi ja eurooppalaisten arvojen suojelemiseksi ja edistämiseksi ottaen kansalliset ja alueelliset toimivaltuudet ja identiteetit asianmukaisesti huomioon.

| 3. | katsoo, että on tärkeää luoda tiiviissä yhteistyössä Euroopan parlamentin kanssa keskustelumahdollisuuksia Euroopan unionin nykyisen institutionaalisen rakenteen mahdollisista muutoksista, kehityskuluista ja mukautuksista, jotta AK voisi sen lisäksi, että se on neuvoa-antava elin, myös osallistua tiiviimmin keskeisenä toimijana unionin lainsäädäntäprosessiin. |
| --- | --- |

3.

katsoo, että on tärkeää luoda tiiviissä yhteistyössä Euroopan parlamentin kanssa keskustelumahdollisuuksia Euroopan unionin nykyisen institutionaalisen rakenteen mahdollisista muutoksista, kehityskuluista ja mukautuksista, jotta AK voisi sen lisäksi, että se on neuvoa-antava elin, myös osallistua tiiviimmin keskeisenä toimijana unionin lainsäädäntäprosessiin.

| 4. | korostaa EU:n perustana olevien perusoikeuksien ja kansalaisuuden merkitystä ja pitää pyrkimystä entistä vahvempaan eurooppalaiseen edustukselliseen ja osallistavaan demokratiaan erittäin tärkeänä Euroopan unionin, jäsenvaltioiden ja alueiden eri lainsäädäntätasoilla monitasoisen hallinnon mukaisesti. Komitea kehottaa tarkistamaan ja yksinkertaistamaan eurooppalaista kansalaisaloitetta, jotta se olisi nykyistä helppokäyttöisempi ja paremmin kansalaisten hyödynnettävissä. Komitea korostaa, että Euroopan komissio tulee velvoittaa oikeudellisesti paitsi tarkastelemaan eurooppalaista kansalaisaloitetta, jota varten on kerätty vaaditut miljoona allekirjoitusta, myös käynnistämään keskustelun, jonka jälkeen aloitteesta äänestetään EU:n neuvostossa ja Euroopan parlamentissa. Komitea ehdottaa, että tutkitaan myös muita tapoja helpottaa osallistumista EU:n päätöksentekoon. |
| --- | --- |

4.

korostaa EU:n perustana olevien perusoikeuksien ja kansalaisuuden merkitystä ja pitää pyrkimystä entistä vahvempaan eurooppalaiseen edustukselliseen ja osallistavaan demokratiaan erittäin tärkeänä Euroopan unionin, jäsenvaltioiden ja alueiden eri lainsäädäntätasoilla monitasoisen hallinnon mukaisesti. Komitea kehottaa tarkistamaan ja yksinkertaistamaan eurooppalaista kansalaisaloitetta, jotta se olisi nykyistä helppokäyttöisempi ja paremmin kansalaisten hyödynnettävissä. Komitea korostaa, että Euroopan komissio tulee velvoittaa oikeudellisesti paitsi tarkastelemaan eurooppalaista kansalaisaloitetta, jota varten on kerätty vaaditut miljoona allekirjoitusta, myös käynnistämään keskustelun, jonka jälkeen aloitteesta äänestetään EU:n neuvostossa ja Euroopan parlamentissa. Komitea ehdottaa, että tutkitaan myös muita tapoja helpottaa osallistumista EU:n päätöksentekoon.

| 5. | toteaa jälleen, että on olennaisen tärkeää vähentää EU:n talousarvion riippuvuutta jäsenvaltioiden suorista maksuosuuksista ja tarkistaa EU:n omien varojen lähteitä ottamatta tässä yhteydessä käyttöön uusia maksuja. |
| --- | --- |

5.

toteaa jälleen, että on olennaisen tärkeää vähentää EU:n talousarvion riippuvuutta jäsenvaltioiden suorista maksuosuuksista ja tarkistaa EU:n omien varojen lähteitä ottamatta tässä yhteydessä käyttöön uusia maksuja.

| 6. | painottaa sitoutumistaan sellaiseen Euroopan unioniin, joka kykenee toimimaan ulko- ja turvallisuuspoliittisissa asioissa turvallisuutta, vakautta, demokratiaa ja oikeusvaltioperiaatetta edistävänä voimana. Komitea korostaa, että paikallis-, alue- ja valtiota alemman tason viranomaisilla on erityisesti CORLEAPin ja ARLEMin kaltaisten foorumeiden kautta keskeinen rooli, sillä ne ovat yhteydessä EU:n ulkopuolisiin maihin ratkaisevan tärkeissä poliittisissa kysymyksissä, kuten muuttoliikkeeseen liittyvät haasteet ja mahdollisuudet, työllisyyspolitiikka, laajentuminen, luonnonvarojen kestävä käyttö, energia-asiat, innovoinnin edistäminen, kulttuuriasiat, maailmanlaajuiset ympäristöhaasteet, kehityksen edistäminen, tehokas naapuruuspolitiikka ja kestävä kaupunkipolitiikka.
  Nykyisissä perussopimuspuitteissa alueiden komitea |
| --- | --- |

6.

painottaa sitoutumistaan sellaiseen Euroopan unioniin, joka kykenee toimimaan ulko- ja turvallisuuspoliittisissa asioissa turvallisuutta, vakautta, demokratiaa ja oikeusvaltioperiaatetta edistävänä voimana. Komitea korostaa, että paikallis-, alue- ja valtiota alemman tason viranomaisilla on erityisesti CORLEAPin ja ARLEMin kaltaisten foorumeiden kautta keskeinen rooli, sillä ne ovat yhteydessä EU:n ulkopuolisiin maihin ratkaisevan tärkeissä poliittisissa kysymyksissä, kuten muuttoliikkeeseen liittyvät haasteet ja mahdollisuudet, työllisyyspolitiikka, laajentuminen, luonnonvarojen kestävä käyttö, energia-asiat, innovoinnin edistäminen, kulttuuriasiat, maailmanlaajuiset ympäristöhaasteet, kehityksen edistäminen, tehokas naapuruuspolitiikka ja kestävä kaupunkipolitiikka.

Nykyisissä perussopimuspuitteissa alueiden komitea

| 7. | katsoo, että olemassa olevat Lissabonin sopimukseen ja sen pöytäkirjoihin perustuvat välineet tarjoavat vielä paljon hyödyntämättömiä mahdollisuuksia parantaa EU:n toimintaa unionin kansalaisten hyväksi. Näihin kuuluvat muun muassa toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden toteutumisen valvontaa koskevien määräysten, eurooppalaisen kansalaisaloitteen ja nk. siirtymälausekkeiden käyttö ja tarvittaessa turvautuminen tiiviimpään yhteistyöhön. |
| --- | --- |

7.

katsoo, että olemassa olevat Lissabonin sopimukseen ja sen pöytäkirjoihin perustuvat välineet tarjoavat vielä paljon hyödyntämättömiä mahdollisuuksia parantaa EU:n toimintaa unionin kansalaisten hyväksi. Näihin kuuluvat muun muassa toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden toteutumisen valvontaa koskevien määräysten, eurooppalaisen kansalaisaloitteen ja nk. siirtymälausekkeiden käyttö ja tarvittaessa turvautuminen tiiviimpään yhteistyöhön.

| 8. | on tyytyväinen 19. toukokuuta 2015 julkaistuun sääntelyn parantamista koskevaan pakettiin mutta korostaa, ettei ”paremman sääntelyn agendasta” saa tulla veruke tarvittavan lainsäädännön välttelemiselle tai kumoamiselle. Komitea kehottaa sisällyttämään parempaa lainsäädäntöä koskevan toimielinten välisen sopimuksen luonnokseen selkeän viittauksen AK:hon ja siten tunnustamaan AK:n toimivaltuuksien lisääntymisen Lissabonin sopimuksen nojalla. |
| --- | --- |

8.

on tyytyväinen 19. toukokuuta 2015 julkaistuun sääntelyn parantamista koskevaan pakettiin mutta korostaa, ettei ”paremman sääntelyn agendasta” saa tulla veruke tarvittavan lainsäädännön välttelemiselle tai kumoamiselle. Komitea kehottaa sisällyttämään parempaa lainsäädäntöä koskevan toimielinten välisen sopimuksen luonnokseen selkeän viittauksen AK:hon ja siten tunnustamaan AK:n toimivaltuuksien lisääntymisen Lissabonin sopimuksen nojalla.

| 9. | kehottaa vahvistamaan komitean roolia määrätietoisesti, jotta alue- ja paikallisedustajien tietämystä ja kokemusta voidaan hyödyntää lainsäädäntäprosessissa ja EU:n päätöksenteossa suoraan, ja pyytää erityisesti






  — | päästä täysipainoisesti mukaan lainsäädäntäprosessin strategiseen suunnitteluun |
| --- | --- | --- |

9.

kehottaa vahvistamaan komitean roolia määrätietoisesti, jotta alue- ja paikallisedustajien tietämystä ja kokemusta voidaan hyödyntää lainsäädäntäprosessissa ja EU:n päätöksenteossa suoraan, ja pyytää erityisesti

—

päästä täysipainoisesti mukaan lainsäädäntäprosessin strategiseen suunnitteluun

| — | saada osallistua lainsäädäntöehdotusten laatimista edeltävään vaiheeseen mm. alueellisten vaikutusten arviontien kautta |
| --- | --- |

—

saada osallistua lainsäädäntöehdotusten laatimista edeltävään vaiheeseen mm. alueellisten vaikutusten arviontien kautta

| — | saada puheoikeuden omaavan tarkkailijan aseman neuvoston työryhmissä, joissa käsitellään politiikanaloja, joilla komitean kuuleminen on pakollista |
| --- | --- |

—

saada puheoikeuden omaavan tarkkailijan aseman neuvoston työryhmissä, joissa käsitellään politiikanaloja, joilla komitean kuuleminen on pakollista

| — | saada puheoikeuden omaavan tarkkailijan aseman kolmikantaneuvotteluissa, joissa käsitellään politiikanaloja, joilla komitean kuuleminen on pakollista |
| --- | --- |

—

saada puheoikeuden omaavan tarkkailijan aseman kolmikantaneuvotteluissa, joissa käsitellään politiikanaloja, joilla komitean kuuleminen on pakollista

| — | saada esittää suullisia ja kirjallisia kysymyksiä EU:n toimeenpanovallan käyttäjälle sen antamista poliittisista suosituksista. |
| --- | --- |

—

saada esittää suullisia ja kirjallisia kysymyksiä EU:n toimeenpanovallan käyttäjälle sen antamista poliittisista suosituksista.

| 10. | katsoo, että AK:n olisi erityisesti voitava osallistua aktiivisesti kaikkiin taloudellisesta, sosiaalisesta ja alueellisesta yhteenkuuluvuudesta käytäviin keskusteluihin. Komitea ehdottaakin, että






  — | neuvostoon luodaan erityinen EU:n koheesiopolitiikkaa ja muita investointeihin liittyviä rahoitusvälineitä käsittelevä kokoonpano |
| --- | --- | --- |

10.

katsoo, että AK:n olisi erityisesti voitava osallistua aktiivisesti kaikkiin taloudellisesta, sosiaalisesta ja alueellisesta yhteenkuuluvuudesta käytäviin keskusteluihin. Komitea ehdottaakin, että

—

neuvostoon luodaan erityinen EU:n koheesiopolitiikkaa ja muita investointeihin liittyviä rahoitusvälineitä käsittelevä kokoonpano

| — | AK:lle myönnetään puheoikeuden omaavan tarkkailijan asema EU:n koheesiopolitiikkaa ja Eurooppaan suuntautuviin investointeihin liittyviä aloja käsittelevän neuvoston kokouksissa. |
| --- | --- |

—

AK:lle myönnetään puheoikeuden omaavan tarkkailijan asema EU:n koheesiopolitiikkaa ja Eurooppaan suuntautuviin investointeihin liittyviä aloja käsittelevän neuvoston kokouksissa.

| 11. | muistuttaa, että EU:n lainsäädännön toissijaisuusperiaatteenmukaisuuden seurantaa on laajennettu siten, että AK:lla ja lainsäädäntävaltaa käyttävillä alueellisilla parlamenteilla on siinä oma tehtävänsä, jota ne hoitavat tiiviissä yhteistyössä kansallisten parlamenttien kanssa. Voidakseen osallistua entistä tehokkaammin EU:n lainsäädännön toissijaisuusperiaatteenmukaisuuden ja yleisen laadun tarkkailuun AK kehottaa toteuttamaan lisätoimia seuraavissa asioissa:






  — | alueellisten vaikutusten etukäteisarviointi |
| --- | --- | --- |

11.

muistuttaa, että EU:n lainsäädännön toissijaisuusperiaatteenmukaisuuden seurantaa on laajennettu siten, että AK:lla ja lainsäädäntävaltaa käyttävillä alueellisilla parlamenteilla on siinä oma tehtävänsä, jota ne hoitavat tiiviissä yhteistyössä kansallisten parlamenttien kanssa. Voidakseen osallistua entistä tehokkaammin EU:n lainsäädännön toissijaisuusperiaatteenmukaisuuden ja yleisen laadun tarkkailuun AK kehottaa toteuttamaan lisätoimia seuraavissa asioissa:

—

alueellisten vaikutusten etukäteisarviointi

| — | EU:n lainsäädännön täytäntöönpanon jälkiseuranta paikallis-, alue- ja valtiota alemmalla tasolla ja EU:n toimesta |
| --- | --- |

—

EU:n lainsäädännön täytäntöönpanon jälkiseuranta paikallis-, alue- ja valtiota alemmalla tasolla ja EU:n toimesta

| — | ennakkovaroitusjärjestelmän parantaminen esim. määräaikoja pidentämällä, jotta järjestelmä olisi täysin toimiva myös alueellisten toimijoiden kannalta |
| --- | --- |

—

ennakkovaroitusjärjestelmän parantaminen esim. määräaikoja pidentämällä, jotta järjestelmä olisi täysin toimiva myös alueellisten toimijoiden kannalta

| — | lainsäädäntävaltaa käyttävien aluevaltuustojen roolin vahvistaminen ennakkovaroitusjärjestelmässä siten, että niiden kuuleminen jäsenvaltioiden parlamenttien taholta alueiden toimivaltaan kuuluvissa kysymyksissä on pakollista eikä perustu enää harkintavaltaan |
| --- | --- |

—

lainsäädäntävaltaa käyttävien aluevaltuustojen roolin vahvistaminen ennakkovaroitusjärjestelmässä siten, että niiden kuuleminen jäsenvaltioiden parlamenttien taholta alueiden toimivaltaan kuuluvissa kysymyksissä on pakollista eikä perustu enää harkintavaltaan

| — | sen tutkiminen EU:n jäsenvaltioiden kanssa, voitaisiinko lainsäädäntävaltaa käyttäville aluetason ja valtiota alemman tason parlamenteille antaa täydet valtuudet esittää toissijaisuusperiaatetta käsitteleviä perusteltuja lausuntoja aivan kuin ne olisivat kansallisia parlamentteja (ks. Lissabonin sopimukseen liitetty julistus N:o 51). |
| --- | --- |

—

sen tutkiminen EU:n jäsenvaltioiden kanssa, voitaisiinko lainsäädäntävaltaa käyttäville aluetason ja valtiota alemman tason parlamenteille antaa täydet valtuudet esittää toissijaisuusperiaatetta käsitteleviä perusteltuja lausuntoja aivan kuin ne olisivat kansallisia parlamentteja (ks. Lissabonin sopimukseen liitetty julistus N:o 51).

| 12. | suosittaa, että kaikki hallintotasot tekevät yhteistyötä, jotta Euroopan maiden julkisen talouden velkakriisiin ja sen aiheuttamiin taloudellisiin ja sosiaalisiin kriiseihin löydetään pysyvä ratkaisu ja onnistutaan houkuttelemaan investointeja kilpailukyvyn parantamiseksi ja työpaikkojen luonnin edistämiseksi. Komitea muistuttaa, että paikallis- ja alueviranomaiset ovat joutuneet kriisin aikana kokemaan kovia, ja kehottaa noudattamaan monitahoisen hallinnon mallia, jotta voidaan varmistaa, ettei tämä toistu tulevaisuudessa. Komitea on tässä yhteydessä yhtä mieltä siitä, että velvollisuus sisällyttää EU:n perussopimuspuitteisiin vuoteen 2016 mennessä ne talouden ohjausjärjestelmän osatekijät, joista on sovittu perussopimusten ulkopuolella, tarjoaa tilaisuuden puuttua muutamiin muihin EU:n tulevaisuutta koskeviin kysymyksiin.
  EU:n perussopimusten tulevaa tarkastusta silmällä pitäen AK |
| --- | --- |

12.

suosittaa, että kaikki hallintotasot tekevät yhteistyötä, jotta Euroopan maiden julkisen talouden velkakriisiin ja sen aiheuttamiin taloudellisiin ja sosiaalisiin kriiseihin löydetään pysyvä ratkaisu ja onnistutaan houkuttelemaan investointeja kilpailukyvyn parantamiseksi ja työpaikkojen luonnin edistämiseksi. Komitea muistuttaa, että paikallis- ja alueviranomaiset ovat joutuneet kriisin aikana kokemaan kovia, ja kehottaa noudattamaan monitahoisen hallinnon mallia, jotta voidaan varmistaa, ettei tämä toistu tulevaisuudessa. Komitea on tässä yhteydessä yhtä mieltä siitä, että velvollisuus sisällyttää EU:n perussopimuspuitteisiin vuoteen 2016 mennessä ne talouden ohjausjärjestelmän osatekijät, joista on sovittu perussopimusten ulkopuolella, tarjoaa tilaisuuden puuttua muutamiin muihin EU:n tulevaisuutta koskeviin kysymyksiin.

EU:n perussopimusten tulevaa tarkastusta silmällä pitäen AK

| 13. | pyytää, että sille myönnetään tulevassa valmistelukunnassa täysjäsenen asema, kuten nykyisille toimielimille. |
| --- | --- |

13.

pyytää, että sille myönnetään tulevassa valmistelukunnassa täysjäsenen asema, kuten nykyisille toimielimille.

| 14. | ehdottaa, että harkitaan AK:n asteittaista institutionalisointia ja sen muuttamista alueiden ja paikallisyhteisöjen Euroopan senaatiksi, jolla olisi pohdintakamarin rooli. Euroopan senaatti vahvistaisi valtiollisten ja valtiotasoa alemman tason instituutioiden keskinäistä koordinointia ja valvoisi toissijaisuusperiaatteen noudattamista EU:n toimielimiin nähden, sitä pyydettäisiin hyväksymään koheesiopolitiikkaan liittyvät EU:n lainsäädäntöhankkeet, ja se voisi esittää Euroopan komissiolle ehdotuksia EU:n lainsäädännön hyväksymisestä tai muuttamisesta aloilla, jotka eivät kuulu EU:n yksinomaiseen toimivaltaan. |
| --- | --- |

14.

ehdottaa, että harkitaan AK:n asteittaista institutionalisointia ja sen muuttamista alueiden ja paikallisyhteisöjen Euroopan senaatiksi, jolla olisi pohdintakamarin rooli. Euroopan senaatti vahvistaisi valtiollisten ja valtiotasoa alemman tason instituutioiden keskinäistä koordinointia ja valvoisi toissijaisuusperiaatteen noudattamista EU:n toimielimiin nähden, sitä pyydettäisiin hyväksymään koheesiopolitiikkaan liittyvät EU:n lainsäädäntöhankkeet, ja se voisi esittää Euroopan komissiolle ehdotuksia EU:n lainsäädännön hyväksymisestä tai muuttamisesta aloilla, jotka eivät kuulu EU:n yksinomaiseen toimivaltaan.

| 15. | ehdottaa, että alueelliseen yhteenkuuluvuuteen liittyvät säädösehdotukset edellyttäisivät AK:n hyväksyntää. Lisäksi komitea toivoo, että sen pakollista kuulemista vahvistetaan siten, että kuulemisesta tehdään kiinteä osa ”tavallista lainsäätämisjärjestystä” (SEUTin 294 artikla). |
| --- | --- |

15.

ehdottaa, että alueelliseen yhteenkuuluvuuteen liittyvät säädösehdotukset edellyttäisivät AK:n hyväksyntää. Lisäksi komitea toivoo, että sen pakollista kuulemista vahvistetaan siten, että kuulemisesta tehdään kiinteä osa ”tavallista lainsäätämisjärjestystä” (SEUTin 294 artikla).

| 16. | ehdottaa, että talous- ja rahaliiton vakaudesta, yhteensovittamisesta sekä ohjauksesta ja hallinnasta tehtyyn sopimukseen lisätään horisontaalinen lauseke, jonka mukaan AK:ta on kuultava jaetun toimivallan piiriin kuuluvilla aloilla talous- ja työllisyyspolitiikan koordinointiin liittyvistä toimenpiteistä sekä tuki-, yhteensovittamis- tai täydennystoimien alalla. Komitea muistuttaa, että alueellinen ulottuvuus on otettava aiempaa paremmin huomioon mahdollisissa tulevissa ehdotuksissa EMUn syventämiseksi ja että merkittävien asiakokonaisuuksien alueelliset vaikutukset on arvioitava etukäteen. |
| --- | --- |

16.

ehdottaa, että talous- ja rahaliiton vakaudesta, yhteensovittamisesta sekä ohjauksesta ja hallinnasta tehtyyn sopimukseen lisätään horisontaalinen lauseke, jonka mukaan AK:ta on kuultava jaetun toimivallan piiriin kuuluvilla aloilla talous- ja työllisyyspolitiikan koordinointiin liittyvistä toimenpiteistä sekä tuki-, yhteensovittamis- tai täydennystoimien alalla. Komitea muistuttaa, että alueellinen ulottuvuus on otettava aiempaa paremmin huomioon mahdollisissa tulevissa ehdotuksissa EMUn syventämiseksi ja että merkittävien asiakokonaisuuksien alueelliset vaikutukset on arvioitava etukäteen.

| 17. | kehottaa joka tapauksessa määräämään alueiden komitean kuulemisen pakolliseksi paikallis- ja alueviranomaisten kannalta merkityksellisissä asioissa, jotka liittyvät sisämarkkinoiden toteuttamiseen tai toimintaan vaikuttaviin toimenpiteisiin (SEUTin 115 artikla), ja muilla sellaisilla politiikan aloilla, jotka koskevat paikallis- ja aluetasoa suoraan, kuten






  — | maatalouspolitiikka (SEUTin 43 artikla) |
| --- | --- | --- |

17.

kehottaa joka tapauksessa määräämään alueiden komitean kuulemisen pakolliseksi paikallis- ja alueviranomaisten kannalta merkityksellisissä asioissa, jotka liittyvät sisämarkkinoiden toteuttamiseen tai toimintaan vaikuttaviin toimenpiteisiin (SEUTin 115 artikla), ja muilla sellaisilla politiikan aloilla, jotka koskevat paikallis- ja aluetasoa suoraan, kuten

—

maatalouspolitiikka (SEUTin 43 artikla)

| — | työntekijöiden vapaa liikkuvuus (SEUTin 46 artikla) |
| --- | --- |

—

työntekijöiden vapaa liikkuvuus (SEUTin 46 artikla)

| — | sijoittautumisvapaus (SEUTin 50 artikla) |
| --- | --- |

—

sijoittautumisvapaus (SEUTin 50 artikla)

| — | tiettyjen palveluiden vapauttaminen (SEUTin 59 artikla) |
| --- | --- |

—

tiettyjen palveluiden vapauttaminen (SEUTin 59 artikla)

| — | muuttoliike (SEUTin 79 artikla) |
| --- | --- |

—

muuttoliike (SEUTin 79 artikla)

| — | valtiontuet (SEUTin 109 artikla) |
| --- | --- |

—

valtiontuet (SEUTin 109 artikla)

| — | teollisuuspolitiikka (SEUTin 173 artiklan 3 kohta) |
| --- | --- |

—

teollisuuspolitiikka (SEUTin 173 artiklan 3 kohta)

| — | kauppapolitiikka (SEUTin 207 artikla). |
| --- | --- |

—

kauppapolitiikka (SEUTin 207 artikla).

| 18. | ehdottaa lisäksi Euroopan parlamentin, neuvoston tai komission AK:lle lausunnon antamista varten asettaman määräajan yhden kuukauden vähimmäispituuden (SEUTin 307 artiklan toinen kohta) tarkistamista, sillä vähimmäismääräajan noudattaminen on käytännössä osoittautunut hankalaksi. |
| --- | --- |

18.

ehdottaa lisäksi Euroopan parlamentin, neuvoston tai komission AK:lle lausunnon antamista varten asettaman määräajan yhden kuukauden vähimmäispituuden (SEUTin 307 artiklan toinen kohta) tarkistamista, sillä vähimmäismääräajan noudattaminen on käytännössä osoittautunut hankalaksi.

| 19. | antaa puheenjohtajalleen tehtäväksi toimittaa tämä päätöslauselma Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan komissiolle ja Eurooppa-neuvoston puheenjohtajalle. |
| --- | --- |

19.

antaa puheenjohtajalleen tehtäväksi toimittaa tämä päätöslauselma Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan komissiolle ja Eurooppa-neuvoston puheenjohtajalle.

Bryssel 8. heinäkuuta 2015

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Markku MARKKULA

---

| 22.9.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 313/12 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 313/12

---

Päätöslauselma Euroopan komission vuoden 2016 työohjelman painopisteistä

(2015/C 313/04)

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

| — | ottaa huomioon 4. kesäkuuta 2015 antamansa päätöslauselmaan kuudennen toimikautensa 2015–2020 painopisteistä, 8. heinäkuuta 2015 antamansa päätöslauselman EU:n tulevasta toimielinrakenteesta sekä Euroopan komission ja alueiden komitean välillä 16. helmikuuta 2012 allekirjoitetun yhteistyöpöytäkirjan. |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 4. kesäkuuta 2015 antamansa päätöslauselmaan kuudennen toimikautensa 2015–2020 painopisteistä, 8. heinäkuuta 2015 antamansa päätöslauselman EU:n tulevasta toimielinrakenteesta sekä Euroopan komission ja alueiden komitean välillä 16. helmikuuta 2012 allekirjoitetun yhteistyöpöytäkirjan.

| — | ottaa huomioon toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteet. |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteet.

Koheesiopolitiikan tulevaisuus

| 1. | korostaa, että Euroopan strategisten investointien rahasto (ESIR) täydentää koheesiopolitiikkaa ja että on ratkaisevan tärkeää luoda vahvoja synergiavaikutuksia uuden ESIR:n sekä Euroopan rakenne- ja investointirahastojen (ERI-rahastojen) toimenpideohjelmien välillä, jotta voidaan varmistaa investointihankkeiden sekä paikallisten ja alueellisten kehittämisstrategioiden johdonmukaisuus. Komitea suosittaa ottamaan paikallis- ja alueviranomaiset mukaan hankkeiden valintaan ja täytäntöönpanoon sekä hajautettujen investointifoorumien järjestämiseen. |
| --- | --- |

1.

korostaa, että Euroopan strategisten investointien rahasto (ESIR) täydentää koheesiopolitiikkaa ja että on ratkaisevan tärkeää luoda vahvoja synergiavaikutuksia uuden ESIR:n sekä Euroopan rakenne- ja investointirahastojen (ERI-rahastojen) toimenpideohjelmien välillä, jotta voidaan varmistaa investointihankkeiden sekä paikallisten ja alueellisten kehittämisstrategioiden johdonmukaisuus. Komitea suosittaa ottamaan paikallis- ja alueviranomaiset mukaan hankkeiden valintaan ja täytäntöönpanoon sekä hajautettujen investointifoorumien järjestämiseen.

| 2. | kehottaa komissiota edistämään paikallis- ja alueviranomaisten sekä AK:n osallistumista pyrkimyksiin yksinkertaistaa ja nopeuttaa ERI-rahastojen täytäntöönpanoa erityisesti yksinkertaistamista edunsaajien osalta seuraavan korkean tason asiantuntijaryhmän vuonna 2016 esitettävien ensimmäisten päätelmien perusteella. |
| --- | --- |

2.

kehottaa komissiota edistämään paikallis- ja alueviranomaisten sekä AK:n osallistumista pyrkimyksiin yksinkertaistaa ja nopeuttaa ERI-rahastojen täytäntöönpanoa erityisesti yksinkertaistamista edunsaajien osalta seuraavan korkean tason asiantuntijaryhmän vuonna 2016 esitettävien ensimmäisten päätelmien perusteella.

| 3. | toistaa komissiolle antamansa kehotuksen esittää alueellista koheesiota käsittelevä valkoinen kirja, joka perustuu unionin puheenjohtajavaltion Luxemburgin tekemään työhön alueellisen toimintasuunnitelman 2020 ja Eurooppa 2020 -strategian välisen vuorovaikutuksen analysoimiseksi. |
| --- | --- |

3.

toistaa komissiolle antamansa kehotuksen esittää alueellista koheesiota käsittelevä valkoinen kirja, joka perustuu unionin puheenjohtajavaltion Luxemburgin tekemään työhön alueellisen toimintasuunnitelman 2020 ja Eurooppa 2020 -strategian välisen vuorovaikutuksen analysoimiseksi.

| 4. | kehottaa Euroopan komissiota tukemaan älykkään erikoistumisen strategioiden entistä parempaan hyödyntämiseen rakennerahastojen täytäntöönpanossa tähtäävää vaihtotoimintaa ja yhteistyötä alueiden välillä innovaatiovetoisen kasvun edistämiseksi. |
| --- | --- |

4.

kehottaa Euroopan komissiota tukemaan älykkään erikoistumisen strategioiden entistä parempaan hyödyntämiseen rakennerahastojen täytäntöönpanossa tähtäävää vaihtotoimintaa ja yhteistyötä alueiden välillä innovaatiovetoisen kasvun edistämiseksi.

| 5. | kannustaa komissiota käynnistämään uudelleen keskustelun bkt:tä laajemmasta näkökulmasta sekä vaihtoehtoisten tai täydentävien indikaattorien kehittämisestä hyvinvoinnin ja kestävän kehityksen mittaamiseksi. |
| --- | --- |

5.

kannustaa komissiota käynnistämään uudelleen keskustelun bkt:tä laajemmasta näkökulmasta sekä vaihtoehtoisten tai täydentävien indikaattorien kehittämisestä hyvinvoinnin ja kestävän kehityksen mittaamiseksi.

| 6. | kehottaa komissiota esittämään valkoisen kirjan kaupunkeja koskevasta yhdennetystä EU:n toimintaohjelmasta Riiassa hyväksytyn julistuksen perusteella ja soveltamaan ripeästi kaupunkialueiden vaikutustenarviointia osana vaikutustenarviointeja koskevia komission suuntaviivoja sekä laatimaan kaupunkeja koskevia indikaattoreita edistymisen seuraamiseksi. |
| --- | --- |

6.

kehottaa komissiota esittämään valkoisen kirjan kaupunkeja koskevasta yhdennetystä EU:n toimintaohjelmasta Riiassa hyväksytyn julistuksen perusteella ja soveltamaan ripeästi kaupunkialueiden vaikutustenarviointia osana vaikutustenarviointeja koskevia komission suuntaviivoja sekä laatimaan kaupunkeja koskevia indikaattoreita edistymisen seuraamiseksi.

| 7. | muistuttaa tarpeesta tunnustaa maaseutualueet kehityksen ja innovoinnin keskuksiksi, jotka edistävät Eurooppa 2020 -strategiaa tasapainoisessa suhteessa kaupunkikeskusten kanssa Lissabonin strategiassa vahvistetun alueellisen yhteenkuuluvuuden tavoitteen saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

7.

muistuttaa tarpeesta tunnustaa maaseutualueet kehityksen ja innovoinnin keskuksiksi, jotka edistävät Eurooppa 2020 -strategiaa tasapainoisessa suhteessa kaupunkikeskusten kanssa Lissabonin strategiassa vahvistetun alueellisen yhteenkuuluvuuden tavoitteen saavuttamiseksi.

| 8. | kehottaa komissiota ottamaan tulevissa koheesiopolitiikkaa koskevissa ehdotuksissaan nykyistä paremmin huomioon alueellisen kulttuurin ja alueellisten perinteiden vaikutuksen, koska niiden kyky yhdistää maaseutu- ja kaupunkiyhteisöjä on äärimmäisen arvokas ja niiden avulla voidaan edistää maaseudun kehittämistä koskevia aloitteita. |
| --- | --- |

8.

kehottaa komissiota ottamaan tulevissa koheesiopolitiikkaa koskevissa ehdotuksissaan nykyistä paremmin huomioon alueellisen kulttuurin ja alueellisten perinteiden vaikutuksen, koska niiden kyky yhdistää maaseutu- ja kaupunkiyhteisöjä on äärimmäisen arvokas ja niiden avulla voidaan edistää maaseudun kehittämistä koskevia aloitteita.

| 9. | kehottaa komissiota puuttumaan Euroopan alueiden välisiin kasvaviin eroihin varmistamalla, että vuosien 2014–2020 monivuotista rahoituskehystä koskevassa väliarvioinnissa, joka on määrä saattaa päätökseen vuoden 2016 loppuun mennessä, taataan riittävä sitoutuminen ja maksumäärärahat kasvun ja tutkimuksen tukemiseen kaikkialla Euroopassa. |
| --- | --- |

9.

kehottaa komissiota puuttumaan Euroopan alueiden välisiin kasvaviin eroihin varmistamalla, että vuosien 2014–2020 monivuotista rahoituskehystä koskevassa väliarvioinnissa, joka on määrä saattaa päätökseen vuoden 2016 loppuun mennessä, taataan riittävä sitoutuminen ja maksumäärärahat kasvun ja tutkimuksen tukemiseen kaikkialla Euroopassa.

| 10. | kannustaa komissiota tukemaan edelleen rajat ylittävää yhteistyötä ja makroaluestrategioiden täytäntöönpanoa ja kehittämistä, sillä ne tarjoavat samalla maantieteellisellä alueella sijaitseville jäsenvaltioille ja unionin ulkopuolisille maille yhdennetyn kehyksen, jonka avulla voidaan selviytyä yhteisistä haasteista ja vahvistaa yhteistyötä taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden osalta, ja painottaa olevan tärkeää, että tähän prosessiin otetaan entistä tiiviimmin mukaan alue- ja paikallisviranomaiset, jotka ovat myös edustettuina AK:ssa, sekä makroaluestrategioihin osallistuvien alueiden taloudelliset ja yhteiskunnalliset toimijat. |
| --- | --- |

10.

kannustaa komissiota tukemaan edelleen rajat ylittävää yhteistyötä ja makroaluestrategioiden täytäntöönpanoa ja kehittämistä, sillä ne tarjoavat samalla maantieteellisellä alueella sijaitseville jäsenvaltioille ja unionin ulkopuolisille maille yhdennetyn kehyksen, jonka avulla voidaan selviytyä yhteisistä haasteista ja vahvistaa yhteistyötä taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden osalta, ja painottaa olevan tärkeää, että tähän prosessiin otetaan entistä tiiviimmin mukaan alue- ja paikallisviranomaiset, jotka ovat myös edustettuina AK:ssa, sekä makroaluestrategioihin osallistuvien alueiden taloudelliset ja yhteiskunnalliset toimijat.

| 11. | kehottaa laajentamaan EU:n todellisten omien varojen käyttöä ja ilmaisee kiinnostuksensa osallistua vuonna 2016 järjestettävään toimielinten väliseen konferenssiin, jossa tutkitaan omia varoja käsittelevän korkean tason ryhmän työn tuloksia. |
| --- | --- |

11.

kehottaa laajentamaan EU:n todellisten omien varojen käyttöä ja ilmaisee kiinnostuksensa osallistua vuonna 2016 järjestettävään toimielinten väliseen konferenssiin, jossa tutkitaan omia varoja käsittelevän korkean tason ryhmän työn tuloksia.

Talouden ohjaus ja hallinta

| 12. | kehottaa komissiota julkaisemaan Eurooppa 2020 -strategian väliarvioinnin, jonka pohjalta olisi ryhdyttävä toimiin mahdollisimman pian vuonna 2016, jotta voidaan varmistaa tarkistetun strategian alueellinen ulottuvuus ja tehokas koordinointi asiaankuuluvien unionin politiikkojen välillä koheesiopolitiikka, Euroopan investointiohjelma ja muut EU-ohjelmat mukaan lukien. |
| --- | --- |

12.

kehottaa komissiota julkaisemaan Eurooppa 2020 -strategian väliarvioinnin, jonka pohjalta olisi ryhdyttävä toimiin mahdollisimman pian vuonna 2016, jotta voidaan varmistaa tarkistetun strategian alueellinen ulottuvuus ja tehokas koordinointi asiaankuuluvien unionin politiikkojen välillä koheesiopolitiikka, Euroopan investointiohjelma ja muut EU-ohjelmat mukaan lukien.

| 13. | kehottaa komissiota tukemaan komitean jäsenvaltioille antamaa kehotusta ottaa paikallis- ja alueviranomaiset aktiivisesti mukaan eurooppalaiseen ohjausjaksoon ja etenkin kansallisten uudistusohjelmien suunnitteluun ja täytäntöönpanoon. |
| --- | --- |

13.

kehottaa komissiota tukemaan komitean jäsenvaltioille antamaa kehotusta ottaa paikallis- ja alueviranomaiset aktiivisesti mukaan eurooppalaiseen ohjausjaksoon ja etenkin kansallisten uudistusohjelmien suunnitteluun ja täytäntöönpanoon.

| 14. | kehottaa komissiota seuraamaan viiden puheenjohtajan kertomusta ja esittämään kaikki tarvittavat toimenpiteet, jotta talous- ja rahaliitosta tulisi kestävämpi ja että se voisi luoda puitteet paremmalle koordinoinnille ja rakenteelliselle lähentymiselle Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklan tavoitteiden – muun muassa EMU-tason rahoituskapasiteetti – saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

14.

kehottaa komissiota seuraamaan viiden puheenjohtajan kertomusta ja esittämään kaikki tarvittavat toimenpiteet, jotta talous- ja rahaliitosta tulisi kestävämpi ja että se voisi luoda puitteet paremmalle koordinoinnille ja rakenteelliselle lähentymiselle Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklan tavoitteiden – muun muassa EMU-tason rahoituskapasiteetti – saavuttamiseksi.

| 15. | katsoo, että vakaus- ja kasvusopimuksen sääntöihin sisältyvä jousto investoinneissa tulisi ulottaa kaikkiin jäsenvaltioihin. Komitea kehottaakin komissiota tekemään tähän liittyen ehdotuksia ja arvioimaan uusien EKT 2010 -sääntöjen vaikutusta paikallis- ja alueviranomaisten investointikykyyn. |
| --- | --- |

15.

katsoo, että vakaus- ja kasvusopimuksen sääntöihin sisältyvä jousto investoinneissa tulisi ulottaa kaikkiin jäsenvaltioihin. Komitea kehottaakin komissiota tekemään tähän liittyen ehdotuksia ja arvioimaan uusien EKT 2010 -sääntöjen vaikutusta paikallis- ja alueviranomaisten investointikykyyn.

Työllisyys, kestävä kasvu, sisämarkkinoiden toteuttaminen

| 16. | muistuttaa komissiota sitoumuksesta ehdottaa tarkistettu ja vahvistettu Small Business Act -aloite ja esittää, että paikallis- ja alueviranomaisille annettaisiin näkyvämpi rooli SBA-aloitteen periaatteiden täytäntöönpanossa. |
| --- | --- |

16.

muistuttaa komissiota sitoumuksesta ehdottaa tarkistettu ja vahvistettu Small Business Act -aloite ja esittää, että paikallis- ja alueviranomaisille annettaisiin näkyvämpi rooli SBA-aloitteen periaatteiden täytäntöönpanossa.

| 17. | kehottaa komissiota saattamaan päätökseen taitojen ja tutkintojen eurooppalaisen alueen luomista koskevan työskentelyn. Tämä auttaisi ennakoimaan työmarkkinoiden osaamistarpeita ja sovittamaan ne nykyistä paremmin yhteen saatavilla olevan osaamisen kanssa yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen sekä elinikäisen oppimisen avulla työpaikkojen luomisen vauhdittamiseksi sekä työttömyyden ja erityisesti nuorisotyöttömyyden torjumiseksi. |
| --- | --- |

17.

kehottaa komissiota saattamaan päätökseen taitojen ja tutkintojen eurooppalaisen alueen luomista koskevan työskentelyn. Tämä auttaisi ennakoimaan työmarkkinoiden osaamistarpeita ja sovittamaan ne nykyistä paremmin yhteen saatavilla olevan osaamisen kanssa yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen sekä elinikäisen oppimisen avulla työpaikkojen luomisen vauhdittamiseksi sekä työttömyyden ja erityisesti nuorisotyöttömyyden torjumiseksi.

| 18. | muistuttaa komissiota sen sitoumuksesta tukea työterveyttä ja -turvallisuutta koskevaa EU:n strategiakehystä niin, että vahvistetaan paikallis- ja alueviranomaisten roolia ja edistetään uutta hallintotapaa myös määrittelystä, koordinoinnista ja kehittämisestä työterveyden ja -turvallisuuden alalla vastaavan eurooppalaisen keskusohjauskomitean välityksellä. |
| --- | --- |

18.

muistuttaa komissiota sen sitoumuksesta tukea työterveyttä ja -turvallisuutta koskevaa EU:n strategiakehystä niin, että vahvistetaan paikallis- ja alueviranomaisten roolia ja edistetään uutta hallintotapaa myös määrittelystä, koordinoinnista ja kehittämisestä työterveyden ja -turvallisuuden alalla vastaavan eurooppalaisen keskusohjauskomitean välityksellä.

| 19. | odottaa, että työvoiman liikkuvuutta koskeva paketti julkaistaan piakkoin ja että se sisältää ehdotuksen työntekijöiden lähettämistä toiseen jäsenvaltioon koskevan direktiivin mahdollisesta tarkistamisesta. |
| --- | --- |

19.

odottaa, että työvoiman liikkuvuutta koskeva paketti julkaistaan piakkoin ja että se sisältää ehdotuksen työntekijöiden lähettämistä toiseen jäsenvaltioon koskevan direktiivin mahdollisesta tarkistamisesta.

| 20. | kehottaa saattamaan päätökseen esteettömyyttä koskevan unionin säädöksen. |
| --- | --- |

20.

kehottaa saattamaan päätökseen esteettömyyttä koskevan unionin säädöksen.

| 21. | kehottaa komissiota tehostamaan pyrkimyksiään esittää toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on työ- ja yksityiselämän yhteensovittaminen, tarkistamalla vuonna 2010 annettua direktiiviä vanhempainlomasta, etsimällä ulospääsyn äitiyslomadirektiiviä koskevasta institutionaalisesta umpikujasta ja esittämällä konkreettisen strategian sukupuolten tasa-arvon saavuttamiseksi EU:ssa. |
| --- | --- |

21.

kehottaa komissiota tehostamaan pyrkimyksiään esittää toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on työ- ja yksityiselämän yhteensovittaminen, tarkistamalla vuonna 2010 annettua direktiiviä vanhempainlomasta, etsimällä ulospääsyn äitiyslomadirektiiviä koskevasta institutionaalisesta umpikujasta ja esittämällä konkreettisen strategian sukupuolten tasa-arvon saavuttamiseksi EU:ssa.

| 22. | kehottaa jatkamaan intermodaalikuljetuksiin liittyvää työskentelyä ja laatimaan lainsäädäntöehdotuksen matkustajien oikeuksien eurooppalaisesta järjestelmästä intermodaalisessa liikenteessä. |
| --- | --- |

22.

kehottaa jatkamaan intermodaalikuljetuksiin liittyvää työskentelyä ja laatimaan lainsäädäntöehdotuksen matkustajien oikeuksien eurooppalaisesta järjestelmästä intermodaalisessa liikenteessä.

| 23. | toistaa komissiolle antamansa kehotuksen julkaista vihreä kirja liikkuvuudesta maantieteellisesti ja väestörakenteeltaan haastavilla alueilla. |
| --- | --- |

23.

toistaa komissiolle antamansa kehotuksen julkaista vihreä kirja liikkuvuudesta maantieteellisesti ja väestörakenteeltaan haastavilla alueilla.

| 24. | kehottaa komissiota vuonna 2016 toteutettavan EU:n arvonlisäverodirektiivin tarkistamisen yhteydessä selventämään edellytyksiä, joiden nojalla kuntien välisen julkisoikeudellisen ja julkisia hankintoja koskevan lainsäädännön piiriin kuulumattoman yhteistyön verottamatta jättämistä voidaan pitää EU:n oikeuden mukaisena. |
| --- | --- |

24.

kehottaa komissiota vuonna 2016 toteutettavan EU:n arvonlisäverodirektiivin tarkistamisen yhteydessä selventämään edellytyksiä, joiden nojalla kuntien välisen julkisoikeudellisen ja julkisia hankintoja koskevan lainsäädännön piiriin kuulumattoman yhteistyön verottamatta jättämistä voidaan pitää EU:n oikeuden mukaisena.

| 25. | suhtautuu myönteisesti komission aikomukseen ottaa uudelleen käsittelyyn yhteinen yhdistetty yhtiöveropohja (CCCTB) vuonna 2016, jolloin tavoitteena on toteuttaa pitkäjänteisiä uudistuksia voiton kohdistamisen osalta nykyistä oikeudenmukaisemman yritysverotusympäristön luomiseksi EU:hun. |
| --- | --- |

25.

suhtautuu myönteisesti komission aikomukseen ottaa uudelleen käsittelyyn yhteinen yhdistetty yhtiöveropohja (CCCTB) vuonna 2016, jolloin tavoitteena on toteuttaa pitkäjänteisiä uudistuksia voiton kohdistamisen osalta nykyistä oikeudenmukaisemman yritysverotusympäristön luomiseksi EU:hun.

| 26. | odottaa, että digitaaliset sisämarkkinat luovat otolliset olosuhteet digitaalisille verkoille ja sähköiselle kaupankäynnille digitaalitalouden tarjoamien kasvumahdollisuuksien maksimoimiseksi siten, että investoidaan nopeaan ja luotettavaan tieto- ja viestintätekniikan infrastruktuuriin sekä tuetaan sähköistä viranomaisasiointia, julkisia palveluja ja digitaalista osaamista. Komitea ehdottaa, että EU:n laajuisesti otetaan käyttöön sähköinen oleskelulupajärjestelmä, jotta helpotetaan digitaalisten investoijien pääsyä digitaalisille sisämarkkinoille EU:n ulkopuolisista maista. |
| --- | --- |

26.

odottaa, että digitaaliset sisämarkkinat luovat otolliset olosuhteet digitaalisille verkoille ja sähköiselle kaupankäynnille digitaalitalouden tarjoamien kasvumahdollisuuksien maksimoimiseksi siten, että investoidaan nopeaan ja luotettavaan tieto- ja viestintätekniikan infrastruktuuriin sekä tuetaan sähköistä viranomaisasiointia, julkisia palveluja ja digitaalista osaamista. Komitea ehdottaa, että EU:n laajuisesti otetaan käyttöön sähköinen oleskelulupajärjestelmä, jotta helpotetaan digitaalisten investoijien pääsyä digitaalisille sisämarkkinoille EU:n ulkopuolisista maista.

| 27. | odottaa ehdotusta maakohtaisten estojen kieltämiseksi digitaalisilla sisämarkkinoilla. |
| --- | --- |

27.

odottaa ehdotusta maakohtaisten estojen kieltämiseksi digitaalisilla sisämarkkinoilla.

| 28. | kehottaa komissiota esittämään ehdotuksia koordinoiduksi lähestymistavaksi jakamistalouteen sovellettaviin sääntöihin ja ottamaan asianmukaisesti huomioon kaupallisen ja ei-kaupallisen toiminnan eron. |
| --- | --- |

28.

kehottaa komissiota esittämään ehdotuksia koordinoiduksi lähestymistavaksi jakamistalouteen sovellettaviin sääntöihin ja ottamaan asianmukaisesti huomioon kaupallisen ja ei-kaupallisen toiminnan eron.

| 29. | kehottaa tarkistamaan audiovisuaalisia mediapalveluja koskevaa direktiiviä teknologisen kehityksen huomioon ottaen ja korostaa tarvetta toteuttaa edelleen toimia, jotka edistävät tiedotusvälineiden moniarvoisuutta kaikissa jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

29.

kehottaa tarkistamaan audiovisuaalisia mediapalveluja koskevaa direktiiviä teknologisen kehityksen huomioon ottaen ja korostaa tarvetta toteuttaa edelleen toimia, jotka edistävät tiedotusvälineiden moniarvoisuutta kaikissa jäsenvaltioissa.

| 30. | odottaa kiinnostuneena komission konkreettisia toimenpiteitä, joiden avulla edistetään 28.–29. toukokuuta 2015 annettuihin neuvoston päätelmiin sisältyvien, eurooppalaista tutkimusaluetta ja Tiede 2.0 -aloitetta koskevien tavoitteiden saavuttamista AK:n sekä paikallis- ja alueviranomaisten tuella. |
| --- | --- |

30.

odottaa kiinnostuneena komission konkreettisia toimenpiteitä, joiden avulla edistetään 28.–29. toukokuuta 2015 annettuihin neuvoston päätelmiin sisältyvien, eurooppalaista tutkimusaluetta ja Tiede 2.0 -aloitetta koskevien tavoitteiden saavuttamista AK:n sekä paikallis- ja alueviranomaisten tuella.

| 31. | odottaa jatkotoimia EU:n maantieteellisten merkintöjen suojan mahdollista ulottamista muihin kuin maataloustuotteisiin koskevan komission vihreän kirjan johdosta. |
| --- | --- |

31.

odottaa jatkotoimia EU:n maantieteellisten merkintöjen suojan mahdollista ulottamista muihin kuin maataloustuotteisiin koskevan komission vihreän kirjan johdosta.

Kestävä kehitys

| 32. | kehottaa toteuttamaan seitsemännen ympäristöä koskevan puiteohjelman vuosiksi 2014–2020 kattavasti ja kunnianhimoisesti. Komitea kehottaa näin ollen komissiota esittämään viivästyneen tiedonannon maasta resurssina, uuden ehdotuksen direktiiviksi muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeudesta ympäristöasioissa sekä lainsäädäntöehdotuksen ympäristötarkastuksista ja täytäntöönpanosta vuonna 2016. |
| --- | --- |

32.

kehottaa toteuttamaan seitsemännen ympäristöä koskevan puiteohjelman vuosiksi 2014–2020 kattavasti ja kunnianhimoisesti. Komitea kehottaa näin ollen komissiota esittämään viivästyneen tiedonannon maasta resurssina, uuden ehdotuksen direktiiviksi muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeudesta ympäristöasioissa sekä lainsäädäntöehdotuksen ympäristötarkastuksista ja täytäntöönpanosta vuonna 2016.

| 33. | kehottaa jälleen komissiota sisällyttämään EU:n lainsäädäntöön tavoitteen, jota noudattamalla vältetään luonnon monimuotoisuuden ja ekosysteemipalvelujen yleinen heikkeneminen ja odottaa, että komissio esittää vuonna 2016 biologista monimuotoisuutta koskevaan EU:n strategiaan vuoteen 2020 ulottuvan asianmukaisen aloitteen. |
| --- | --- |

33.

kehottaa jälleen komissiota sisällyttämään EU:n lainsäädäntöön tavoitteen, jota noudattamalla vältetään luonnon monimuotoisuuden ja ekosysteemipalvelujen yleinen heikkeneminen ja odottaa, että komissio esittää vuonna 2016 biologista monimuotoisuutta koskevaan EU:n strategiaan vuoteen 2020 ulottuvan asianmukaisen aloitteen.

| 34. | esittää näin ollen, että elintarvikkeiden jäljitettävyyttä ja merkintöjä koskevan lainsäädännön tarkistus hyväksytään mahdollisimman pian yhteistyössä ja jatkuvassa yhteydessä Euroopan unionin, jäsenvaltioiden ja Euroopan alueiden eri lainsäädäntötasojen kanssa, jotta kuluttajat voivat tehdä tietoon perustuvia ostopäätöksiä myös sen ansiosta, että muuntogeeneistä täysin vapaista tuotantoketjuista on merkintä. |
| --- | --- |

34.

esittää näin ollen, että elintarvikkeiden jäljitettävyyttä ja merkintöjä koskevan lainsäädännön tarkistus hyväksytään mahdollisimman pian yhteistyössä ja jatkuvassa yhteydessä Euroopan unionin, jäsenvaltioiden ja Euroopan alueiden eri lainsäädäntötasojen kanssa, jotta kuluttajat voivat tehdä tietoon perustuvia ostopäätöksiä myös sen ansiosta, että muuntogeeneistä täysin vapaista tuotantoketjuista on merkintä.

| 35. | korostaa kiertotaloutta koskevien tulevien lainsäädäntöehdotusten sekä nykyisen lainsäädännön – etenkin kierrätettävän jätteen kaatopaikoille sijoittamisen vähentämisen – johdonmukaisen, EU:n laajuisen täytäntöönpanon keskeistä roolia ja kehottaa edelleen jatkamaan jätehuoltoa ja kierrätystä koskevien kunnianhimoisten tavoitteiden kehittämistä sekä painottaa kiertotalouden innovatiivisille pk-yrityksille tarjoamia merkittäviä mahdollisuuksia. |
| --- | --- |

35.

korostaa kiertotaloutta koskevien tulevien lainsäädäntöehdotusten sekä nykyisen lainsäädännön – etenkin kierrätettävän jätteen kaatopaikoille sijoittamisen vähentämisen – johdonmukaisen, EU:n laajuisen täytäntöönpanon keskeistä roolia ja kehottaa edelleen jatkamaan jätehuoltoa ja kierrätystä koskevien kunnianhimoisten tavoitteiden kehittämistä sekä painottaa kiertotalouden innovatiivisille pk-yrityksille tarjoamia merkittäviä mahdollisuuksia.

| 36. | pyytää ottamaan komitean mukaan energiaunionipakettiin kuuluvan uuden lainsäädännön valmisteluun ja etenkin uusiutuvia energialähteitä koskevan direktiivin sekä rakennusten energiatehokkuudesta ja energiatehokkuudesta annettujen direktiivien tarkistamiseen. |
| --- | --- |

36.

pyytää ottamaan komitean mukaan energiaunionipakettiin kuuluvan uuden lainsäädännön valmisteluun ja etenkin uusiutuvia energialähteitä koskevan direktiivin sekä rakennusten energiatehokkuudesta ja energiatehokkuudesta annettujen direktiivien tarkistamiseen.

| 37. | odottaa, että komissio esittävää toimintasuunnitelman kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimuksen roolin vahvistamiseksi energia- ja ilmastopolitiikassa, jatkaa aloitetta vuotta 2020 pidemmälle ja tukee sen laajentamista maailmanlaajuisesti. Komitea kehottaa komissiota sisällyttämään Mayors Adapt -aloitteen täysipainoisesti kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimukseen ja hyödyntämään sopimusta yhdessä älykkäisiin kaupunkeihin liittyvien ratkaisujen kanssa energia- ja ilmastopolitiikan täytäntöönpanon välineenä. |
| --- | --- |

37.

odottaa, että komissio esittävää toimintasuunnitelman kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimuksen roolin vahvistamiseksi energia- ja ilmastopolitiikassa, jatkaa aloitetta vuotta 2020 pidemmälle ja tukee sen laajentamista maailmanlaajuisesti. Komitea kehottaa komissiota sisällyttämään Mayors Adapt -aloitteen täysipainoisesti kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimukseen ja hyödyntämään sopimusta yhdessä älykkäisiin kaupunkeihin liittyvien ratkaisujen kanssa energia- ja ilmastopolitiikan täytäntöönpanon välineenä.

| 38. | kehottaa komissiota esittämään älykkäitä kaupunkeja käsittelevän tiedonannon tarjotakseen lisätukea energiatehokkuuteen, kaupunkiliikenteeseen ja innovaatioon liittyville älykkäille ratkaisuille ja työskentelemään tiiviissä yhteistyössä AK:n kanssa olemassa olevien aloitteiden kartoittamiseksi ja niiden koordinoinnin parantamiseksi. Tässä yhteydessä komitea kehottaa tunnustamaan paikallis- ja alueviranomaisten roolin monilla muillakin aloilla kuin rakennusten energiatehokkuudessa ja kehottaa komissiota jälleen tukemaan pienimuotoista ja keskisuurta uusiutuvan energian tuotantoa, koska se voi auttaa sekä vähentämään energiaköyhyyttä että takaamaan energian toimitusvarmuuden. |
| --- | --- |

38.

kehottaa komissiota esittämään älykkäitä kaupunkeja käsittelevän tiedonannon tarjotakseen lisätukea energiatehokkuuteen, kaupunkiliikenteeseen ja innovaatioon liittyville älykkäille ratkaisuille ja työskentelemään tiiviissä yhteistyössä AK:n kanssa olemassa olevien aloitteiden kartoittamiseksi ja niiden koordinoinnin parantamiseksi. Tässä yhteydessä komitea kehottaa tunnustamaan paikallis- ja alueviranomaisten roolin monilla muillakin aloilla kuin rakennusten energiatehokkuudessa ja kehottaa komissiota jälleen tukemaan pienimuotoista ja keskisuurta uusiutuvan energian tuotantoa, koska se voi auttaa sekä vähentämään energiaköyhyyttä että takaamaan energian toimitusvarmuuden.

| 39. | kehottaa komissiota ryhtymään toimiin maaseudun talouden uudenaikaistamisen ja innovoinnin edistämiseksi sekä esittämään maitoalaa varten sääntelymekanismeja markkinavaihteluiden ennakoimiseksi ja lieventämiseksi, jotta voitaisiin säilyttää maatalous kaikilla alueilla ja suojella maaseutuyhteisöjä. |
| --- | --- |

39.

kehottaa komissiota ryhtymään toimiin maaseudun talouden uudenaikaistamisen ja innovoinnin edistämiseksi sekä esittämään maitoalaa varten sääntelymekanismeja markkinavaihteluiden ennakoimiseksi ja lieventämiseksi, jotta voitaisiin säilyttää maatalous kaikilla alueilla ja suojella maaseutuyhteisöjä.

| 40. | toistaa Euroopan komissiolle osoittamansa kehotuksen edistää elintarvikejätteen vähentämistä ja esittää uudelleen ehdotus elintarvikejätteen vähentämisestä ainakin 30 prosentilla vuoteen 2025 mennessä ottaen pohjaksi komission vuonna 2014 peruuttaman ehdotuksen jätehuollon puitedirektiivin muuttamisesta. Tässä yhteydessä komitea kannattaa Euroopan parlamentin ehdotusta nimetä vuosi 2016 ruoan haaskauksen vastaiseksi eurooppalaiseksi teemavuodeksi. |
| --- | --- |

40.

toistaa Euroopan komissiolle osoittamansa kehotuksen edistää elintarvikejätteen vähentämistä ja esittää uudelleen ehdotus elintarvikejätteen vähentämisestä ainakin 30 prosentilla vuoteen 2025 mennessä ottaen pohjaksi komission vuonna 2014 peruuttaman ehdotuksen jätehuollon puitedirektiivin muuttamisesta. Tässä yhteydessä komitea kannattaa Euroopan parlamentin ehdotusta nimetä vuosi 2016 ruoan haaskauksen vastaiseksi eurooppalaiseksi teemavuodeksi.

| 41. | toteaa, että kuusi seitsemästä ennenaikaisen kuoleman suurimmasta riskitekijästä liittyy siihen, miten syömme, juomme ja liikumme, ja kehottaa komissiota pohtimaan EU-tason koordinoituja toimia, jotta voitaisiin puuttua yhä lisääntyvään ylipainoisuuteen ja liikalihavuuteen kaikkialla Euroopassa. |
| --- | --- |

41.

toteaa, että kuusi seitsemästä ennenaikaisen kuoleman suurimmasta riskitekijästä liittyy siihen, miten syömme, juomme ja liikumme, ja kehottaa komissiota pohtimaan EU-tason koordinoituja toimia, jotta voitaisiin puuttua yhä lisääntyvään ylipainoisuuteen ja liikalihavuuteen kaikkialla Euroopassa.

| 42. | suhtautuu myönteisesti Euroopan parlamentin äänestyksessään kannattamaan tukijärjestelmään hedelmien, vihannesten, banaanien ja maidon toimittamisesta oppilaitoksiin ja kehottaa komissiota esittämään konkreettisia ehdotuksia vuonna 2016. |
| --- | --- |

42.

suhtautuu myönteisesti Euroopan parlamentin äänestyksessään kannattamaan tukijärjestelmään hedelmien, vihannesten, banaanien ja maidon toimittamisesta oppilaitoksiin ja kehottaa komissiota esittämään konkreettisia ehdotuksia vuonna 2016.

Vakaus ja yhteistyö Euroopan unionissa ja sen ulkopuolella

| 43. | kehottaa komissiota panemaan eurooppalaisen muuttoliikeagendan täytäntöön yhteistyössä paikallis- ja alueviranomaisten kanssa etenkin, koska niillä on kokemusta vastaanotto-olosuhteista ja siirtomekanismeista, sekä esittämään uudelleensijoittamisjärjestelyä ja pysyvää uudelleensijoittamismekanismia koskevia lainsäädäntöehdotuksia, jotta kansainvälisen suojelun tarpeessa olevat henkilöt voidaan jakaa oikeudenmukaisemmin EU:ssa. Komitea odottaa tästä syystä Dublin III -asetuksen arviointia ja mahdollista tarkistamista. Komitea toistaa ehdotuksensa kuntien ja alueiden välisten ”siirtolaisuus- ja kotouttamiskumppanuuksien” perustamisesta lähtö- ja kohdemaissa ja korostaa Euroopan rakenne- ja investointirahastojen mahdollista roolia tuettaessa muuttoliikepolitiikkoja ja kotouttamisprosesseja sekä ihmisten aktiivista osallisuutta EU:n periaatteiden ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden mukaisesti. |
| --- | --- |

43.

kehottaa komissiota panemaan eurooppalaisen muuttoliikeagendan täytäntöön yhteistyössä paikallis- ja alueviranomaisten kanssa etenkin, koska niillä on kokemusta vastaanotto-olosuhteista ja siirtomekanismeista, sekä esittämään uudelleensijoittamisjärjestelyä ja pysyvää uudelleensijoittamismekanismia koskevia lainsäädäntöehdotuksia, jotta kansainvälisen suojelun tarpeessa olevat henkilöt voidaan jakaa oikeudenmukaisemmin EU:ssa. Komitea odottaa tästä syystä Dublin III -asetuksen arviointia ja mahdollista tarkistamista. Komitea toistaa ehdotuksensa kuntien ja alueiden välisten ”siirtolaisuus- ja kotouttamiskumppanuuksien” perustamisesta lähtö- ja kohdemaissa ja korostaa Euroopan rakenne- ja investointirahastojen mahdollista roolia tuettaessa muuttoliikepolitiikkoja ja kotouttamisprosesseja sekä ihmisten aktiivista osallisuutta EU:n periaatteiden ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden mukaisesti.

| 44. | kannattaa parhaillaan käynnissä olevaa humanitaarista operaatiota ja toimimista EU:n yhteisten arvojen mukaisesti. Komitea kehottaa komissiota soveltamaan muuttoliikettä koskevassa toiminnassaan laajaa lähestymistapaa ottamalla strategiaa täytäntöön pantaessa huomioon jäsenvaltioiden taloudelliset, sosiaaliset sekä ympäristöön, turvallisuuteen ja itsemääräämisoikeuteen liittyvät kysymykset. AK voisi antaa panoksensa tähän työhön edistämällä näkemystenvaihtoa tästä asiasta paikallis- ja alueviranomaisten edustajien keskuudessa ja ehdottamalla mahdollisia ratkaisuja. |
| --- | --- |

44.

kannattaa parhaillaan käynnissä olevaa humanitaarista operaatiota ja toimimista EU:n yhteisten arvojen mukaisesti. Komitea kehottaa komissiota soveltamaan muuttoliikettä koskevassa toiminnassaan laajaa lähestymistapaa ottamalla strategiaa täytäntöön pantaessa huomioon jäsenvaltioiden taloudelliset, sosiaaliset sekä ympäristöön, turvallisuuteen ja itsemääräämisoikeuteen liittyvät kysymykset. AK voisi antaa panoksensa tähän työhön edistämällä näkemystenvaihtoa tästä asiasta paikallis- ja alueviranomaisten edustajien keskuudessa ja ehdottamalla mahdollisia ratkaisuja.

| 45. | kehottaa komissiota kannustamaan vuoropuheluun kaikilla hallintotasoilla tärkeänä osana EU:n laajentumisprosessia ja käsittelemään vuosittaisessa laajentumiskertomuksessa järjestelmällisesti hallinnon hajauttamisen tilannetta sekä paikallis- ja alueviranomaisten roolia. |
| --- | --- |

45.

kehottaa komissiota kannustamaan vuoropuheluun kaikilla hallintotasoilla tärkeänä osana EU:n laajentumisprosessia ja käsittelemään vuosittaisessa laajentumiskertomuksessa järjestelmällisesti hallinnon hajauttamisen tilannetta sekä paikallis- ja alueviranomaisten roolia.

| 46. | kehottaa tarkastelemaan Euroopan naapuruuspolitiikkaa uudelleen perusteellisesti. Tässä yhteydessä olisi keskityttävä kolmeen strategiseen painopisteeseen: asianmukaiseen demokraattiseen hallintoon, kestävään alueelliseen kehitykseen sekä kiertomuuttoon ja liikkuvuuteen. Komitea kehottaa erityisesti laatimaan hallinnonhajautusprosessien vauhdittamista tukevia aloitteita. Komitea panee merkille paikallisyhteisöjen instituutioiden vahvistamisen merkityksen ja kehottaa komissiota jatkamaan paikallishallinnon välinettä (LAF) sekä laajentamaan sitä niin, että se koskee kaikkia naapurimaita. |
| --- | --- |

46.

kehottaa tarkastelemaan Euroopan naapuruuspolitiikkaa uudelleen perusteellisesti. Tässä yhteydessä olisi keskityttävä kolmeen strategiseen painopisteeseen: asianmukaiseen demokraattiseen hallintoon, kestävään alueelliseen kehitykseen sekä kiertomuuttoon ja liikkuvuuteen. Komitea kehottaa erityisesti laatimaan hallinnonhajautusprosessien vauhdittamista tukevia aloitteita. Komitea panee merkille paikallisyhteisöjen instituutioiden vahvistamisen merkityksen ja kehottaa komissiota jatkamaan paikallishallinnon välinettä (LAF) sekä laajentamaan sitä niin, että se koskee kaikkia naapurimaita.

| 47. | katsoo olevan erityisen tärkeää, että paikallis- ja alueviranomaiset osallistuvat Euroopan uuden naapuruuspolitiikan monenväliseen ja kahdenväliseen osioon ja että niiden tasolla tehtäville uudistuksille myönnetään asianmukainen rahoitus, kuten valtion- ja hallitusten päämiehet Riian huippukokouksessa vaativat. |
| --- | --- |

47.

katsoo olevan erityisen tärkeää, että paikallis- ja alueviranomaiset osallistuvat Euroopan uuden naapuruuspolitiikan monenväliseen ja kahdenväliseen osioon ja että niiden tasolla tehtäville uudistuksille myönnetään asianmukainen rahoitus, kuten valtion- ja hallitusten päämiehet Riian huippukokouksessa vaativat.

| 48. | on edelleen vakuuttunut siitä, että transatlanttinen kauppa- ja investointikumppanuus (TTIP) voi olla mahdollisuus vauhdittaa kasvua ja työllisyyttä EU:ssa, koska se voi avata vastavuoroisen markkinoillepääsyn tavaroiden kaupan, palveluiden, investointien ja julkisten hankintojen aloilla sekä poistaa byrokratiaa ja tullien ulkopuolisia kauppaesteitä. Tämä edellyttää, että EU:n jäsenvaltioissa voimassa olevia, etenkin sosiaali-, ympäristö- ja kuluttajapolitiikkaan liittyviä lakisääteisiä vaatimuksia kunnioitetaan kattavasti ja että demokraattisen osallistumisen mahdollisuus ja paikallis- ja alueviranomaisten toimivalta turvataan. |
| --- | --- |

48.

on edelleen vakuuttunut siitä, että transatlanttinen kauppa- ja investointikumppanuus (TTIP) voi olla mahdollisuus vauhdittaa kasvua ja työllisyyttä EU:ssa, koska se voi avata vastavuoroisen markkinoillepääsyn tavaroiden kaupan, palveluiden, investointien ja julkisten hankintojen aloilla sekä poistaa byrokratiaa ja tullien ulkopuolisia kauppaesteitä. Tämä edellyttää, että EU:n jäsenvaltioissa voimassa olevia, etenkin sosiaali-, ympäristö- ja kuluttajapolitiikkaan liittyviä lakisääteisiä vaatimuksia kunnioitetaan kattavasti ja että demokraattisen osallistumisen mahdollisuus ja paikallis- ja alueviranomaisten toimivalta turvataan.

| 49. | katsoo, että edellä mainitut edellytykset koskevat myös palvelukauppasopimuksesta (TiSA) käytäviä neuvotteluja niiden rajoitetummassa mittakaavassa. Komitea kehottaa komissiota ottamaan AK:n mukaan palvelukauppasopimuksesta käytäviin neuvotteluihin etenkin myöntämällä AK:lle vastaavan pääsyn neuvotteluasiakirjoihin kuin TTIP:n tapauksessa. |
| --- | --- |

49.

katsoo, että edellä mainitut edellytykset koskevat myös palvelukauppasopimuksesta (TiSA) käytäviä neuvotteluja niiden rajoitetummassa mittakaavassa. Komitea kehottaa komissiota ottamaan AK:n mukaan palvelukauppasopimuksesta käytäviin neuvotteluihin etenkin myöntämällä AK:lle vastaavan pääsyn neuvotteluasiakirjoihin kuin TTIP:n tapauksessa.

| 50. | korostaa tarvetta kartoittaa uusia yleismaailmallisia kestävän kehityksen tavoitteita seuraavien 15 vuoden aikana ja kehottaa näin ollen kiinnittämään erityistä huomiota hajautettuun yhteistyöhön ja toteuttamaan erityisiä paikallis- ja alueviranomaisille suunnattuja aloitteita, jotta näitä voitaisiin tukea tavoitteiden toteuttamisessa. |
| --- | --- |

50.

korostaa tarvetta kartoittaa uusia yleismaailmallisia kestävän kehityksen tavoitteita seuraavien 15 vuoden aikana ja kehottaa näin ollen kiinnittämään erityistä huomiota hajautettuun yhteistyöhön ja toteuttamaan erityisiä paikallis- ja alueviranomaisille suunnattuja aloitteita, jotta näitä voitaisiin tukea tavoitteiden toteuttamisessa.

| 51. | kehottaa komissiota tarkastelemaan globaalia kaupunkien toimintaohjelmaa Habitat III -konferenssia silmällä pitäen ja ottamaan paikallis- ja alueviranomaiset mukaan Euroopan unionin kannan muotoiluun. |
| --- | --- |

51.

kehottaa komissiota tarkastelemaan globaalia kaupunkien toimintaohjelmaa Habitat III -konferenssia silmällä pitäen ja ottamaan paikallis- ja alueviranomaiset mukaan Euroopan unionin kannan muotoiluun.

Kansalaisuus ja hallintotapa

| 52. | kehottaa tarkistamaan ja yksinkertaistamaan eurooppalaista kansalaisaloitetta, jotta se olisi nykyistä helppokäyttöisempi ja paremmin kansalaisten hyödynnettävissä. |
| --- | --- |

52.

kehottaa tarkistamaan ja yksinkertaistamaan eurooppalaista kansalaisaloitetta, jotta se olisi nykyistä helppokäyttöisempi ja paremmin kansalaisten hyödynnettävissä.

| 53. | kehottaa komissiota käynnistämään uusia toimia toimielintenvälisen yhteistyön edistämiseksi viestinnässä hyödyntämällä myös AK:n jäsenten vipuvaikutusta yhteyksissä kansalaisten kanssa ja paikallistason toiminnassa kaikkialla Euroopan unionissa. |
| --- | --- |

53.

kehottaa komissiota käynnistämään uusia toimia toimielintenvälisen yhteistyön edistämiseksi viestinnässä hyödyntämällä myös AK:n jäsenten vipuvaikutusta yhteyksissä kansalaisten kanssa ja paikallistason toiminnassa kaikkialla Euroopan unionissa.

| 54. | kehottaa komissiota pakollista avoimuusrekisteriä käsittelevään toimielinten väliseen sopimukseen liittyvää ehdotusta koskien jättämään alue- ja paikallisviranomaisten demokraattisesti valitut edustajat ja järjestöt pakollisen avoimuusrekisterin ulkopuolelle. |
| --- | --- |

54.

kehottaa komissiota pakollista avoimuusrekisteriä käsittelevään toimielinten väliseen sopimukseen liittyvää ehdotusta koskien jättämään alue- ja paikallisviranomaisten demokraattisesti valitut edustajat ja järjestöt pakollisen avoimuusrekisterin ulkopuolelle.

| 55. | suhtautuu myönteisesti siihen, että komission ehdotuksessa lainsäädännön parantamista koskevaksi toimielinten väliseksi sopimukseksi mainitaan alueellinen vaikutusten arviointi yhtenä vaikutustenarvioinnin välineistä. Komitea kehottaa komissiota käyttämään tätä välinettä järjestelmällisesti sellaisten lainsäädäntöehdotusten kohdalla, joilla voi olla alueellista vaikutusta. Komitea toistaa kuitenkin pyyntönsä, että toimielinten välisessä sopimuksessa tunnustettaisiin AK:n kasvanut ja erityinen rooli Lissabonin sopimuksen mukaisesti. |
| --- | --- |

55.

suhtautuu myönteisesti siihen, että komission ehdotuksessa lainsäädännön parantamista koskevaksi toimielinten väliseksi sopimukseksi mainitaan alueellinen vaikutusten arviointi yhtenä vaikutustenarvioinnin välineistä. Komitea kehottaa komissiota käyttämään tätä välinettä järjestelmällisesti sellaisten lainsäädäntöehdotusten kohdalla, joilla voi olla alueellista vaikutusta. Komitea toistaa kuitenkin pyyntönsä, että toimielinten välisessä sopimuksessa tunnustettaisiin AK:n kasvanut ja erityinen rooli Lissabonin sopimuksen mukaisesti.

| 56. | antaa puheenjohtajansa tehtäväksi toimittaa tämä päätöslauselma Euroopan komissiolle, Euroopan parlamentille, neuvostolle ja Eurooppa-neuvoston puheenjohtajalle. |
| --- | --- |

56.

antaa puheenjohtajansa tehtäväksi toimittaa tämä päätöslauselma Euroopan komissiolle, Euroopan parlamentille, neuvostolle ja Eurooppa-neuvoston puheenjohtajalle.

Bryssel 9. heinäkuuta 2015

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Markku MARKKULA

---

LAUSUNNOT

Alueiden komitea

113. täysistunto, 8.–9. heinäkuuta 2015

| 22.9.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 313/17 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 313/17

---

Euroopan alueiden komitean lausunto – Vihreä kirja pääomamarkkinaunionin muodostamisesta

(2015/C 313/05)

| Esittelijä: | Tadeusz TRUSKOLASKI (PL, EA), Białystokin kaupunginjohtaja |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja: | Vihreä kirja pääomamarkkinaunionin muodostamisesta
  COM(2015) 63 final |

Esittelijä:

Tadeusz TRUSKOLASKI (PL, EA), Białystokin kaupunginjohtaja

Viiteasiakirja:

Vihreä kirja pääomamarkkinaunionin muodostamisesta

COM(2015) 63 final

I.   YLEISTÄ

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

| 1. | ottaa tyytyväisenä vastaan Euroopan komission pääomamarkkinaunionin muodostamisesta laatimassaan vihreässä kirjassa esittämän aloitteen, jonka keskeisenä tavoitteena on yhtenäisten pääomamarkkinoiden luominen. |
| --- | --- |

1.

ottaa tyytyväisenä vastaan Euroopan komission pääomamarkkinaunionin muodostamisesta laatimassaan vihreässä kirjassa esittämän aloitteen, jonka keskeisenä tavoitteena on yhtenäisten pääomamarkkinoiden luominen.

| 2. | muistuttaa, että yksityinen aloitteellisuus ja yrittäjyys ovat tärkeässä roolissa luotaessa kilpailukykyistä Euroopan unionin taloutta. |
| --- | --- |

2.

muistuttaa, että yksityinen aloitteellisuus ja yrittäjyys ovat tärkeässä roolissa luotaessa kilpailukykyistä Euroopan unionin taloutta.

| 3. | toteaa, että on olennaisen tärkeää luoda yhteiset pääoman sisämarkkinat. |
| --- | --- |

3.

toteaa, että on olennaisen tärkeää luoda yhteiset pääoman sisämarkkinat.

| 4. | kehottaa komissiota kiirehtimään työtään toimintasuunnitelman parissa ja esittämään mahdollisimman pian säädösehdotuksia EU:n täysin yhdennettyjen pääoman sisämarkkinoiden saavuttamiseksi vuoden 2018 loppuun mennessä. |
| --- | --- |

4.

kehottaa komissiota kiirehtimään työtään toimintasuunnitelman parissa ja esittämään mahdollisimman pian säädösehdotuksia EU:n täysin yhdennettyjen pääoman sisämarkkinoiden saavuttamiseksi vuoden 2018 loppuun mennessä.

| 5. | panee tyytyväisenä merkille komission pyrkimykset poistaa yritysinvestointien esteet, sillä tämä hyödyttäisi erityisesti pk-yrityksiä. Komitea korostaa, että pääomamarkkinoiden potentiaalin hyödyntäminen on paikallisen ja alueellisen kestävän kasvun ja työllisyyden tärkeä ulottuvuus. |
| --- | --- |

5.

panee tyytyväisenä merkille komission pyrkimykset poistaa yritysinvestointien esteet, sillä tämä hyödyttäisi erityisesti pk-yrityksiä. Komitea korostaa, että pääomamarkkinoiden potentiaalin hyödyntäminen on paikallisen ja alueellisen kestävän kasvun ja työllisyyden tärkeä ulottuvuus.

| 6. | korostaa tarvetta sellaisiin uusiin rahoitusmarkkinoiden rakennetta koskeviin ja suhdanteita tasoittaviin toimiin, joiden vaikutus ulottuisi kaikkiin EU:n jäsenvaltioihin ja hyödyttäisi lisäksi niitäkin alueita, missä rahoitusmarkkinoiden kehitystaso on alhainen. |
| --- | --- |

6.

korostaa tarvetta sellaisiin uusiin rahoitusmarkkinoiden rakennetta koskeviin ja suhdanteita tasoittaviin toimiin, joiden vaikutus ulottuisi kaikkiin EU:n jäsenvaltioihin ja hyödyttäisi lisäksi niitäkin alueita, missä rahoitusmarkkinoiden kehitystaso on alhainen.

| 7. | pitää tarpeellisena monipuolistaa EU:n talouden rahoituslähteitä ja mekanismeja, joiden avulla sen puoleen houkutellaan uusia sijoituksia, jotka ovat kehitystä ja vakautta edistäviä tekijöitä. |
| --- | --- |

7.

pitää tarpeellisena monipuolistaa EU:n talouden rahoituslähteitä ja mekanismeja, joiden avulla sen puoleen houkutellaan uusia sijoituksia, jotka ovat kehitystä ja vakautta edistäviä tekijöitä.

| 8. | kohdistaa huomionsa varsinkin niihin pääomamarkkinaunioniin liittyviin elementteihin, jotka ovat omiaan vauhdittamaan alueellista ja paikallista kehitystä. |
| --- | --- |

8.

kohdistaa huomionsa varsinkin niihin pääomamarkkinaunioniin liittyviin elementteihin, jotka ovat omiaan vauhdittamaan alueellista ja paikallista kehitystä.

| 9. | pitää erityisen kiinnostavina ja tukee määrätietoisesti kaikkia toimia, joilla tähdätään seuraaviin seikkoihin:






  a) | pk-yritysten potentiaalin vahvistaminen tunnustaen niiden paikallinen rooli yrittäjyyden kehittämisessä, innovoinnissa sekä työn ilmentämiin arvoihin perustuvien yhteisöjen luomisessa |
| --- | --- | --- |

9.

pitää erityisen kiinnostavina ja tukee määrätietoisesti kaikkia toimia, joilla tähdätään seuraaviin seikkoihin:

a)

pk-yritysten potentiaalin vahvistaminen tunnustaen niiden paikallinen rooli yrittäjyyden kehittämisessä, innovoinnissa sekä työn ilmentämiin arvoihin perustuvien yhteisöjen luomisessa

| b) | sellaisten tärkeiden ja pitkäkestoisten investointihankkeiden rahoitusmahdollisuuksien tukeminen, joiden alueellinen merkitys on keskeinen ja jotka luovat edellytyksiä tuloksekkaalle alue- ja paikalliskehitykselle. |
| --- | --- |

b)

sellaisten tärkeiden ja pitkäkestoisten investointihankkeiden rahoitusmahdollisuuksien tukeminen, joiden alueellinen merkitys on keskeinen ja jotka luovat edellytyksiä tuloksekkaalle alue- ja paikalliskehitykselle.

| 10. | toteaa, että pääomamarkkinaunionin tulee mahdollistaa sellaisten investointihankkeiden rahoituslähteiden monipuolistaminen, jotka ominaislaatunsa ja mittasuhteidensa vuoksi edellyttävät lukuisien rahoitusalan toimijoiden panosta. |
| --- | --- |

10.

toteaa, että pääomamarkkinaunionin tulee mahdollistaa sellaisten investointihankkeiden rahoituslähteiden monipuolistaminen, jotka ominaislaatunsa ja mittasuhteidensa vuoksi edellyttävät lukuisien rahoitusalan toimijoiden panosta.

| 11. | jakaa käsityksen, että pääomamarkkinaunionin toteuttaminen tulee vaatimaan poikkeuksellisen laaja-alaisia analyyseja ja konsultaatioita, jotta kyetään määrittämään esteet ja mahdollisuudet, ja että niiden jatkoksi tarvitaan monitahoisia toimenpiteitä sääntelyn, instituutioiden ja koulutuksen aloilla. |
| --- | --- |

11.

jakaa käsityksen, että pääomamarkkinaunionin toteuttaminen tulee vaatimaan poikkeuksellisen laaja-alaisia analyyseja ja konsultaatioita, jotta kyetään määrittämään esteet ja mahdollisuudet, ja että niiden jatkoksi tarvitaan monitahoisia toimenpiteitä sääntelyn, instituutioiden ja koulutuksen aloilla.

II.   PÄÄOMAMARKKINAUNIONIN PERIAATTEET JA PÄÄMÄÄRÄT

| 12. | panee tyytyväisenä merkille työn aloittamisen pääomamarkkinaunioniin vievän prosessin toteuttamiseksi. |
| --- | --- |

12.

panee tyytyväisenä merkille työn aloittamisen pääomamarkkinaunioniin vievän prosessin toteuttamiseksi.

| 13. | katsoo, että Euroopan unionin puitteissa toteutettavat säännellyt pääoman sisämarkkinat ovat seuraavana vuorossa oleva mekanismi, joka tuo kykyä kestää epäsymmetrisiä šokkeja, joita aiheutuu Euroopan unionin eri alueiden kehitystahdin eroista. Komitea huomauttaa, että pääomamarkkinoiden heikkous johtuu myös syvään juurtuneista tekijöistä kokonaiskysynnän puutteen taustalla. Niistä esimerkkinä mainittakoon aluekehityksen epätasaisuus. |
| --- | --- |

13.

katsoo, että Euroopan unionin puitteissa toteutettavat säännellyt pääoman sisämarkkinat ovat seuraavana vuorossa oleva mekanismi, joka tuo kykyä kestää epäsymmetrisiä šokkeja, joita aiheutuu Euroopan unionin eri alueiden kehitystahdin eroista. Komitea huomauttaa, että pääomamarkkinoiden heikkous johtuu myös syvään juurtuneista tekijöistä kokonaiskysynnän puutteen taustalla. Niistä esimerkkinä mainittakoon aluekehityksen epätasaisuus.

| 14. | toteaa tyytyväisenä, että jatkotoimista on laadittu tärkeysjärjestykseen asettaen luettelo, joka käsittää muun muassa seuraavat toimet: pääomamarkkinoille pääsyn kynnysten madaltaminen, pääoman haltijoiden ja pk-yritysten kaltaisten toimijoiden välisten suhteiden solmimisen helpottaminen, pääomamarkkinoiden turvallisuus, pitkäaikaisten sijoitusten tukeminen ja rahoittaminen, suunnattujen osakeantien ja muiden rahoitusmuotojen kehittäminen koko EU:n puitteissa sekä hallinnollisen taakan keventäminen. |
| --- | --- |

14.

toteaa tyytyväisenä, että jatkotoimista on laadittu tärkeysjärjestykseen asettaen luettelo, joka käsittää muun muassa seuraavat toimet: pääomamarkkinoille pääsyn kynnysten madaltaminen, pääoman haltijoiden ja pk-yritysten kaltaisten toimijoiden välisten suhteiden solmimisen helpottaminen, pääomamarkkinoiden turvallisuus, pitkäaikaisten sijoitusten tukeminen ja rahoittaminen, suunnattujen osakeantien ja muiden rahoitusmuotojen kehittäminen koko EU:n puitteissa sekä hallinnollisen taakan keventäminen.

| 15. | katsoo, että pääomamarkkinaunionissa on potentiaalia Euroopan hajanaisten pääomamarkkinoiden yhdentämiseen ja rajatylittävien pääomavirtojen sujuvoittamiseen, mikä puolestaan kasvattaa eurooppalaisiin yrityksiin ja infrastruktuurihankkeisiin kohdennettavien sijoitusten mittasuhteita. |
| --- | --- |

15.

katsoo, että pääomamarkkinaunionissa on potentiaalia Euroopan hajanaisten pääomamarkkinoiden yhdentämiseen ja rajatylittävien pääomavirtojen sujuvoittamiseen, mikä puolestaan kasvattaa eurooppalaisiin yrityksiin ja infrastruktuurihankkeisiin kohdennettavien sijoitusten mittasuhteita.

| 16. | kehottaa komissiota ottamaan huomioon myös luotonantopuolen ja erityisesti analysoimaan ja puuttumaan perimmäisiin syihin sille, etteivät piensijoittajat eivätkä institutionaaliset sijoittajat pysty mobilisoimaan ja muuntamaan riittävästi pääomaa yksityishenkilöille tarjottavien rahoituspalvelujen ja pitkäaikaisten investointien vahvistamiseksi reaalitaloudessa. |
| --- | --- |

16.

kehottaa komissiota ottamaan huomioon myös luotonantopuolen ja erityisesti analysoimaan ja puuttumaan perimmäisiin syihin sille, etteivät piensijoittajat eivätkä institutionaaliset sijoittajat pysty mobilisoimaan ja muuntamaan riittävästi pääomaa yksityishenkilöille tarjottavien rahoituspalvelujen ja pitkäaikaisten investointien vahvistamiseksi reaalitaloudessa.

| 17. | pelkää, että tähän asti määritetyt tavoitteet ovat liian yleisluonteisia, mikä saattaa johtaa siihen, että pk-yritysten rahoituksen lähteitä ei kyetä monipuolistamaan riittävästi. |
| --- | --- |

17.

pelkää, että tähän asti määritetyt tavoitteet ovat liian yleisluonteisia, mikä saattaa johtaa siihen, että pk-yritysten rahoituksen lähteitä ei kyetä monipuolistamaan riittävästi.

| 18. | katsoo, että syntymässä olevan pääomamarkkinaunionin tulee ennen kaikkea edistää pk-yritysten kehitystä, mutta pohtii, onko arvopaperisointi todella pitkän aikavälin ratkaisu pk-yritysten rahoitusongelmiin, sillä sen kustannukset ovat suhteellisen suuret pk-yrityksille. |
| --- | --- |

18.

katsoo, että syntymässä olevan pääomamarkkinaunionin tulee ennen kaikkea edistää pk-yritysten kehitystä, mutta pohtii, onko arvopaperisointi todella pitkän aikavälin ratkaisu pk-yritysten rahoitusongelmiin, sillä sen kustannukset ovat suhteellisen suuret pk-yrityksille.

| 19. | kannattaa valittua muutosten suuntaa pyrittäessä vahvistamaan yksityisten sijoittajien sitoutumista pääomamarkkinoihin. Komitea toteaa kuitenkin, että yksityiset sijoittajat jäävät vihreässä kirjassa liian vähälle huomiolle. |
| --- | --- |

19.

kannattaa valittua muutosten suuntaa pyrittäessä vahvistamaan yksityisten sijoittajien sitoutumista pääomamarkkinoihin. Komitea toteaa kuitenkin, että yksityiset sijoittajat jäävät vihreässä kirjassa liian vähälle huomiolle.

| 20. | katsoo, että laaja-alaiseen pääomamarkkinoiden uudistukseen on liitettävä vahva EU:n laajuinen ja kansallinen valvonta. Tähän kuuluu myös Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen roolin vahvistaminen valvonnan lähentämisen parantamisessa, jotta rahoitusmarkkinoilla voidaan välttää liiallista riskinottoa ja epävakautta. |
| --- | --- |

20.

katsoo, että laaja-alaiseen pääomamarkkinoiden uudistukseen on liitettävä vahva EU:n laajuinen ja kansallinen valvonta. Tähän kuuluu myös Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen roolin vahvistaminen valvonnan lähentämisen parantamisessa, jotta rahoitusmarkkinoilla voidaan välttää liiallista riskinottoa ja epävakautta.

| 21. | kehottaa toteuttamaan laajoja kuulemismenettelyjä, jotka koskevat arvopaperisointiprosesseja, ja muistamaan samalla rahoituskriisin antamat opetukset. Arvopaperisointi ei saa aiheuttaa järjestelmäriskiä, joten arvopaperisoinnissa tulee välttää välineitä, joiden vipuvaikutus on suuri, sekä riippuvuutta lyhytaikaisesta rahoituksesta. |
| --- | --- |

21.

kehottaa toteuttamaan laajoja kuulemismenettelyjä, jotka koskevat arvopaperisointiprosesseja, ja muistamaan samalla rahoituskriisin antamat opetukset. Arvopaperisointi ei saa aiheuttaa järjestelmäriskiä, joten arvopaperisoinnissa tulee välttää välineitä, joiden vipuvaikutus on suuri, sekä riippuvuutta lyhytaikaisesta rahoituksesta.

| 22. | kiinnittää huomiota siihen, että jäsenvaltiokohtaiset markkinat eroavat merkittävästi toisistaan kulttuuristen, historiallisten ja oikeudellisten näkökohtien suhteen. Komitea katsoo, että aihepiirin monitahoisuus edellyttää pääomamarkkinaunionin luomista ja vaikutuksia koskevan ennakkoanalyysin laajentamista kuhunkin yksittäiseen jäsenvaltioon. |
| --- | --- |

22.

kiinnittää huomiota siihen, että jäsenvaltiokohtaiset markkinat eroavat merkittävästi toisistaan kulttuuristen, historiallisten ja oikeudellisten näkökohtien suhteen. Komitea katsoo, että aihepiirin monitahoisuus edellyttää pääomamarkkinaunionin luomista ja vaikutuksia koskevan ennakkoanalyysin laajentamista kuhunkin yksittäiseen jäsenvaltioon.

| 23. | katsoo, että useat pääomamarkkinaunionia koskevista toimenpiteistä täytyy toteuttaa samanaikaisesti ja että niillä pitää olla jatkossa tukenaan monitasoisia koulutusohjelmia, kun otetaan huomioon mm. perinteistä ja käytänteistä johtuvat sosiaaliset esteet. |
| --- | --- |

23.

katsoo, että useat pääomamarkkinaunionia koskevista toimenpiteistä täytyy toteuttaa samanaikaisesti ja että niillä pitää olla jatkossa tukenaan monitasoisia koulutusohjelmia, kun otetaan huomioon mm. perinteistä ja käytänteistä johtuvat sosiaaliset esteet.

| 24. | kiinnittää huomiota siihen, että yksityissijoittajien sekä mikro- ja pienyritysten omistajien rahoitusosaaminen ja sijoituskulttuurin tuntemus on puutteellista. Nämä rakenteelliset tekijät vaikeuttavat yleiseurooppalaisten pääomamarkkinoiden kehitystä. |
| --- | --- |

24.

kiinnittää huomiota siihen, että yksityissijoittajien sekä mikro- ja pienyritysten omistajien rahoitusosaaminen ja sijoituskulttuurin tuntemus on puutteellista. Nämä rakenteelliset tekijät vaikeuttavat yleiseurooppalaisten pääomamarkkinoiden kehitystä.

| 25. | katsoo, että paikallis- ja alueviranomaisilla on keskeinen rooli kansalaisten taloustaitojen kehittämisessä. Komitea korostaa lisäksi yhteiskunnallisten instituutioiden ja oppilaitosten merkitystä välitettäessä nuorille eurooppalaisille tietoa taloudesta ja rahoituksesta. |
| --- | --- |

25.

katsoo, että paikallis- ja alueviranomaisilla on keskeinen rooli kansalaisten taloustaitojen kehittämisessä. Komitea korostaa lisäksi yhteiskunnallisten instituutioiden ja oppilaitosten merkitystä välitettäessä nuorille eurooppalaisille tietoa taloudesta ja rahoituksesta.

| 26. | pitää aiheellisena, että julkisen sektorin rahoituksellista ja institutionaalista osallisuutta laajennetaan niille aloille, jotka välittömästi edistävät pääomamarkkinoiden kehitystä ja missä yksityisen sektorin toiminta osoittautuu riittämättömäksi. Ennen julkisen sektorin osallistumista olisi varmistettava, että julkisilla varoilla tosiasiassa kannustetaan yksityisiin aloitteisiin. Komitea katsoo, että näissä tapauksissa tulee julkisen sektorin osallisuuden perustua samanaikaiseen taloudelliseen arvioon ja että sen tulee käsittää selkeä suunnitelma omistuksista luopumisesta, kun tavoiteltu vaikutus on saavutettu, mutta myös silloin kun asiat kehittyvät epäsuotuisaan suuntaan. |
| --- | --- |

26.

pitää aiheellisena, että julkisen sektorin rahoituksellista ja institutionaalista osallisuutta laajennetaan niille aloille, jotka välittömästi edistävät pääomamarkkinoiden kehitystä ja missä yksityisen sektorin toiminta osoittautuu riittämättömäksi. Ennen julkisen sektorin osallistumista olisi varmistettava, että julkisilla varoilla tosiasiassa kannustetaan yksityisiin aloitteisiin. Komitea katsoo, että näissä tapauksissa tulee julkisen sektorin osallisuuden perustua samanaikaiseen taloudelliseen arvioon ja että sen tulee käsittää selkeä suunnitelma omistuksista luopumisesta, kun tavoiteltu vaikutus on saavutettu, mutta myös silloin kun asiat kehittyvät epäsuotuisaan suuntaan.

| 27. | katsoo, että monissa maissa on pääomamarkkinaunionia koskevan suunnitelman kattamilla aloilla hyviä käytänteitä, joita kannattaa tehdä tunnetuksi. |
| --- | --- |

27.

katsoo, että monissa maissa on pääomamarkkinaunionia koskevan suunnitelman kattamilla aloilla hyviä käytänteitä, joita kannattaa tehdä tunnetuksi.

| 28. | korostaa, että paikallis- ja aluetason yhteisöillä voi olla merkittävä ja monitahoinen rooli pääomamarkkinoilla sijoittajina, jotka tarjoavat pitkäkestoisesti pääomaa toiminnan käynnistämiseen, ja niiden saatavat voivat olla kaupankäynnin kohteina markkinoilla. |
| --- | --- |

28.

korostaa, että paikallis- ja aluetason yhteisöillä voi olla merkittävä ja monitahoinen rooli pääomamarkkinoilla sijoittajina, jotka tarjoavat pitkäkestoisesti pääomaa toiminnan käynnistämiseen, ja niiden saatavat voivat olla kaupankäynnin kohteina markkinoilla.

III.   OIKEUSSÄÄNNÖSTEN YHDENMUKAISTAMINEN

| 29. | on samaa mieltä tarpeesta luoda johdonmukainen säännöstö pääomamarkkinoita varten. Kaikissa jäsenvaltioissa olisi noudatettava näitä säännöksiä. |
| --- | --- |

29.

on samaa mieltä tarpeesta luoda johdonmukainen säännöstö pääomamarkkinoita varten. Kaikissa jäsenvaltioissa olisi noudatettava näitä säännöksiä.

| 30. | pitää asianmukaisena olettaa, että kun laaditaan läpinäkyvät puitteet pääoman sisämarkkinoiden toimintaa varten ja yhdennetään vakuusjärjestelmää, on syytä odottaa uskottavuuden kasvavan sijoittajien keskuudessa, mikä johtaa pääomien kohdentamisen tehostumiseen. |
| --- | --- |

30.

pitää asianmukaisena olettaa, että kun laaditaan läpinäkyvät puitteet pääoman sisämarkkinoiden toimintaa varten ja yhdennetään vakuusjärjestelmää, on syytä odottaa uskottavuuden kasvavan sijoittajien keskuudessa, mikä johtaa pääomien kohdentamisen tehostumiseen.

| 31. | korostaa, että johdonmukainen säännöstö olisi merkittävä askel kohti esteiden poistamista ja edellytysten luomista koko Euroopan unionin kattavien, nykyistä paremmin kansainvälisiin markkinoihin integroituneiden yhteisten pääomamarkkinoiden perustamiselle ja toiminnalle. |
| --- | --- |

31.

korostaa, että johdonmukainen säännöstö olisi merkittävä askel kohti esteiden poistamista ja edellytysten luomista koko Euroopan unionin kattavien, nykyistä paremmin kansainvälisiin markkinoihin integroituneiden yhteisten pääomamarkkinoiden perustamiselle ja toiminnalle.

| 32. | muistuttaa, että pääomamarkkinaunionia koskevat sääntelyehdotukset eivät saa johtaa liialliseen sääntelytaakkaan pk-yritysten kohdalla tai rajoittaa etuja, joita tämä sektori voisi saada pääoman sisämarkkinoiden luomisesta. |
| --- | --- |

32.

muistuttaa, että pääomamarkkinaunionia koskevat sääntelyehdotukset eivät saa johtaa liialliseen sääntelytaakkaan pk-yritysten kohdalla tai rajoittaa etuja, joita tämä sektori voisi saada pääoman sisämarkkinoiden luomisesta.

| 33. | pitää olennaisen tärkeänä, että luodaan uusia oikeudellisia kategorioita, jotka mahdollistavat sijoittamisen ja pääoman hankinnan Euroopan unionin puitteissa. |
| --- | --- |

33.

pitää olennaisen tärkeänä, että luodaan uusia oikeudellisia kategorioita, jotka mahdollistavat sijoittamisen ja pääoman hankinnan Euroopan unionin puitteissa.

| 34. | pitää mahdollisena uusien markkina-aloitteiden saamista liikkeelle lisäämällä yleisön käytettävissä olevan, rahoitusalaa koskevan informaation läpinäkyvyyttä ja poistamalla syyt siihen, miksi rahoitusalaa koskeva informaatio ei ehkä ole vertailukelpoista jäsenvaltioiden välillä. |
| --- | --- |

34.

pitää mahdollisena uusien markkina-aloitteiden saamista liikkeelle lisäämällä yleisön käytettävissä olevan, rahoitusalaa koskevan informaation läpinäkyvyyttä ja poistamalla syyt siihen, miksi rahoitusalaa koskeva informaatio ei ehkä ole vertailukelpoista jäsenvaltioiden välillä.

| 35. | uudistaa kehotuksensa lisätä niiden tietojen vertailukelpoisuutta ja saatavuutta, jotka koskevat pk-yrityssektorin toimijoiden rahoittamiseen liittyviä riskejä koko EU:ssa, kuten alueiden komitean aiemmissa lausunnoissa on todettu. |
| --- | --- |

35.

uudistaa kehotuksensa lisätä niiden tietojen vertailukelpoisuutta ja saatavuutta, jotka koskevat pk-yrityssektorin toimijoiden rahoittamiseen liittyviä riskejä koko EU:ssa, kuten alueiden komitean aiemmissa lausunnoissa on todettu.

| 36. | pitää tarkoituksenmukaisena, että perustetaan yksinkertaistetut kansainväliset tilinpäätösstandardit (IFRS), joiden pohjalta yrityksiä voitaisiin vertailla yrityksiä ja parantaa niiden luottokelpoisuusluokituksia. Tämän tyyppisten standardien soveltaminen voisi lisäksi rohkaista sijoittajia sijoittamaan varoja yrityksiin, jotka soveltavat läpinäkyviä ja yleisesti hyväksyttyjä periaatteita. |
| --- | --- |

36.

pitää tarkoituksenmukaisena, että perustetaan yksinkertaistetut kansainväliset tilinpäätösstandardit (IFRS), joiden pohjalta yrityksiä voitaisiin vertailla yrityksiä ja parantaa niiden luottokelpoisuusluokituksia. Tämän tyyppisten standardien soveltaminen voisi lisäksi rohkaista sijoittajia sijoittamaan varoja yrityksiin, jotka soveltavat läpinäkyviä ja yleisesti hyväksyttyjä periaatteita.

| 37. | käsittää tarpeen työskennellä järjestelmällisesti konkurssilainsäädännön yhdenmukaistamiseksi sekä taloudellista uudelleenjärjestelyä koskevien menettelyjen puitteiden yhteensovittamiseksi. Komitea tiedostaa asian monitahoisuuden, varsinkin kun otetaan huomioon, että on olemassa monia eri tapoja, joilla sosiaaliryhmiä ja tietynlaisia velkojia asetetaan etuoikeutettuun asemaan. |
| --- | --- |

37.

käsittää tarpeen työskennellä järjestelmällisesti konkurssilainsäädännön yhdenmukaistamiseksi sekä taloudellista uudelleenjärjestelyä koskevien menettelyjen puitteiden yhteensovittamiseksi. Komitea tiedostaa asian monitahoisuuden, varsinkin kun otetaan huomioon, että on olemassa monia eri tapoja, joilla sosiaaliryhmiä ja tietynlaisia velkojia asetetaan etuoikeutettuun asemaan.

| 38. | kannattaa oikeudellisten puitteiden uudelleenarviointia mm. vakavaraisuussääntöjen osalta tavoitteena tarkastella niitä esteitä, jotka haittaavat pk-sektoriin sijoitettujen varojen arvopaperistamista ja muiden rahoitusta tarjoavien tahojen kuin pankkilaitosten toimintaa. Komitea kannattaa myös vähemmän rajoittavaa kohtelua pitkäkestoiselle sitoutumiselle infrastruktuurihankkeisiin. |
| --- | --- |

38.

kannattaa oikeudellisten puitteiden uudelleenarviointia mm. vakavaraisuussääntöjen osalta tavoitteena tarkastella niitä esteitä, jotka haittaavat pk-sektoriin sijoitettujen varojen arvopaperistamista ja muiden rahoitusta tarjoavien tahojen kuin pankkilaitosten toimintaa. Komitea kannattaa myös vähemmän rajoittavaa kohtelua pitkäkestoiselle sitoutumiselle infrastruktuurihankkeisiin.

| 39. | kiinnittää huomiota mahdollisiin rahoitusmarkkinoiden yhdenmukaistamisen puutteeseen liittyviin ongelmiin, jotka johtuvat siitä, että tietyt jäsenvaltiot ovat pankkiunionin ulkopuolella. |
| --- | --- |

39.

kiinnittää huomiota mahdollisiin rahoitusmarkkinoiden yhdenmukaistamisen puutteeseen liittyviin ongelmiin, jotka johtuvat siitä, että tietyt jäsenvaltiot ovat pankkiunionin ulkopuolella.

| 40. | korostaa, että pääomamarkkinaunionin täytyy olla avoin ja maailmanlaajuisesti kilpailukykyinen ja että sen tulee houkutella kansainvälisiä sijoituksia – kuitenkin niin, että ylläpidetään korkeatasoiset standardit EU:ssa mm. huolehtimalla markkinoiden eheydestä ja sijoittajien rahoitusvakaudesta. |
| --- | --- |

40.

korostaa, että pääomamarkkinaunionin täytyy olla avoin ja maailmanlaajuisesti kilpailukykyinen ja että sen tulee houkutella kansainvälisiä sijoituksia – kuitenkin niin, että ylläpidetään korkeatasoiset standardit EU:ssa mm. huolehtimalla markkinoiden eheydestä ja sijoittajien rahoitusvakaudesta.

IV.   PK-YRITYSTEN RAHOITUKSEN LÄHTEIDEN MONIPUOLISTAMINEN

| 41. | tähdentää pk-sektorin merkitystä Euroopan taloudelle ja aluekehitykselle. 27 jäsenvaltion EU:ssa on yli 20 miljoonaa pk-yritystä, jotka tuottavat 67 % työpaikoista ja 58 % bruttoarvonlisäyksestä. Lisäksi enintään 10 ihmistä työllistäviä yrityksiä on lähes 19 miljoonaa. Se vastaa yhtä viidennestä työpaikoista EU:ssa. Vuosien 2008–2011 kriisin aikana pk-yritykset kykenivät vakaampaan työllistämiseen kuin suuret yritykset, mutta samalla niiden suhteellinen osuus bkt:n tuottajina supistui (1). |
| --- | --- |

41.

tähdentää pk-sektorin merkitystä Euroopan taloudelle ja aluekehitykselle. 27 jäsenvaltion EU:ssa on yli 20 miljoonaa pk-yritystä, jotka tuottavat 67 % työpaikoista ja 58 % bruttoarvonlisäyksestä. Lisäksi enintään 10 ihmistä työllistäviä yrityksiä on lähes 19 miljoonaa. Se vastaa yhtä viidennestä työpaikoista EU:ssa. Vuosien 2008–2011 kriisin aikana pk-yritykset kykenivät vakaampaan työllistämiseen kuin suuret yritykset, mutta samalla niiden suhteellinen osuus bkt:n tuottajina supistui (1).

| 42. | toteaa, että pk-yritysten on hankalampaa saada käyttöönsä monipuolisempia rahoituslähteitä toimintaansa. Yli 80 % EU:n pk-yritysten ulkopuolisista rahoituslähteistä on pankkiluottoja, ja 40 % yrityksistä hyödyntää leasingia, jota tarjoavat useissa tapauksissa pankkeihin kytkeytyvät yritykset. |
| --- | --- |

42.

toteaa, että pk-yritysten on hankalampaa saada käyttöönsä monipuolisempia rahoituslähteitä toimintaansa. Yli 80 % EU:n pk-yritysten ulkopuolisista rahoituslähteistä on pankkiluottoja, ja 40 % yrityksistä hyödyntää leasingia, jota tarjoavat useissa tapauksissa pankkeihin kytkeytyvät yritykset.

| 43. | toteaa, että pk-yritysten on vaikeampi hankkia pankkiluottoja talouden laskusuhdanteissa, joten pankkienväliset prosessit ovat pikemmin myötäsyklisiä kuin vastasyklisiä. |
| --- | --- |

43.

toteaa, että pk-yritysten on vaikeampi hankkia pankkiluottoja talouden laskusuhdanteissa, joten pankkienväliset prosessit ovat pikemmin myötäsyklisiä kuin vastasyklisiä.

| 44. | katsoo, että pankkisektorin kilpailun voimistuminen on tarpeen, koska se on tärkeä tekijä supistaessaan sektorin hallitsevaa asemaa rahoituksen lähteiden tarjonnassa EU:ssa eritoten pk-sektorille. Tarvitaan voimakasta tukea kyseistä kilpailua rajoittavien esteiden poistamiseksi muiden kuin pankkilaitosten ja muiden kuin pankkialan rahoitusvälineiden osalta ja sen ulkopuolelta tulevien toimijoiden ja innovaatioiden kohdalla. Sama pätee aihepiiriä koskeviin lainsäädäntöhankkeisiin. |
| --- | --- |

44.

katsoo, että pankkisektorin kilpailun voimistuminen on tarpeen, koska se on tärkeä tekijä supistaessaan sektorin hallitsevaa asemaa rahoituksen lähteiden tarjonnassa EU:ssa eritoten pk-sektorille. Tarvitaan voimakasta tukea kyseistä kilpailua rajoittavien esteiden poistamiseksi muiden kuin pankkilaitosten ja muiden kuin pankkialan rahoitusvälineiden osalta ja sen ulkopuolelta tulevien toimijoiden ja innovaatioiden kohdalla. Sama pätee aihepiiriä koskeviin lainsäädäntöhankkeisiin.

| 45. | katsoo, että pääomamarkkinaunionin päämääränä ei ole pankkien merkityksen heikentäminen Euroopan taloudessa. Komitea pitää välttämättömänä, että ylläpidetään asianmukainen tasapaino yhtäältä sijoituspankkitoimintaa ja pankkisektorin ulkopuolista rahoitusta edistävien toimenpiteiden ja toisaalta perinteisten pankkiluottojen muodossa tapahtuvan rahoituksen välillä. |
| --- | --- |

45.

katsoo, että pääomamarkkinaunionin päämääränä ei ole pankkien merkityksen heikentäminen Euroopan taloudessa. Komitea pitää välttämättömänä, että ylläpidetään asianmukainen tasapaino yhtäältä sijoituspankkitoimintaa ja pankkisektorin ulkopuolista rahoitusta edistävien toimenpiteiden ja toisaalta perinteisten pankkiluottojen muodossa tapahtuvan rahoituksen välillä.

| 46. | on tyytyväinen jäsenvaltioiden tähänastisiin toimiin, joihin kuuluvat mm. pk-yritysten rahoituksen tukemiseen tarkoitetut ohjelmat (vakuudet, avustukset, liiketoimiin liittyvän maksatuksen nopeuttaminen, alkupääoma). |
| --- | --- |

46.

on tyytyväinen jäsenvaltioiden tähänastisiin toimiin, joihin kuuluvat mm. pk-yritysten rahoituksen tukemiseen tarkoitetut ohjelmat (vakuudet, avustukset, liiketoimiin liittyvän maksatuksen nopeuttaminen, alkupääoma).

| 47. | kiinnittää huomiota keskeisiin pk-yritysten kehittymistä helpottaviin tekijöihin, joita ovat yritystoiminnalle suotuisa ilmapiiri, moderni infrastruktuuri, teknologisesti pitkälle kehittyneiden talouden sektoreiden olemassaolo ja hyvin koulutettu työvoima. Edellä mainittuihin seikkoihin viitaten on todettava, että pääomamarkkinaunioniin liittyviä aloitteita on valmisteltava siten, että pääoman hankkimiseen liittyvät liiketoimikustannukset alenevat ja tavoitetaan mikroyritykset, joka on paitsi lukumäärältään suurin ryhmä myös löyhimmin kytköksissä pääomamarkkinoihin. Komitea muistuttaa tarpeesta minimoida sääntelyyn liittyvä hallintotaakka. |
| --- | --- |

47.

kiinnittää huomiota keskeisiin pk-yritysten kehittymistä helpottaviin tekijöihin, joita ovat yritystoiminnalle suotuisa ilmapiiri, moderni infrastruktuuri, teknologisesti pitkälle kehittyneiden talouden sektoreiden olemassaolo ja hyvin koulutettu työvoima. Edellä mainittuihin seikkoihin viitaten on todettava, että pääomamarkkinaunioniin liittyviä aloitteita on valmisteltava siten, että pääoman hankkimiseen liittyvät liiketoimikustannukset alenevat ja tavoitetaan mikroyritykset, joka on paitsi lukumäärältään suurin ryhmä myös löyhimmin kytköksissä pääomamarkkinoihin. Komitea muistuttaa tarpeesta minimoida sääntelyyn liittyvä hallintotaakka.

| 48. | on huolissaan siitä, että uudet EU:n pankkisektoria koskevat säännöt (CRD IV/CRR) saattavat lisäksi rajoittaa pk-yritysten mahdollisuuksia käyttää hyväkseen pankkirahoitusta. Tästä syystä komitea suosittaa suhdannekohtaisia tutkimuksia edellä mainittujen säännösten vaikutuksista muutoksiin pk-yritysten pankkirahoituksen saatavuudessa eri maissa. |
| --- | --- |

48.

on huolissaan siitä, että uudet EU:n pankkisektoria koskevat säännöt (CRD IV/CRR) saattavat lisäksi rajoittaa pk-yritysten mahdollisuuksia käyttää hyväkseen pankkirahoitusta. Tästä syystä komitea suosittaa suhdannekohtaisia tutkimuksia edellä mainittujen säännösten vaikutuksista muutoksiin pk-yritysten pankkirahoituksen saatavuudessa eri maissa.

| 49. | korostaa, että alueellisilla ja paikallisilla pankeilla on tärkeä rooli pk-yritysten rahoituksessa, koska niillä on parempi paikallis- ja aluetalouden tuntemus ja käytössään ainutlaatuisia menetelmiä paikallisten yritysten luototukseen liittyvien riskien arvioimiseen. |
| --- | --- |

49.

korostaa, että alueellisilla ja paikallisilla pankeilla on tärkeä rooli pk-yritysten rahoituksessa, koska niillä on parempi paikallis- ja aluetalouden tuntemus ja käytössään ainutlaatuisia menetelmiä paikallisten yritysten luototukseen liittyvien riskien arvioimiseen.

V.   KILPAILUN EDISTÄMINEN PÄÄOMAMARKKINOILLA

| 50. | toivoo, että pääoman sisämarkkinat voivat edistää vaihtoehtojen kehittämistä perinteisille luottojen ja rahoituksen välittämisen muodoille ja yleistää niitä. Näillä muodoilla on merkittävästi potentiaalia tarjottaessa investointipääomaa paikallisille taloustoimijoille. |
| --- | --- |

50.

toivoo, että pääoman sisämarkkinat voivat edistää vaihtoehtojen kehittämistä perinteisille luottojen ja rahoituksen välittämisen muodoille ja yleistää niitä. Näillä muodoilla on merkittävästi potentiaalia tarjottaessa investointipääomaa paikallisille taloustoimijoille.

| 51. | kehottaa Euroopan komissiota edistämään hyviä käytänteitä vaihtoehtoisten rahoitusmuotojen alalla; ne ovat kehittyneet hyvin eräissä EU:n jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

51.

kehottaa Euroopan komissiota edistämään hyviä käytänteitä vaihtoehtoisten rahoitusmuotojen alalla; ne ovat kehittyneet hyvin eräissä EU:n jäsenvaltioissa.

| 52. | pitää toivottavana, että keskusteltaessa pääomamarkkinaunionista ja työskenneltäessä sen hyväksi varmistetaan asianmukaiset olosuhteet varjopankkijärjestelmän ja joukkorahoituksen kehittymiselle ja etenkin asianmukainen sääntelyn ja valvonnan taso. Ne ovat vielä mittasuhteiltaan melko vaatimattomat mutta osoittavat merkittävää kasvun dynamiikkaa (2). |
| --- | --- |

52.

pitää toivottavana, että keskusteltaessa pääomamarkkinaunionista ja työskenneltäessä sen hyväksi varmistetaan asianmukaiset olosuhteet varjopankkijärjestelmän ja joukkorahoituksen kehittymiselle ja etenkin asianmukainen sääntelyn ja valvonnan taso. Ne ovat vielä mittasuhteiltaan melko vaatimattomat mutta osoittavat merkittävää kasvun dynamiikkaa (2).

| 53. | tiedostaa, että pk-yrityksille kohdennetut vaihtoehtoiset rahoitustarjoukset, erityisesti korkean riskitason sijoitusvälineet, tuottavat parempaa tulosta, kun on kyse innovoivista hankkeista. |
| --- | --- |

53.

tiedostaa, että pk-yrityksille kohdennetut vaihtoehtoiset rahoitustarjoukset, erityisesti korkean riskitason sijoitusvälineet, tuottavat parempaa tulosta, kun on kyse innovoivista hankkeista.

| 54. | ilmaisee kantanaan, että sääntely-ympäristön tulee olla luonteeltaan kannustava eikä se saa rajoittaa mahdollisuuksia hyödyntää uusia pääoman jakelun välineitä ja muotoja. |
| --- | --- |

54.

ilmaisee kantanaan, että sääntely-ympäristön tulee olla luonteeltaan kannustava eikä se saa rajoittaa mahdollisuuksia hyödyntää uusia pääoman jakelun välineitä ja muotoja.

VI.   LOPPUHUOMIOT

| 55. | on hyvillään siitä, että Euroopan komission kiinnostus pankkisektorin ulkopuolisen rahoituksen ongelmalliseen saatavuuteen on kasvanut. |
| --- | --- |

55.

on hyvillään siitä, että Euroopan komission kiinnostus pankkisektorin ulkopuolisen rahoituksen ongelmalliseen saatavuuteen on kasvanut.

| 56. | toteaa, että vihreä kirja pääomamarkkinaunionin muodostamisesta on vasta ensimmäinen askel kohti pääoman sisämarkkinoiden luomista. |
| --- | --- |

56.

toteaa, että vihreä kirja pääomamarkkinaunionin muodostamisesta on vasta ensimmäinen askel kohti pääoman sisämarkkinoiden luomista.

| 57. | on halukas osallistumaan jatkotyöskentelyyn ja toteaa, että monipuolinen alueellinen ja paikallinen näkökulma mahdollistaa sellaisten säännösten laatimisen, joissa otetaan kaikkien osapuolten tarpeet huomioon. |
| --- | --- |

57.

on halukas osallistumaan jatkotyöskentelyyn ja toteaa, että monipuolinen alueellinen ja paikallinen näkökulma mahdollistaa sellaisten säännösten laatimisen, joissa otetaan kaikkien osapuolten tarpeet huomioon.

| 58. | kehottaa keskustelemaan seikkaperäisestä työohjelmasta, jonka pitää antaa tarkoituksenmukaista pontta, jota ilman ei pysytä pääoman sisämarkkinoiden toteuttamiselle kaavaillussa aikataulussa. |
| --- | --- |

58.

kehottaa keskustelemaan seikkaperäisestä työohjelmasta, jonka pitää antaa tarkoituksenmukaista pontta, jota ilman ei pysytä pääoman sisämarkkinoiden toteuttamiselle kaavaillussa aikataulussa.

| 59. | tähdentää, että on tarpeen osallistaa eri piirit laatimaan kaikilta osin tyydyttävää asiakirjaa, jossa otatetaan huomioon alue- ja sektorikohtaisesti eroavat tarpeet. |
| --- | --- |

59.

tähdentää, että on tarpeen osallistaa eri piirit laatimaan kaikilta osin tyydyttävää asiakirjaa, jossa otatetaan huomioon alue- ja sektorikohtaisesti eroavat tarpeet.

| 60. | kiinnittää huomiota tarpeeseen tehostaa rahoitusasioita koskevia valveuttamisohjelmia sekä yhteiskunnallista valistustyötä investointimahdollisuuksista ja -tarpeista. On tarpeen hioa ja tukea kansallisia aloitteita ja Consumer Classroom -hankkeen tapaista yleiseurooppalaista toimintaa. |
| --- | --- |

60.

kiinnittää huomiota tarpeeseen tehostaa rahoitusasioita koskevia valveuttamisohjelmia sekä yhteiskunnallista valistustyötä investointimahdollisuuksista ja -tarpeista. On tarpeen hioa ja tukea kansallisia aloitteita ja Consumer Classroom -hankkeen tapaista yleiseurooppalaista toimintaa.

| 61. | kehottaa käymään edelleen julkista keskustelua pääomamarkkinaunionin muodostamista käsittelevästä vihreästä kirjasta sekä siihen kytkeytyvästä tarjousesitettä ja arvopaperistamista koskevan direktiivin tarkistamisesta. |
| --- | --- |

61.

kehottaa käymään edelleen julkista keskustelua pääomamarkkinaunionin muodostamista käsittelevästä vihreästä kirjasta sekä siihen kytkeytyvästä tarjousesitettä ja arvopaperistamista koskevan direktiivin tarkistamisesta.

Bryssel, 8 päivänä heinäkuuta 2015.

Alueiden komitean puheenjohtaja

Markku MARKKULA

---

(1)  Euroopan komissio, Annual Report on European SMEs 2012/2013, lokakuu 2013.

1

Annual Report on European SMEs 2012/2013

(2)  Cambridge University, The European Alternative Finance Benchmarking Report, helmikuu 2015.

2

The European Alternative Finance Benchmarking Report

---

| 22.9.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 313/22 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 313/22

---

Euroopan alueiden komitean lausunto vakaus- ja kasvusopimukseen sisältyvän jouston mahdollisimman tehokkaasta hyödyntämisestä

(2015/C 313/06)

| Esittelijä: | Olga ZRIHEN (BE/PES), Vallonian parlamentin jäsen |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja: | Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan keskuspankille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle, alueiden komitealle ja Euroopan investointipankille: Vakaus- ja kasvusopimukseen sisältyvän jouston mahdollisimman tehokas hyödyntäminen
  COM(2015) 12 final |

Esittelijä:

Olga ZRIHEN (BE/PES), Vallonian parlamentin jäsen

Viiteasiakirja:

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan keskuspankille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle, alueiden komitealle ja Euroopan investointipankille: Vakaus- ja kasvusopimukseen sisältyvän jouston mahdollisimman tehokas hyödyntäminen

COM(2015) 12 final

POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

| 1. | suhtautuu myönteisesti siihen, että komission tiedonannossa, joka liittyy investointiohjelmaan, annetaan uuden komission linjauksen mukaisesti etusija julkisten ja yksityisten investointien elvyttämiselle. Tämä perustuu havaintoon, jonka mukaan investointien taso on EU:ssa tällä hetkellä erittäin alhainen: se on vastaavalla bkt-tasolla laskettuna 230–370 miljardia euroa vuoden 2007 vuosikeskiarvon alapuolella. |
| --- | --- |

1.

suhtautuu myönteisesti siihen, että komission tiedonannossa, joka liittyy investointiohjelmaan, annetaan uuden komission linjauksen mukaisesti etusija julkisten ja yksityisten investointien elvyttämiselle. Tämä perustuu havaintoon, jonka mukaan investointien taso on EU:ssa tällä hetkellä erittäin alhainen: se on vastaavalla bkt-tasolla laskettuna 230–370 miljardia euroa vuoden 2007 vuosikeskiarvon alapuolella.

| 2. | kannattaa komission tavoitetta varmistaa, että joustoa hyödynnetään vakaus- ja kasvusopimuksen määräyksiä tulkittaessa mahdollisimman tehokkaasti muun muassa siksi, että sopimuksella olisi välttämätön suhdanteita tasoittava vaikutus nykyisessä tilanteessa, jossa kasvu on vähäistä, työttömyyden keskimääräinen taso EU:ssa on äärimmäisen korkea ja alueelliset erot syvenevät erityisesti heikoimmassa asemassa oleviin maihin vaikuttaneen, epätasaisesti jakautuneen investointien romahduksen takia. Komitea katsoo, että tämän tavoitteen on oltava pitkäjänteinen ja ulotuttava investointiohjelman – johon tässä tarkasteltava tiedonanto liittyy – aikajännettä pidemmälle. |
| --- | --- |

2.

kannattaa komission tavoitetta varmistaa, että joustoa hyödynnetään vakaus- ja kasvusopimuksen määräyksiä tulkittaessa mahdollisimman tehokkaasti muun muassa siksi, että sopimuksella olisi välttämätön suhdanteita tasoittava vaikutus nykyisessä tilanteessa, jossa kasvu on vähäistä, työttömyyden keskimääräinen taso EU:ssa on äärimmäisen korkea ja alueelliset erot syvenevät erityisesti heikoimmassa asemassa oleviin maihin vaikuttaneen, epätasaisesti jakautuneen investointien romahduksen takia. Komitea katsoo, että tämän tavoitteen on oltava pitkäjänteinen ja ulotuttava investointiohjelman – johon tässä tarkasteltava tiedonanto liittyy – aikajännettä pidemmälle.

| 3. | toteaa, että komissio on esittänyt tekstin kuulematta ensin unionin muita toimielimiä ja soveltamatta toimielinten välistä menettelyä. Komitea pohtiikin ”tulkitsevan tiedonannon” oikeudellista varmuutta, sillä se ei ole sitova. Vakaus- ja kasvusopimuksessa ei myöskään mainita erikseen tällaisen oikeudellisen välineen käyttöä, joten on mahdollista, että siitä nostetaan kanne Euroopan unionin tuomioistuimessa. |
| --- | --- |

3.

toteaa, että komissio on esittänyt tekstin kuulematta ensin unionin muita toimielimiä ja soveltamatta toimielinten välistä menettelyä. Komitea pohtiikin ”tulkitsevan tiedonannon” oikeudellista varmuutta, sillä se ei ole sitova. Vakaus- ja kasvusopimuksessa ei myöskään mainita erikseen tällaisen oikeudellisen välineen käyttöä, joten on mahdollista, että siitä nostetaan kanne Euroopan unionin tuomioistuimessa.

| 4. | pitää välttämättömänä, että selkiytetään kansallisen yhteisrahoituksen osuutta, joka voidaan jättää rakenteellisen rahoitusaseman laskelmien ulkopuolelle vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevän osion noudattamiseksi. |
| --- | --- |

4.

pitää välttämättömänä, että selkiytetään kansallisen yhteisrahoituksen osuutta, joka voidaan jättää rakenteellisen rahoitusaseman laskelmien ulkopuolelle vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevän osion noudattamiseksi.

| 5. | katsoo, että jouston hyödyntämiselle asetetut ehdot, kuten se, että jousto on rajattu pääasiassa sopimuksen ennaltaehkäisevään osioon, ovat liian rajoittavia, jotta niitä voitaisiin soveltaa johdonmukaisesti kaikkialla Euroopan unionissa ja jotta niillä saataisiin aikaan todellinen vaikutus jäsenvaltioiden ja alueyhteisöjen investointikapasiteettiin. Niissä ei myöskään oteta huomioon liian vähäisiä investointeja kansallisella tai alueellisella tasolla. Komitea katsookin, että investointeja koskevan jouston soveltamista on tarpeen laajentaa kaikkiin jäsenvaltioihin, ja pyytää komissiota esittämään tätä koskevia ehdotuksia. |
| --- | --- |

5.

katsoo, että jouston hyödyntämiselle asetetut ehdot, kuten se, että jousto on rajattu pääasiassa sopimuksen ennaltaehkäisevään osioon, ovat liian rajoittavia, jotta niitä voitaisiin soveltaa johdonmukaisesti kaikkialla Euroopan unionissa ja jotta niillä saataisiin aikaan todellinen vaikutus jäsenvaltioiden ja alueyhteisöjen investointikapasiteettiin. Niissä ei myöskään oteta huomioon liian vähäisiä investointeja kansallisella tai alueellisella tasolla. Komitea katsookin, että investointeja koskevan jouston soveltamista on tarpeen laajentaa kaikkiin jäsenvaltioihin, ja pyytää komissiota esittämään tätä koskevia ehdotuksia.

| 6. | on tyytyväinen siihen, että vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevässä osiossa on laajennettu investointilausekkeen soveltamisalaa jäsenvaltioiden investointiohjelmien huomioon ottamiseksi etenkin rakenne- ja koheesiopolitiikan, nuorisotyöllisyysaloitteen, Euroopan laajuisten verkkojen, Verkkojen Eurooppa -välineen sekä Euroopan strategisten investointien rahaston (ESIR) yhteisrahoituksen alalla. Komitea vahvistaa halukkuutensa talouskriisin ratkaisemiseen sekä keskisen Euroopan ja syrjäisten alueiden yhä suurempien erojen kaventamiseen investointien elvyttämiseen tähtäävien vastasyklisten toimenpiteiden avulla niin, että luottamus asetetaan jälleen keskeiseen asemaan EU:n toiminnassa. Komitea toistaa kuitenkin ESIR-rahastoa koskevasta asetusehdotuksesta 17. huhtikuuta 2015 antamassaan lausunnossa ilmaisemansa kannan, jonka mukaan ESIR-rahastoon suunnattu kansallinen yhteisrahoitus on jätettävä kokonaisuudessaan pois vakaus- ja kasvusopimuksen laskelmista riippumatta siitä, millainen jäsenvaltioiden tilanne on vakaus- ja kasvusopimuksen suhteen, jotta voidaan välttää vaara, että maat, joissa on suurempi tarve uusille investoinneille, eivät pysty toteuttamaan edes niitä, joilla on unionin rahoitus. Toisin sanoen on vältettävä jarruttamasta investointihankkeiden yhteisrahoitusta ja estettävä kasvuerojen paheneminen euroalueella. |
| --- | --- |

6.

on tyytyväinen siihen, että vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevässä osiossa on laajennettu investointilausekkeen soveltamisalaa jäsenvaltioiden investointiohjelmien huomioon ottamiseksi etenkin rakenne- ja koheesiopolitiikan, nuorisotyöllisyysaloitteen, Euroopan laajuisten verkkojen, Verkkojen Eurooppa -välineen sekä Euroopan strategisten investointien rahaston (ESIR) yhteisrahoituksen alalla. Komitea vahvistaa halukkuutensa talouskriisin ratkaisemiseen sekä keskisen Euroopan ja syrjäisten alueiden yhä suurempien erojen kaventamiseen investointien elvyttämiseen tähtäävien vastasyklisten toimenpiteiden avulla niin, että luottamus asetetaan jälleen keskeiseen asemaan EU:n toiminnassa. Komitea toistaa kuitenkin ESIR-rahastoa koskevasta asetusehdotuksesta 17. huhtikuuta 2015 antamassaan lausunnossa ilmaisemansa kannan, jonka mukaan ESIR-rahastoon suunnattu kansallinen yhteisrahoitus on jätettävä kokonaisuudessaan pois vakaus- ja kasvusopimuksen laskelmista riippumatta siitä, millainen jäsenvaltioiden tilanne on vakaus- ja kasvusopimuksen suhteen, jotta voidaan välttää vaara, että maat, joissa on suurempi tarve uusille investoinneille, eivät pysty toteuttamaan edes niitä, joilla on unionin rahoitus. Toisin sanoen on vältettävä jarruttamasta investointihankkeiden yhteisrahoitusta ja estettävä kasvuerojen paheneminen euroalueella.

| 7. | muistuttaa, että AK on johdonmukaisesti vaatinut, ettei jäsenvaltioille ja alueyhteisöille rakenne- ja investointirahastojen yhteisrahoituksesta aiheutuneita julkisia menoja sisällytetä vakaus- ja kasvusopimuksen määritelmän mukaisiin julkisiin tai muihin rakennekustannuksiin eikä tälle aseteta muita ehtoja, koska nämä investoinnit ovat luonteeltaan EU:n yleisen edun mukaisia investointeja, jotka todistetusti tukevat kestävää kasvua. |
| --- | --- |

7.

muistuttaa, että AK on johdonmukaisesti vaatinut, ettei jäsenvaltioille ja alueyhteisöille rakenne- ja investointirahastojen yhteisrahoituksesta aiheutuneita julkisia menoja sisällytetä vakaus- ja kasvusopimuksen määritelmän mukaisiin julkisiin tai muihin rakennekustannuksiin eikä tälle aseteta muita ehtoja, koska nämä investoinnit ovat luonteeltaan EU:n yleisen edun mukaisia investointeja, jotka todistetusti tukevat kestävää kasvua.

| 8. | toteaa, että jäsenvaltioiden rahoitusosuuksien ottaminen huomioon uudessa ESIR-rahastossa edellyttää jo ennen kuin komissio on arvioinut vakaus- ja kasvusopimuksen noudattamista, että Euroopan tilastotoimisto Eurostat on tilastoinut ne Euroopan kansantalouden tilinpitojärjestelmän (ESA) vakiintuneiden määritelmien mukaisesti. |
| --- | --- |

8.

toteaa, että jäsenvaltioiden rahoitusosuuksien ottaminen huomioon uudessa ESIR-rahastossa edellyttää jo ennen kuin komissio on arvioinut vakaus- ja kasvusopimuksen noudattamista, että Euroopan tilastotoimisto Eurostat on tilastoinut ne Euroopan kansantalouden tilinpitojärjestelmän (ESA) vakiintuneiden määritelmien mukaisesti.

| 9. | katsoo, että ennaltaehkäisevän osion rakenneuudistuslauseke ja keinot rakenneuudistussuunnitelmien ottamiseksi huomioon korjaavan osion yhteydessä voivat toimia voimakkaana kannustimena edellyttäen, että täsmennetään uudessa järjestelmässä hyväksyttävät rakenneuudistusten tyypit. Täsmennystä tehtäessä olisi edellytettävä, että rakenneuudistuksilla on myönteinen sosioekonominen vaikutus, että ne ovat Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 9 artiklassa määritellyn horisontaalisen sosiaalilausekkeen mukaisia ja että ne parantavat hallinnollista kapasiteettia, ja otettava huomioon, että rakenneuudistuksiin tarvitaan tietty toteutus- tai siirtymäaika ja niistä aiheutuu lyhyellä aikavälillä kustannuksia ennen kuin ne tuottavat tuloksia ja saavat aikaan haluttuja myönteisiä budjetti- ja muita vaikutuksia. |
| --- | --- |

9.

katsoo, että ennaltaehkäisevän osion rakenneuudistuslauseke ja keinot rakenneuudistussuunnitelmien ottamiseksi huomioon korjaavan osion yhteydessä voivat toimia voimakkaana kannustimena edellyttäen, että täsmennetään uudessa järjestelmässä hyväksyttävät rakenneuudistusten tyypit. Täsmennystä tehtäessä olisi edellytettävä, että rakenneuudistuksilla on myönteinen sosioekonominen vaikutus, että ne ovat Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 9 artiklassa määritellyn horisontaalisen sosiaalilausekkeen mukaisia ja että ne parantavat hallinnollista kapasiteettia, ja otettava huomioon, että rakenneuudistuksiin tarvitaan tietty toteutus- tai siirtymäaika ja niistä aiheutuu lyhyellä aikavälillä kustannuksia ennen kuin ne tuottavat tuloksia ja saavat aikaan haluttuja myönteisiä budjetti- ja muita vaikutuksia.

| 10. | pitää valitettavana, että tiedonannossa ei rajata yksityiskohtaisemmin ”epätavallisia tapahtumia”, joihin jäsenvaltiot eivät voi vaikuttaa ja jotka oikeuttaisivat väliaikaisen poikkeamisen keskipitkän aikavälin tavoitteeseen johtavalta korjausuralta, ja että siinä näin ollen jätetään erittäin suuri poliittinen harkintavalta Euroopan komissiolle, mikä voi johtaa tiettyjen jäsenvaltioiden erityiskohteluun. |
| --- | --- |

10.

pitää valitettavana, että tiedonannossa ei rajata yksityiskohtaisemmin ”epätavallisia tapahtumia”, joihin jäsenvaltiot eivät voi vaikuttaa ja jotka oikeuttaisivat väliaikaisen poikkeamisen keskipitkän aikavälin tavoitteeseen johtavalta korjausuralta, ja että siinä näin ollen jätetään erittäin suuri poliittinen harkintavalta Euroopan komissiolle, mikä voi johtaa tiettyjen jäsenvaltioiden erityiskohteluun.

Ehdotuksia lisäuudistuksiksi

| 11. | toistaa kehotuksensa (1) tarkistaa ”rakenteellisen alijäämän” laskentatapaa, sillä käsite ei nykyisellään ota huomioon kansallisten ja alueellisten talouksien ominaispiirteitä eikä rakenteellisia eroja kansallisen ja alueellisen tason julkisissa menoissa eikä myöskään eroa juoksevien menojen ja investointimenojen välillä. Lisäksi käsite perustuu kasvupotentiaalia koskeviin teoreettisiin laskelmiin, joita ei voida varmentaa empiirisesti ja jotka ovat siten kiistanalaisia ja mahdollistavat vakaus- ja kasvusopimuksen omavaltaisen soveltamisen. |
| --- | --- |

11.

toistaa kehotuksensa (1) tarkistaa ”rakenteellisen alijäämän” laskentatapaa, sillä käsite ei nykyisellään ota huomioon kansallisten ja alueellisten talouksien ominaispiirteitä eikä rakenteellisia eroja kansallisen ja alueellisen tason julkisissa menoissa eikä myöskään eroa juoksevien menojen ja investointimenojen välillä. Lisäksi käsite perustuu kasvupotentiaalia koskeviin teoreettisiin laskelmiin, joita ei voida varmentaa empiirisesti ja jotka ovat siten kiistanalaisia ja mahdollistavat vakaus- ja kasvusopimuksen omavaltaisen soveltamisen.

| 12. | kehottaa komissiota arvioimaan, onko velan vähennyksen nykyinen 1/20-sääntö kestäväpohjainen vai olisiko sitä tarkistettava. |
| --- | --- |

12.

kehottaa komissiota arvioimaan, onko velan vähennyksen nykyinen 1/20-sääntö kestäväpohjainen vai olisiko sitä tarkistettava.

| 13. | kehottaa käyttämään makrotalouden epätasapainoa koskevan menettelyn yhteydessä alueellisia eroja koskevia lisäindikaattoreita, jotta otetaan huomioon jäsenvaltioiden mahdollisesti kohtaama alueellisen yhteenkuuluvuuden rakenteellinen epätasapaino, joka voi vaikuttaa julkisen talouden sopeutuksen ja mahdollisten rakenneuudistusten laajuuteen ja nopeuteen. |
| --- | --- |

13.

kehottaa käyttämään makrotalouden epätasapainoa koskevan menettelyn yhteydessä alueellisia eroja koskevia lisäindikaattoreita, jotta otetaan huomioon jäsenvaltioiden mahdollisesti kohtaama alueellisen yhteenkuuluvuuden rakenteellinen epätasapaino, joka voi vaikuttaa julkisen talouden sopeutuksen ja mahdollisten rakenneuudistusten laajuuteen ja nopeuteen.

Kohti laadukkaiden investointien edistämistä koskevaa eurooppalaista ohjelmaa

| 14. | korostaa, että investointiohjelman tulisi olla osa laajempaa eurooppalaista strategiaa, joka liittyy läheisesti Eurooppa 2020 -strategian uudelleentarkasteluun ja jolla pyritään mahdollistamaan kestäväpohjainen ja työllisyyttä luova kasvu edistämällä julkisia ja yksityisiä investointeja, parantamalla Euroopan talouden kilpailukykyä ja toteuttamalla rakenneuudistuksia, joilla on myönteinen sosioekonominen vaikutus ja jotka osaltaan parantavat hallinnollisia valmiuksia. Komitea muistuttaa tässä yhteydessä paikallis- ja alueviranomaisten roolista työllisyys- ja kasvuinvestointien elvyttämisessä, sillä valtiotasoa alemmat hallintotasot toteuttivat vuonna 2013 noin 55 prosenttia julkisista investoinneista (2). |
| --- | --- |

14.

korostaa, että investointiohjelman tulisi olla osa laajempaa eurooppalaista strategiaa, joka liittyy läheisesti Eurooppa 2020 -strategian uudelleentarkasteluun ja jolla pyritään mahdollistamaan kestäväpohjainen ja työllisyyttä luova kasvu edistämällä julkisia ja yksityisiä investointeja, parantamalla Euroopan talouden kilpailukykyä ja toteuttamalla rakenneuudistuksia, joilla on myönteinen sosioekonominen vaikutus ja jotka osaltaan parantavat hallinnollisia valmiuksia. Komitea muistuttaa tässä yhteydessä paikallis- ja alueviranomaisten roolista työllisyys- ja kasvuinvestointien elvyttämisessä, sillä valtiotasoa alemmat hallintotasot toteuttivat vuonna 2013 noin 55 prosenttia julkisista investoinneista (2).

| 15. | muistuttaa ehdotuksista, joilla pyritään edistämään laadukkaita investointeja Euroopan tasolla (3):






  — | Eurooppa 2020 -strategian väliarvioinnin yhteydessä esitetty pyyntö lisätä investointiastetta kuvaava indikaattori makrotalouden tulostauluun |
| --- | --- | --- |

15.

muistuttaa ehdotuksista, joilla pyritään edistämään laadukkaita investointeja Euroopan tasolla (3):

—

Eurooppa 2020 -strategian väliarvioinnin yhteydessä esitetty pyyntö lisätä investointiastetta kuvaava indikaattori makrotalouden tulostauluun

| — | Euroopan komissiolle esitetty kehotus julkaista valkoinen kirja, jossa vahvistetaan EU:n tason typologia julkisten menojen kirjanpitoon sisältyvien julkisten investointien laadulle niiden pitkäaikaisten vaikutusten mukaan |
| --- | --- |

—

Euroopan komissiolle esitetty kehotus julkaista valkoinen kirja, jossa vahvistetaan EU:n tason typologia julkisten menojen kirjanpitoon sisältyvien julkisten investointien laadulle niiden pitkäaikaisten vaikutusten mukaan

| — | Euroopan komissiolle esitetty pyyntö sisällyttää julkisten menojen laatua myös valtiotasoa alemmilla hallintotasoilla käsittelevä luku jokaiseen talous- ja rahaliiton julkista taloutta käsittelevään vuosikertomukseen. |
| --- | --- |

—

Euroopan komissiolle esitetty pyyntö sisällyttää julkisten menojen laatua myös valtiotasoa alemmilla hallintotasoilla käsittelevä luku jokaiseen talous- ja rahaliiton julkista taloutta käsittelevään vuosikertomukseen.

| 16. | muistuttaa komissiolle esittämästään pyynnöstä arvioida ESA 2010 -sääntöjen vaikutuksia julkisen sektorin investointikapasiteettiin ja varmistaa syrjimättömyysperiaate julkisten ja yksityisten investointien välillä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 345 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

16.

muistuttaa komissiolle esittämästään pyynnöstä arvioida ESA 2010 -sääntöjen vaikutuksia julkisen sektorin investointikapasiteettiin ja varmistaa syrjimättömyysperiaate julkisten ja yksityisten investointien välillä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 345 artiklan mukaisesti.

Kohti alue- ja paikallisyhteisöjen suurempaa roolia talouden ohjaus- ja hallintaprosessissa

| 17. | kehottaa parlamenttia, neuvostoa ja komissiota mutta myös jäsenvaltioita ja alueyhteisöjä kiinnittämään huomiota Eurooppa 2020 strategian seurantakertomukseen, jonka AK:ssa toimiva seurantakeskus laatii joka vuosi, ja korostaa erityisesti talouden ohjausta ja hallintaa sekä talouspolitiikan eurooppalaista ohjausjaksoa käsitteleviä huomioita, jotka esitettiin lokakuussa 2014 julkaistussa viidennessä kertomuksessa (4). |
| --- | --- |

17.

kehottaa parlamenttia, neuvostoa ja komissiota mutta myös jäsenvaltioita ja alueyhteisöjä kiinnittämään huomiota Eurooppa 2020 strategian seurantakertomukseen, jonka AK:ssa toimiva seurantakeskus laatii joka vuosi, ja korostaa erityisesti talouden ohjausta ja hallintaa sekä talouspolitiikan eurooppalaista ohjausjaksoa käsitteleviä huomioita, jotka esitettiin lokakuussa 2014 julkaistussa viidennessä kertomuksessa (4).

| 18. | katsoo, että alueyhteisöjen osallistuminen talouspolitiikan koordinointiprosessiin ja niiden ottaminen huomioon prosessissa on – vaikkakin siinä on edistytty – edelleen riittämätöntä ja aiheuttaa ongelmia, jotka liittyvät kansallisten uudistusohjelmien ja maakohtaisten suositusten edustavuuteen, legitimiteettiin ja kattavuuteen. Komitea ehdottaakin, että paikallis- ja alueyhteisöt otetaan nykyistä paremmin mukaan talouspolitiikan EU-ohjausjaksoon rakennerahastoihin sovellettavan kumppanuusperiaatteen mallin mukaisesti. |
| --- | --- |

18.

katsoo, että alueyhteisöjen osallistuminen talouspolitiikan koordinointiprosessiin ja niiden ottaminen huomioon prosessissa on – vaikkakin siinä on edistytty – edelleen riittämätöntä ja aiheuttaa ongelmia, jotka liittyvät kansallisten uudistusohjelmien ja maakohtaisten suositusten edustavuuteen, legitimiteettiin ja kattavuuteen. Komitea ehdottaakin, että paikallis- ja alueyhteisöt otetaan nykyistä paremmin mukaan talouspolitiikan EU-ohjausjaksoon rakennerahastoihin sovellettavan kumppanuusperiaatteen mallin mukaisesti.

Talous- ja rahaliitto ja sen sosiaalinen ulottuvuus

| 19. | toistaa olevansa vakuuttunut, että Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklan mukaisesti talous- ja rahaliiton (EMU) uskottavuus ja legitimiteetti perustuvat sen kykyyn tukea sosiaalista edistystä ja että työllisyys ja sosiaaliset vaatimukset eivät ole toissijaisia makrotalous- ja budjettinäkökohtiin verrattuna. |
| --- | --- |

19.

toistaa olevansa vakuuttunut, että Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklan mukaisesti talous- ja rahaliiton (EMU) uskottavuus ja legitimiteetti perustuvat sen kykyyn tukea sosiaalista edistystä ja että työllisyys ja sosiaaliset vaatimukset eivät ole toissijaisia makrotalous- ja budjettinäkökohtiin verrattuna.

| 20. | toivoo siksi, että komissio liittää EMUn tulevaisuutta koskevan kesäkuussa 2015 esitetyn viiden puheenjohtajan kertomuksen jatkotoimiin toimintaehdotukset, jotka sisältyvät EMUn vahvemmasta sosiaalisesta ulottuvuudesta vuonna 2012 annettuun komission tiedonantoon ja vuoden 2013 sosiaalisten investointien pakettiin. Näillä jatkotoimilla tulisi vastata tarpeeseen turvata erilaisten sosiaalisten mallien olemassaolo ja rinnakkaiselo EMUn alueella, ja niissä olisi muun muassa tarkasteltava mahdollisuutta ottaa käyttöön uudistuksiin kannustavia mekanismeja, joilla kyetään nopeuttamaan Eurooppa 2020 -strategian sosiaalisten tavoitteiden toteuttamista, sekä koordinoida automaattisia vakauttajia EMUn tasolla (5). |
| --- | --- |

20.

toivoo siksi, että komissio liittää EMUn tulevaisuutta koskevan kesäkuussa 2015 esitetyn viiden puheenjohtajan kertomuksen jatkotoimiin toimintaehdotukset, jotka sisältyvät EMUn vahvemmasta sosiaalisesta ulottuvuudesta vuonna 2012 annettuun komission tiedonantoon ja vuoden 2013 sosiaalisten investointien pakettiin. Näillä jatkotoimilla tulisi vastata tarpeeseen turvata erilaisten sosiaalisten mallien olemassaolo ja rinnakkaiselo EMUn alueella, ja niissä olisi muun muassa tarkasteltava mahdollisuutta ottaa käyttöön uudistuksiin kannustavia mekanismeja, joilla kyetään nopeuttamaan Eurooppa 2020 -strategian sosiaalisten tavoitteiden toteuttamista, sekä koordinoida automaattisia vakauttajia EMUn tasolla (5).

Bryssel 9. heinäkuuta 2015

Alueiden komitean puheenjohtaja

Markku MARKKULA

---

(1)  Ks. AK:n 3. joulukuuta 2014 antaman lausunnon ”Julkisten menojen laadun parantaminen EU:n toimialoilla” kohta 25, esittelijä Catiuscia Marini (PES, IT) COR-2014-04885-00-00-AC-TRA.

1

(2)  Kuudes taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta käsittelevä kertomus: investoiminen työpaikkoihin ja kasvuun, COM(2014) 473.

2

(3)  Lausunto ”Julkisten menojen laadun parantaminen EU:n toimialoilla”, COR-2014-04885 – BUDG-V-009 (EUVL C 19, 21.1.2015, s. 4).

3

(4)  Alueiden komitea (2014), 5th CoR Monitoring Report on Europe 2020 (saatavilla vain englanniksi), lokakuu 2014, viite: COR-2014-05553.

4

th

(5)  AK:n lausunto ”EU:n sosiaalisten investointien paketti”, kohta 20 (ECOS-V-042, 9.10.2013).

5

---

| 22.9.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 313/25 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 313/25

---

Euroopan alueiden komitean lausunto – Uusi Euroopan naapuruuspolitiikka

(2015/C 313/07)

| Yleisesittelijä: | Nikolaos CHIOTAKIS (EL, EPP), Kifissian kunnanvaltuuston jäsen |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja: | Yhteinen kuulemisasiakirja ”Kohti uutta Euroopan naapuruuspolitiikkaa”
  JOIN(2015) 6 final |

Yleisesittelijä:

Nikolaos CHIOTAKIS (EL, EPP), Kifissian kunnanvaltuuston jäsen

Viiteasiakirja:

Yhteinen kuulemisasiakirja ”Kohti uutta Euroopan naapuruuspolitiikkaa”

JOIN(2015) 6 final

I.   POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

Alustavat huomautukset

| 1. | muistuttaa, että Euroopan naapuruuspolitiikka kehitettiin vuonna 2003 (1) EU:n ja sen naapurimaiden välisten suhteiden vahvistamiseksi. Politiikan kulmakivenä on asteittainen yhdentyminen panemalla täytäntöön poliittisia, taloudellisia ja institutionaalisia uudistuksia pitäen mielessä sitoutumisen yhteisiin arvoihin, joista ensisijaisia ovat demokratia sekä ihmisoikeuksien ja oikeusvaltioperiaatteen kunnioittaminen, syrjimättömyys sekä naisten ja miesten tasa-arvo. |
| --- | --- |

1.

muistuttaa, että Euroopan naapuruuspolitiikka kehitettiin vuonna 2003 (1) EU:n ja sen naapurimaiden välisten suhteiden vahvistamiseksi. Politiikan kulmakivenä on asteittainen yhdentyminen panemalla täytäntöön poliittisia, taloudellisia ja institutionaalisia uudistuksia pitäen mielessä sitoutumisen yhteisiin arvoihin, joista ensisijaisia ovat demokratia sekä ihmisoikeuksien ja oikeusvaltioperiaatteen kunnioittaminen, syrjimättömyys sekä naisten ja miesten tasa-arvo.

| 2. | toteaa, että tähän mennessä Euroopan naapuruuspolitiikka on kytkeytynyt kolmeen keskeiseen pilariin: a) demokratian kehittämiseen, b) talouskehityksen edistämiseen ja c) naapuruuden kahden alueellisen ulottuvuuden vahvistamiseen (Välimeren unioni (2) ja itäinen kumppanuus (3)). Euroopan naapuruuspolitiikan monivuotinen täytäntöönpano on edistänyt myönteisellä tavalla asetettujen tavoitteiden täyttymistä. EU:n suhteet kumppanimaihin ovat kehittyneet merkittävästi vaikkakin hyvin eriasteisesti. Siksi on tärkeää mukautua edelleen jatkuvasti muuttuvaan kansainväliseen ympäristöön, jotta voidaan vastata aina uusiin tarpeisiin. |
| --- | --- |

2.

toteaa, että tähän mennessä Euroopan naapuruuspolitiikka on kytkeytynyt kolmeen keskeiseen pilariin: a) demokratian kehittämiseen, b) talouskehityksen edistämiseen ja c) naapuruuden kahden alueellisen ulottuvuuden vahvistamiseen (Välimeren unioni (2) ja itäinen kumppanuus (3)). Euroopan naapuruuspolitiikan monivuotinen täytäntöönpano on edistänyt myönteisellä tavalla asetettujen tavoitteiden täyttymistä. EU:n suhteet kumppanimaihin ovat kehittyneet merkittävästi vaikkakin hyvin eriasteisesti. Siksi on tärkeää mukautua edelleen jatkuvasti muuttuvaan kansainväliseen ympäristöön, jotta voidaan vastata aina uusiin tarpeisiin.

| 3. | toteaa, että siitä huolimatta, että syrjäisimmät alueet muodostavat EU:n kaukaisimmat merirajat ja että Euroopan komissio itse tunnustaa niiden roolin Euroopan ”sillanpäinä” muilla mantereilla, Euroopan naapuruuspolitiikan suunnittelussa on alusta alkaen sivuutettu tämä tosiseikka, jota ei ole otettu huomioon politiikan alkuperäisessä suunnittelussa eikä myöskään sen myöhemmissä uudistuksissa. |
| --- | --- |

3.

toteaa, että siitä huolimatta, että syrjäisimmät alueet muodostavat EU:n kaukaisimmat merirajat ja että Euroopan komissio itse tunnustaa niiden roolin Euroopan ”sillanpäinä” muilla mantereilla, Euroopan naapuruuspolitiikan suunnittelussa on alusta alkaen sivuutettu tämä tosiseikka, jota ei ole otettu huomioon politiikan alkuperäisessä suunnittelussa eikä myöskään sen myöhemmissä uudistuksissa.

Yleistä

| 4. | katsoo, että lähtökohtaisesti voidaan ajatella, että Euroopan naapuruuspolitiikka kuuluisi lähes yksinomaan kansallisten hallitusten toimivaltaan, mutta paikallis- ja alueviranomaisilla ja niiden yhteistyöverkostoilla (kuntajärjestöillä ja -verkostoilla, eurooppalaisilla alueellisen yhteistyön yhtymillä) on siinä merkittävä asema. Tämän vuoksi Euroopan naapuruuspolitiikka ei voi olla pelkästään hallitusten ja unionin toimielinten välinen prosessi, vaan siihen on osallistuttava myös muita toimijoita kumppanimaista ja erityisesti paikallis- ja alueviranomaisia. Komitea kiinnittää erityistä huomiota myös kaupunkidiplomatiaan, joka on keino tukea paikallis- ja alueviranomaisten välistä vuoropuhelua kansainvälisellä näyttämöllä ja edistää näin yhteisen vakauden, turvallisuuden ja hyvinvoinnin alueen luomista. |
| --- | --- |

4.

katsoo, että lähtökohtaisesti voidaan ajatella, että Euroopan naapuruuspolitiikka kuuluisi lähes yksinomaan kansallisten hallitusten toimivaltaan, mutta paikallis- ja alueviranomaisilla ja niiden yhteistyöverkostoilla (kuntajärjestöillä ja -verkostoilla, eurooppalaisilla alueellisen yhteistyön yhtymillä) on siinä merkittävä asema. Tämän vuoksi Euroopan naapuruuspolitiikka ei voi olla pelkästään hallitusten ja unionin toimielinten välinen prosessi, vaan siihen on osallistuttava myös muita toimijoita kumppanimaista ja erityisesti paikallis- ja alueviranomaisia. Komitea kiinnittää erityistä huomiota myös kaupunkidiplomatiaan, joka on keino tukea paikallis- ja alueviranomaisten välistä vuoropuhelua kansainvälisellä näyttämöllä ja edistää näin yhteisen vakauden, turvallisuuden ja hyvinvoinnin alueen luomista.

| 5. | painottaa, että paikallis- ja alueviranomaisten on osallistuttava Euroopan naapuruuspolitiikkaan kaikissa sen vaiheissa: painopisteiden asettamisessa, tulosten arvioinnissa sekä hallitusten politiikan sisällön tarkastelussa. On monta syytä sille, miksi Euroopan naapuruuspolitiikka ei voi perustua yksinomaan yhteistyöhön kumppanimaiden hallitusten kanssa:






  — | Itäisissä ja eteläisissä kumppanimaissa hallitukset eivät välttämättä ole sitoutuneet EU:n arvoihin ja normeihin. |
| --- | --- | --- |

5.

painottaa, että paikallis- ja alueviranomaisten on osallistuttava Euroopan naapuruuspolitiikkaan kaikissa sen vaiheissa: painopisteiden asettamisessa, tulosten arvioinnissa sekä hallitusten politiikan sisällön tarkastelussa. On monta syytä sille, miksi Euroopan naapuruuspolitiikka ei voi perustua yksinomaan yhteistyöhön kumppanimaiden hallitusten kanssa:

—

Itäisissä ja eteläisissä kumppanimaissa hallitukset eivät välttämättä ole sitoutuneet EU:n arvoihin ja normeihin.

| — | Näiden valtioiden hallitukset eivät aina ole tarpeeksi vakaita, joten valtaapitävien joukossa tapahtuvat toistuvat muutokset vaarantaisivat politiikan jatkuvuuden. |
| --- | --- |

—

Näiden valtioiden hallitukset eivät aina ole tarpeeksi vakaita, joten valtaapitävien joukossa tapahtuvat toistuvat muutokset vaarantaisivat politiikan jatkuvuuden.

| — | Jotta näiden valtioiden auttaminen omaksumaan EU:n arvot olisi menestyksekästä (myös todellinen edistyminen demokratian syventymisessä ja tosiasiallisen alueellisen kumppanuuden kehittämisessä Euroopan naapuruuspolitiikassa), yhteiskunnan merkittävän osan on sitouduttava siihen. |
| --- | --- |

—

Jotta näiden valtioiden auttaminen omaksumaan EU:n arvot olisi menestyksekästä (myös todellinen edistyminen demokratian syventymisessä ja tosiasiallisen alueellisen kumppanuuden kehittämisessä Euroopan naapuruuspolitiikassa), yhteiskunnan merkittävän osan on sitouduttava siihen.

| 6. | katsoo, että on todella tärkeää osallistaa alue- ja paikallishallinnon tasot EU:n toimiin naapurialueilla, sillä demokratiakehitys ja demokratiaan siirtyminen käynnistyvät ensisijaisesti ruohonjuuritasolla eikä niitä voida sanella ylhäältä alaspäin. Vakaan ja syvään juurtuneen demokratian kannalta on tärkeää, että paikallinen yhteisö kannattaa sitä kokonaisuudessaan. Kaikkien hallinnon tasojen on osallistuttava tähän avoimesti, alkaen kunnallis- ja paikallisviranomaisista. |
| --- | --- |

6.

katsoo, että on todella tärkeää osallistaa alue- ja paikallishallinnon tasot EU:n toimiin naapurialueilla, sillä demokratiakehitys ja demokratiaan siirtyminen käynnistyvät ensisijaisesti ruohonjuuritasolla eikä niitä voida sanella ylhäältä alaspäin. Vakaan ja syvään juurtuneen demokratian kannalta on tärkeää, että paikallinen yhteisö kannattaa sitä kokonaisuudessaan. Kaikkien hallinnon tasojen on osallistuttava tähän avoimesti, alkaen kunnallis- ja paikallisviranomaisista.

| 7. | on sitä mieltä, että Euroopan naapuruuspolitiikan toteuttamiseen pitäisi ottaa mukaan myös kansalaisyhteiskunnan organisaatioita, yrityksiä ja tutkijoita. Näiden tahojen osallisuus vaikuttaa oleellisesti paikallisten tarpeiden määrittämiseen, vahvojen kumppanuussiteiden luomiseen ja yhteisten tavoitteiden saavuttamiseen. |
| --- | --- |

7.

on sitä mieltä, että Euroopan naapuruuspolitiikan toteuttamiseen pitäisi ottaa mukaan myös kansalaisyhteiskunnan organisaatioita, yrityksiä ja tutkijoita. Näiden tahojen osallisuus vaikuttaa oleellisesti paikallisten tarpeiden määrittämiseen, vahvojen kumppanuussiteiden luomiseen ja yhteisten tavoitteiden saavuttamiseen.

| 8. | on tyytyväinen EU:n pyrkimyksiin tukea kestävien poliittisten ja hallinnollisten rakenteiden luomista ja katsoo, että näihin pyrkimyksiin olisi sisällyttävä tuki paikallisten instituutioiden kehittämiselle siten, että tarjotaan tehokasta teknistä tukea ja koulutusta paikallis- ja aluehallinnolle, jotta humanitaarista apua sekä nykyisiä ja tulevia rahoitusvälineitä hyödynnettäisiin tehokkaasti sosiaalisen, taloudellisen ja alueellinen kehityksen edistämiseen. |
| --- | --- |

8.

on tyytyväinen EU:n pyrkimyksiin tukea kestävien poliittisten ja hallinnollisten rakenteiden luomista ja katsoo, että näihin pyrkimyksiin olisi sisällyttävä tuki paikallisten instituutioiden kehittämiselle siten, että tarjotaan tehokasta teknistä tukea ja koulutusta paikallis- ja aluehallinnolle, jotta humanitaarista apua sekä nykyisiä ja tulevia rahoitusvälineitä hyödynnettäisiin tehokkaasti sosiaalisen, taloudellisen ja alueellinen kehityksen edistämiseen.

| 9. | huomauttaa, että alueiden komitea panostaa ja käyttää runsaasti resursseja Euroopan naapuruuspolitiikan paikallisen ja alueellisen ulottuvuuden kehittämiseen. Alueiden komitea perusti vuonna 2010 Euro–Välimeri-alueen alue- ja paikallisedustajien kokouksen (ARLEM) ja vuonna 2011 EU:n ja itäisten kumppanimaiden paikallis- ja alueviranomaisten konferenssin (CORLEAP). Näiden elinten tarkoituksena on ensinnäkin levittää käytäntöjä, joilla Euroopan naapuruuspolitiikan kumppanimaat saadaan lähennettyä EU:hun, ja toiseksi edistää sisäisiä uudistuksia ja valmiuksien kehittämistä paikallisella ja alueellisella tasolla. |
| --- | --- |

9.

huomauttaa, että alueiden komitea panostaa ja käyttää runsaasti resursseja Euroopan naapuruuspolitiikan paikallisen ja alueellisen ulottuvuuden kehittämiseen. Alueiden komitea perusti vuonna 2010 Euro–Välimeri-alueen alue- ja paikallisedustajien kokouksen (ARLEM) ja vuonna 2011 EU:n ja itäisten kumppanimaiden paikallis- ja alueviranomaisten konferenssin (CORLEAP). Näiden elinten tarkoituksena on ensinnäkin levittää käytäntöjä, joilla Euroopan naapuruuspolitiikan kumppanimaat saadaan lähennettyä EU:hun, ja toiseksi edistää sisäisiä uudistuksia ja valmiuksien kehittämistä paikallisella ja alueellisella tasolla.

Painopisteet

| 10. | pitää tärkeänä, että EU on edelleen itäisen ja eteläisen Välimeren alueen valtioiden sekä itäisen kumppanuuden piiriin kuuluvien maiden ensisijainen strateginen kumppani. EU:n on kyettävä auttamaan naapurivaltioitaan suuntaamaan selkeästi kohti vaurasta tulevaisuutta sekä luomaan perusta paremmalle hallinnolle valtioiden suvereniteettia kunnioittaen. |
| --- | --- |

10.

pitää tärkeänä, että EU on edelleen itäisen ja eteläisen Välimeren alueen valtioiden sekä itäisen kumppanuuden piiriin kuuluvien maiden ensisijainen strateginen kumppani. EU:n on kyettävä auttamaan naapurivaltioitaan suuntaamaan selkeästi kohti vaurasta tulevaisuutta sekä luomaan perusta paremmalle hallinnolle valtioiden suvereniteettia kunnioittaen.

| 11. | on hyvin tyytyväinen Euroopan komission aikeeseen edistää alueita pienempien yksiköiden yhteistyötä taloudellisten yhteyksien kehittämiskeinona ja pitää sitä hyvin tärkeänä, koska tällainen yhteistyö jo itsessään auttaisi merkittävästi lisäämään alueiden vaurautta. Sekä ARLEM että CORLEAP ovat aloitteita, jotka yhdistävät EU:n sen eteläisiin ja itäisiin kumppaneihin ja auttavat näin parantamaan alueellista yhteistyötä. |
| --- | --- |

11.

on hyvin tyytyväinen Euroopan komission aikeeseen edistää alueita pienempien yksiköiden yhteistyötä taloudellisten yhteyksien kehittämiskeinona ja pitää sitä hyvin tärkeänä, koska tällainen yhteistyö jo itsessään auttaisi merkittävästi lisäämään alueiden vaurautta. Sekä ARLEM että CORLEAP ovat aloitteita, jotka yhdistävät EU:n sen eteläisiin ja itäisiin kumppaneihin ja auttavat näin parantamaan alueellista yhteistyötä.

Joustavuus ja sopeutumiskyky

| 12. | toteaa, että menestyksekkäimpänä naapuruuspolitiikkana pidetään yleisesti laajentumispolitiikkaa. Tarjoamalla ”kaikkea instituutioista alkaen” Keski- ja Itä-Euroopan valtioille EU on toiminut muutoksen käynnistäjänä ja standardien vahvistajana. On kuitenkin tärkeää muistaa, että Euroopan naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvilla Välimeren alueen kumppanimailla ei ole avoinna mahdollisuutta EU-jäsenyyteen. |
| --- | --- |

12.

toteaa, että menestyksekkäimpänä naapuruuspolitiikkana pidetään yleisesti laajentumispolitiikkaa. Tarjoamalla ”kaikkea instituutioista alkaen” Keski- ja Itä-Euroopan valtioille EU on toiminut muutoksen käynnistäjänä ja standardien vahvistajana. On kuitenkin tärkeää muistaa, että Euroopan naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvilla Välimeren alueen kumppanimailla ei ole avoinna mahdollisuutta EU-jäsenyyteen.

| 13. | korostaa, että EU:n laajentuminen ja Euroopan naapuruuspolitiikka ovat kaksi erillistä politiikanalaa, joilla on eri tavoitteet, eikä niitä pidä sotkea toisiinsa. Euroopan naapuruuspolitiikkaan kumppaneina osallistuvat Euroopan valtiot voivat kuitenkin hakea jäsenyyttä, jos ne täyttävät EU:n perussopimuksen 49 artiklassa esitetyt edellytykset. |
| --- | --- |

13.

korostaa, että EU:n laajentuminen ja Euroopan naapuruuspolitiikka ovat kaksi erillistä politiikanalaa, joilla on eri tavoitteet, eikä niitä pidä sotkea toisiinsa. Euroopan naapuruuspolitiikkaan kumppaneina osallistuvat Euroopan valtiot voivat kuitenkin hakea jäsenyyttä, jos ne täyttävät EU:n perussopimuksen 49 artiklassa esitetyt edellytykset.

| 14. | katsookin, että olisi hyödyllistä käynnistää keskustelu kumppanuusmalleista, jotka ulottuisivat pidemmälle kuin Euroopan naapuruuspolitiikan nykyisin tarjoamat mallit. |
| --- | --- |

14.

katsookin, että olisi hyödyllistä käynnistää keskustelu kumppanuusmalleista, jotka ulottuisivat pidemmälle kuin Euroopan naapuruuspolitiikan nykyisin tarjoamat mallit.

| 15. | katsoo, että ehdollisuusperiaate ja varsinkaan enemmällä enemmän -periaate, jotka tosin painottavat EU:n sitoutumista keskeisiin arvoihinsa, eivät aina ole edistäneet myönteisellä tavalla edellytyksiä EU:n ja sen kumppanimaiden tasapainoisille suhteille. Ne eivät monissa tapauksissa ole myöskään auttaneet tarjoamaan kannustimia uudistuksiin EU:n naapurustossa. Voidaan siis todeta, että joustavampi lähestymistapa sekä helpottaisi Euroopan naapuruuspolitiikan tehokkaampaa täytäntöönpanoa että edistäisi viime kädessä EU:n perustavaa laatua olevia periaatteita Euroopan naapuruuspolitiikan kumppanimaiden parissa. |
| --- | --- |

15.

katsoo, että ehdollisuusperiaate ja varsinkaan enemmällä enemmän -periaate, jotka tosin painottavat EU:n sitoutumista keskeisiin arvoihinsa, eivät aina ole edistäneet myönteisellä tavalla edellytyksiä EU:n ja sen kumppanimaiden tasapainoisille suhteille. Ne eivät monissa tapauksissa ole myöskään auttaneet tarjoamaan kannustimia uudistuksiin EU:n naapurustossa. Voidaan siis todeta, että joustavampi lähestymistapa sekä helpottaisi Euroopan naapuruuspolitiikan tehokkaampaa täytäntöönpanoa että edistäisi viime kädessä EU:n perustavaa laatua olevia periaatteita Euroopan naapuruuspolitiikan kumppanimaiden parissa.

| 16. | katsoo, että Euroopan naapuruuspolitiikan tehostamiseksi sovellettu lähestymistapa olisi räätälöitävä kunkin kumppanimaan erityisluonteen mukaisesti. Kaikki kumppanimaat ovat erilaisia ja niitä olisi kohdeltava sen mukaisesti, esimerkiksi soveltamalla eriyttämisperiaatetta. EU:n yleisiä periaatteita rikkomatta Euroopan uudessa naapuruuspolitiikassa tarvitaan tiettyä joustavuutta sen täytäntöönpanon hyötyjen lisäämiseksi. Jokaiselle kumppanimaalle olisi tarjottava mahdollisuutta kehittää suhteitaan EU:hun omalla tavallaan, omien tarpeidensa ja valmiuksiensa mukaisesti. Tämä ei merkitse kaksoisstandardeja, eikä se tee tyhjäksi Euroopan naapuruuspolitiikan yhtenäistä luonnetta, jonka avulla EU on onnistunut soveltamaan johdonmukaista lähestymistapaa kaikkiin kumppanimaihin. Tätä EU:n naapuruussuhteiden vaihtelevan mallin lähestymistapaa olisi sovellettava syrjäisimpien alueiden tapauksessa, jotta voidaan taata tehokas yhteistyö kyseisten alueiden ja niiden naapuruston välillä. |
| --- | --- |

16.

katsoo, että Euroopan naapuruuspolitiikan tehostamiseksi sovellettu lähestymistapa olisi räätälöitävä kunkin kumppanimaan erityisluonteen mukaisesti. Kaikki kumppanimaat ovat erilaisia ja niitä olisi kohdeltava sen mukaisesti, esimerkiksi soveltamalla eriyttämisperiaatetta. EU:n yleisiä periaatteita rikkomatta Euroopan uudessa naapuruuspolitiikassa tarvitaan tiettyä joustavuutta sen täytäntöönpanon hyötyjen lisäämiseksi. Jokaiselle kumppanimaalle olisi tarjottava mahdollisuutta kehittää suhteitaan EU:hun omalla tavallaan, omien tarpeidensa ja valmiuksiensa mukaisesti. Tämä ei merkitse kaksoisstandardeja, eikä se tee tyhjäksi Euroopan naapuruuspolitiikan yhtenäistä luonnetta, jonka avulla EU on onnistunut soveltamaan johdonmukaista lähestymistapaa kaikkiin kumppanimaihin. Tätä EU:n naapuruussuhteiden vaihtelevan mallin lähestymistapaa olisi sovellettava syrjäisimpien alueiden tapauksessa, jotta voidaan taata tehokas yhteistyö kyseisten alueiden ja niiden naapuruston välillä.

| 17. | suosittaa, että analysoidaan systemaattisesti EU:n viisumipolitiikkaa, jonka tulisi helpottaa Euroopan naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvien maiden kansalaisten viisuminsaantia ottaen samalla huomioon kunkin maan yksilöllinen tilanne. Joustava eurooppalainen viisumipolitiikka helpottaa vuoropuhelua yhteiskuntien välillä ja luo pohjan vankkojen kumppanisiteiden solmimiselle ja yhteistyön edistämiselle eri tasoilla ja eri aloilla. |
| --- | --- |

17.

suosittaa, että analysoidaan systemaattisesti EU:n viisumipolitiikkaa, jonka tulisi helpottaa Euroopan naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvien maiden kansalaisten viisuminsaantia ottaen samalla huomioon kunkin maan yksilöllinen tilanne. Joustava eurooppalainen viisumipolitiikka helpottaa vuoropuhelua yhteiskuntien välillä ja luo pohjan vankkojen kumppanisiteiden solmimiselle ja yhteistyön edistämiselle eri tasoilla ja eri aloilla.

| 18. | pitää tervetulleena ajatusta, jonka mukaan tehokkuuden lisäämiseksi toimintasuunnitelmissa määritellyissä yhteistyöaloissa tulisi keskittyä niihin, joilla yhteinen etu on vahvin. |
| --- | --- |

18.

pitää tervetulleena ajatusta, jonka mukaan tehokkuuden lisäämiseksi toimintasuunnitelmissa määritellyissä yhteistyöaloissa tulisi keskittyä niihin, joilla yhteinen etu on vahvin.

Tavoitteet ja yhteistyöalat

| 19. | katsoo, että Euroopan uudessa naapuruuspolitiikassa olisi asetettava erityisiä tavoitteita ja tarjottava kumppaneille politiikan täytäntöönpanon selkeät määräajat. Euroopan uudella naapuruuspolitiikalla on vähän, jos ollenkaan vaikutusta, jos eri sidosryhmille ei seuraa konkreettisia hyötyjä tai jos hyödyt todennäköisesti ilmenevät vasta kaukana tulevaisuudessa. |
| --- | --- |

19.

katsoo, että Euroopan uudessa naapuruuspolitiikassa olisi asetettava erityisiä tavoitteita ja tarjottava kumppaneille politiikan täytäntöönpanon selkeät määräajat. Euroopan uudella naapuruuspolitiikalla on vähän, jos ollenkaan vaikutusta, jos eri sidosryhmille ei seuraa konkreettisia hyötyjä tai jos hyödyt todennäköisesti ilmenevät vasta kaukana tulevaisuudessa.

| 20. | katsoo, että läheisellä yhteistyöllä energia-asioissa on merkittävä osa EU:n suhteissa sen naapureihin. Monet naapuruuspolitiikan kumppanimaat ovat EU:n jäsenvaltioille merkittäviä energiantoimittajia. Tätä yhteistyötä olisi vakiinnutettava ja rohkaistava edelleen kaikkien osapuolten vastavuoroisten etujen edistämiseksi. |
| --- | --- |

20.

katsoo, että läheisellä yhteistyöllä energia-asioissa on merkittävä osa EU:n suhteissa sen naapureihin. Monet naapuruuspolitiikan kumppanimaat ovat EU:n jäsenvaltioille merkittäviä energiantoimittajia. Tätä yhteistyötä olisi vakiinnutettava ja rohkaistava edelleen kaikkien osapuolten vastavuoroisten etujen edistämiseksi.

| 21. | katsoo, että liikenneyhteyksien parantaminen kyseisten maiden välillä ja EU:n kanssa voisi edistää koko alueen taloudellista kehitystä. |
| --- | --- |

21.

katsoo, että liikenneyhteyksien parantaminen kyseisten maiden välillä ja EU:n kanssa voisi edistää koko alueen taloudellista kehitystä.

| 22. | katsoo, että riippumattomien kansalaisyhteiskuntarakenteiden kehittämisen ja tukemisen tulisi olla keskeinen osa Euroopan naapuruuspolitiikkaa. Yhteistyö itäisen kumppanuuden kansalaisyhteiskuntafoorumin tai eurooppalaisen demokratiarahaston kaltaisten kumppaneiden kanssa tarjoaa tärkeitä välineitä, joiden avulla voidaan tulevaisuudessa tukea myös demokraattisia kansalaisyhteiskuntavoimia paikallis- ja aluetasolla. |
| --- | --- |

22.

katsoo, että riippumattomien kansalaisyhteiskuntarakenteiden kehittämisen ja tukemisen tulisi olla keskeinen osa Euroopan naapuruuspolitiikkaa. Yhteistyö itäisen kumppanuuden kansalaisyhteiskuntafoorumin tai eurooppalaisen demokratiarahaston kaltaisten kumppaneiden kanssa tarjoaa tärkeitä välineitä, joiden avulla voidaan tulevaisuudessa tukea myös demokraattisia kansalaisyhteiskuntavoimia paikallis- ja aluetasolla.

| 23. | katsoo, että merkittävä Euroopan naapuruuspolitiikan ala on EU:n ja sen naapurimaiden maahanmuuttoasioissa toteuttamien toimenpiteiden tiivis koordinointi. Organisoidusti toteutuessaan ja nuoria sukupolvia kannustavana niin opiskelijoiden kuin työntekijöiden ja virkamiestenkin liikkuvuudella EU:n ulkopuolisista valtioista EU:n jäsenvaltioihin on myönteisiä vaikutuksia sekä koulutuksen ja kulttuurivaihdon kaltaisilla aloilla että julkishallinnossa. Toisaalta laittomat siirtolaisvirrat, jotka ovat viime aikoina kasvaneet nopeasti, aiheuttavat uusia haasteita ja mahdollisuuksia, joita on hallinnoitava asianmukaisesti. |
| --- | --- |

23.

katsoo, että merkittävä Euroopan naapuruuspolitiikan ala on EU:n ja sen naapurimaiden maahanmuuttoasioissa toteuttamien toimenpiteiden tiivis koordinointi. Organisoidusti toteutuessaan ja nuoria sukupolvia kannustavana niin opiskelijoiden kuin työntekijöiden ja virkamiestenkin liikkuvuudella EU:n ulkopuolisista valtioista EU:n jäsenvaltioihin on myönteisiä vaikutuksia sekä koulutuksen ja kulttuurivaihdon kaltaisilla aloilla että julkishallinnossa. Toisaalta laittomat siirtolaisvirrat, jotka ovat viime aikoina kasvaneet nopeasti, aiheuttavat uusia haasteita ja mahdollisuuksia, joita on hallinnoitava asianmukaisesti.

| 24. | pitää erittäin tärkeänä lisätä nuorten osallisuutta ja naisten vaikutusmahdollisuuksia, jotka ovat avaintekijöitä näiden maiden kehitystä ajatellen. |
| --- | --- |

24.

pitää erittäin tärkeänä lisätä nuorten osallisuutta ja naisten vaikutusmahdollisuuksia, jotka ovat avaintekijöitä näiden maiden kehitystä ajatellen.

| 25. | toteaa, että EU:n yhteistyö naapuriensa kanssa turvallisuusalalla on äärimmäisen tärkeää. Voimien yhdistäminen terrorismin ja muiden epäsymmetristen uhkien torjumiseksi on ratkaisevan tärkeää vastavuoroisen luottamuksen vahvistamiseksi sekä rauhan ja vakauden ympäristön luomiseksi. |
| --- | --- |

25.

toteaa, että EU:n yhteistyö naapuriensa kanssa turvallisuusalalla on äärimmäisen tärkeää. Voimien yhdistäminen terrorismin ja muiden epäsymmetristen uhkien torjumiseksi on ratkaisevan tärkeää vastavuoroisen luottamuksen vahvistamiseksi sekä rauhan ja vakauden ympäristön luomiseksi.

| 26. | pitää avoimesti toimivaan ja enemmän tai vähemmän piilossa tapahtuvalta korruptiolta suojattuun järjestelmään tähtäävää julkishallinnon uudistusta erittäin merkittävänä osana paikallis- ja alueviranomaisten ja Euroopan naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvien kumppanien välistä yhteistyötä. |
| --- | --- |

26.

pitää avoimesti toimivaan ja enemmän tai vähemmän piilossa tapahtuvalta korruptiolta suojattuun järjestelmään tähtäävää julkishallinnon uudistusta erittäin merkittävänä osana paikallis- ja alueviranomaisten ja Euroopan naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvien kumppanien välistä yhteistyötä.

| 27. | katsoo, että edellä mainituilla aloilla, joilla EU tekee yhteistyötä naapurimaidensa kanssa, on vahvistettava EU:n arkaluonteisilla itäisillä ja eteläisillä rajoilla sijaitsevien EU:n jäsenvaltioiden raja-alueiden erityistä roolia, ja suosittaa, että niille myönnetään erityistä tukea Euroopan naapuruuspolitiikan puitteissa. |
| --- | --- |

27.

katsoo, että edellä mainituilla aloilla, joilla EU tekee yhteistyötä naapurimaidensa kanssa, on vahvistettava EU:n arkaluonteisilla itäisillä ja eteläisillä rajoilla sijaitsevien EU:n jäsenvaltioiden raja-alueiden erityistä roolia, ja suosittaa, että niille myönnetään erityistä tukea Euroopan naapuruuspolitiikan puitteissa.

| 28. | korostaa, että Euroopan naapuruuspolitiikan tärkeänä tehtävänä on tukea demokraattisia prosesseja, ihmisoikeuksien ja kansalaisoikeuksien kunnioittamista, oikeusvaltiota sekä institutionaalisia ja taloudellisia muutosprosesseja eri maissa. Komitea on erittäin tyytyväinen tukeen, jota EU:n alueet ovat tähän asti antaneet Euroopan naapuruuspolitiikan piiriin kuuluville maille, ja kannustaa lisätoimiin tällä alalla. |
| --- | --- |

28.

korostaa, että Euroopan naapuruuspolitiikan tärkeänä tehtävänä on tukea demokraattisia prosesseja, ihmisoikeuksien ja kansalaisoikeuksien kunnioittamista, oikeusvaltiota sekä institutionaalisia ja taloudellisia muutosprosesseja eri maissa. Komitea on erittäin tyytyväinen tukeen, jota EU:n alueet ovat tähän asti antaneet Euroopan naapuruuspolitiikan piiriin kuuluville maille, ja kannustaa lisätoimiin tällä alalla.

Euroopan naapuruuspolitiikan alueellinen ulottuvuus

| 29. | katsoo, että Euroopan naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvissa kumppanimaissa käynnissä oleva perustuslaki- ja julkishallintouudistusten prosessi voi tehdä tietä asteittaiselle demokratiakehitykselle, joka perustuu demokraattiset periaatteet, standardit ja arvot tunnustavalle lainsäädäntökehykselle. Prosessin olisi johdettava hajauttamiseen, jotta voidaan taata paikallisiin haasteisiin ja erityisoloihin vastaava tehokas ja asianmukainen hallinto toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Komitea pitää näin ollen erittäin tärkeänä, että Euroopan naapuruuspolitiikan avulla tuetaan aktiivisesti hallinnon hajauttamisprosessia ja että tätä politiikkaa hyödynnetään tarkoituksenmukaisesti uudistusprosessin edistämisessä. |
| --- | --- |

29.

katsoo, että Euroopan naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvissa kumppanimaissa käynnissä oleva perustuslaki- ja julkishallintouudistusten prosessi voi tehdä tietä asteittaiselle demokratiakehitykselle, joka perustuu demokraattiset periaatteet, standardit ja arvot tunnustavalle lainsäädäntökehykselle. Prosessin olisi johdettava hajauttamiseen, jotta voidaan taata paikallisiin haasteisiin ja erityisoloihin vastaava tehokas ja asianmukainen hallinto toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Komitea pitää näin ollen erittäin tärkeänä, että Euroopan naapuruuspolitiikan avulla tuetaan aktiivisesti hallinnon hajauttamisprosessia ja että tätä politiikkaa hyödynnetään tarkoituksenmukaisesti uudistusprosessin edistämisessä.

| 30. | katsoo, että tätä varten olisi hyödyllistä toteuttaa yksityiskohtainen arviointi koheesiopolitiikan menetelmien, käsitteiden ja välineiden Euroopan uuteen naapuruuspolitiikkaan sisällyttämisen toteutettavuudesta ja Välimeren kumppanimaiden sisällyttämisestä asteittain unionin rakennepolitiikkaan ja ohjelmiin itäisen kumppanuuden piiriin kuuluvissa maissa toteutettujen toimien esimerkkiä seuraten. Esimerkiksi sellaisten aloitteiden kuin Välimeren alueen valtioille suunnatun AMICIn (eteläisen Välimeren alueen investointien koordinointialoite) ja itäisille kumppanimaille suunnatun kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimuksen (Covenant of Mayors – East) vahvistamisella edistetään varmasti myönteisellä tavalla kehitys- ja investointiyhteistyötä, joten on tärkeää tehdä niistä ensisijaisia aloitteita. |
| --- | --- |

30.

katsoo, että tätä varten olisi hyödyllistä toteuttaa yksityiskohtainen arviointi koheesiopolitiikan menetelmien, käsitteiden ja välineiden Euroopan uuteen naapuruuspolitiikkaan sisällyttämisen toteutettavuudesta ja Välimeren kumppanimaiden sisällyttämisestä asteittain unionin rakennepolitiikkaan ja ohjelmiin itäisen kumppanuuden piiriin kuuluvissa maissa toteutettujen toimien esimerkkiä seuraten. Esimerkiksi sellaisten aloitteiden kuin Välimeren alueen valtioille suunnatun AMICIn (eteläisen Välimeren alueen investointien koordinointialoite) ja itäisille kumppanimaille suunnatun kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimuksen (Covenant of Mayors – East) vahvistamisella edistetään varmasti myönteisellä tavalla kehitys- ja investointiyhteistyötä, joten on tärkeää tehdä niistä ensisijaisia aloitteita.

| 31. | toteaa, että koheesiopolitiikan täydentämiseksi olisi yhtä lailla hyödyllistä soveltaa Välimeren altaan alueeseen makroalueellista lähestymistapaa, jota EU on menestyksekkäästi pannut täytäntöön muilla maantieteellisillä alueilla, kuten Itämeren ja Tonavan makroalueilla, tai jota se panee täytäntöön Adrian- ja Joonianmeren alueella. Lähestymistapa voitaisiin ottaa käyttöön vaiheittain kolmella erillisellä Välimeren altaan makroalueella siten, että se käsittäisi Adrian- ja Joonianmeren strategian, läntisen Välimeren strategian ja itäisen Välimeren strategian. Vaihtoehtoinen lähestymistapa olisi rohkaista koko alueen valtioita ja alueita asteittain osallistumaan yhteen kasvavaan makroalueeseen. Tällä lähestymistavalla vältettäisiin alueiden pirstoutuminen osa-alueisiin. Tällaisen hankkeen koordinointi voitaisiin osoittaa Välimeren alueella toimiville eurooppalaisille alueellisen yhteistyön yhtymille, sillä ne ovat paras käytettävissä oleva resurssi, jonka avulla voidaan taata vakaa ja pitkäjänteinen yhteistyö EU:n ja sen ulkopuolisten maiden paikallis- ja alueviranomaisten välillä. |
| --- | --- |

31.

toteaa, että koheesiopolitiikan täydentämiseksi olisi yhtä lailla hyödyllistä soveltaa Välimeren altaan alueeseen makroalueellista lähestymistapaa, jota EU on menestyksekkäästi pannut täytäntöön muilla maantieteellisillä alueilla, kuten Itämeren ja Tonavan makroalueilla, tai jota se panee täytäntöön Adrian- ja Joonianmeren alueella. Lähestymistapa voitaisiin ottaa käyttöön vaiheittain kolmella erillisellä Välimeren altaan makroalueella siten, että se käsittäisi Adrian- ja Joonianmeren strategian, läntisen Välimeren strategian ja itäisen Välimeren strategian. Vaihtoehtoinen lähestymistapa olisi rohkaista koko alueen valtioita ja alueita asteittain osallistumaan yhteen kasvavaan makroalueeseen. Tällä lähestymistavalla vältettäisiin alueiden pirstoutuminen osa-alueisiin. Tällaisen hankkeen koordinointi voitaisiin osoittaa Välimeren alueella toimiville eurooppalaisille alueellisen yhteistyön yhtymille, sillä ne ovat paras käytettävissä oleva resurssi, jonka avulla voidaan taata vakaa ja pitkäjänteinen yhteistyö EU:n ja sen ulkopuolisten maiden paikallis- ja alueviranomaisten välillä.

| 32. | katsoo, että sillä voisi olla ja olisi oltava ratkaiseva asema tiettyjen Venäjää ja Turkkia koskevien alueellisten aloitteiden osalta. Komitean haasteena olisi vaatia konkreettisia tuloksia kansalaisten nähtäväksi. Venäjän ja Turkin käytännön hankekohtainen osallistuminen rajat ylittävään yhteistyöhön olisi merkittävä panos Euroopan naapuruuspolitiikalle. Tässä mielessä myös paikallis- ja alueviranomaiset voitaisiin ottaa mukaan Mustanmeren synergia-aloitteen tarkistuksen toteuttamiseen. |
| --- | --- |

32.

katsoo, että sillä voisi olla ja olisi oltava ratkaiseva asema tiettyjen Venäjää ja Turkkia koskevien alueellisten aloitteiden osalta. Komitean haasteena olisi vaatia konkreettisia tuloksia kansalaisten nähtäväksi. Venäjän ja Turkin käytännön hankekohtainen osallistuminen rajat ylittävään yhteistyöhön olisi merkittävä panos Euroopan naapuruuspolitiikalle. Tässä mielessä myös paikallis- ja alueviranomaiset voitaisiin ottaa mukaan Mustanmeren synergia-aloitteen tarkistuksen toteuttamiseen.

| 33. | on täysin vakuuttunut siitä, että paikallisen rajaliikenteen mekanismi, joka on otettu käyttöön Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1931/2006, on ollut tehokas väline EU:n ja sen naapurimaiden välisen yhteistyön kehittämiseen ja edistää asetettujen tavoitteiden saavuttamista eli muun muassa kumppanimaiden taloudellista, sosiaalista ja yhteiskunnallista lähentymistä. Tämän perusteella paikallisen rajaliikenteen mekanismia tulee jatkossa hyödyntää laajemmin Euroopan naapuruuspolitiikan tavoitteiden saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

33.

on täysin vakuuttunut siitä, että paikallisen rajaliikenteen mekanismi, joka on otettu käyttöön Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1931/2006, on ollut tehokas väline EU:n ja sen naapurimaiden välisen yhteistyön kehittämiseen ja edistää asetettujen tavoitteiden saavuttamista eli muun muassa kumppanimaiden taloudellista, sosiaalista ja yhteiskunnallista lähentymistä. Tämän perusteella paikallisen rajaliikenteen mekanismia tulee jatkossa hyödyntää laajemmin Euroopan naapuruuspolitiikan tavoitteiden saavuttamiseksi.

| 34. | painottaa, että monia haasteita, joita EU ja sen naapurit kohtaavat, ei voida tarkastella ottamatta huomioon naapurien naapureita tai joissain tapauksissa tekemättä näiden kanssa yhteistyötä. EU:n suhteet Euroopan naapuruuspolitiikan kumppanimaiden kanssa eivät kuitenkaan saa vaikuttaa kielteisesti näiden maiden suhteisiin naapureidensa kanssa. |
| --- | --- |

34.

painottaa, että monia haasteita, joita EU ja sen naapurit kohtaavat, ei voida tarkastella ottamatta huomioon naapurien naapureita tai joissain tapauksissa tekemättä näiden kanssa yhteistyötä. EU:n suhteet Euroopan naapuruuspolitiikan kumppanimaiden kanssa eivät kuitenkaan saa vaikuttaa kielteisesti näiden maiden suhteisiin naapureidensa kanssa.

Paikallis- ja alueviranomaisten asema

| 35. | on yllättynyt siitä, ettei asiakirjassa (4) viitata lainkaan kaupunkien ja alueiden rooliin naapuruuspolitiikassa. |
| --- | --- |

35.

on yllättynyt siitä, ettei asiakirjassa (4) viitata lainkaan kaupunkien ja alueiden rooliin naapuruuspolitiikassa.

| 36. | painottaa, että paikallis- ja alueviranomaiset ovat ratkaisevan tärkeässä asemassa Euroopan naapuruuspolitiikan menestyksen kannalta. Tämä koskee etenkin raja-alueita, joiden rooli on tunnustettava. Hajauttamisen ja paikallisen ja alueellisen ulottuvuuden käsitteiden sisällyttäminen Euroopan uuteen naapuruuspolitiikkaan tekee siitä entistä houkuttelevamman ja lisää sen tehokkuutta. |
| --- | --- |

36.

painottaa, että paikallis- ja alueviranomaiset ovat ratkaisevan tärkeässä asemassa Euroopan naapuruuspolitiikan menestyksen kannalta. Tämä koskee etenkin raja-alueita, joiden rooli on tunnustettava. Hajauttamisen ja paikallisen ja alueellisen ulottuvuuden käsitteiden sisällyttäminen Euroopan uuteen naapuruuspolitiikkaan tekee siitä entistä houkuttelevamman ja lisää sen tehokkuutta.

| 37. | painottaa, että on vahvistettava paikallis- ja alueviranomaisten asemaa Euroopan eteläisen ja itäisen naapuruuspolitiikan kahdenvälisen osatekijän yhteydessä kehitetyissä toimintasuunnitelmissa, jotta voidaan edistää tuen jakautumista näissä kansallisissa toimintasuunnitelmissa sekä alakohtaisen että alueellisen lähestymistavan perusteella. |
| --- | --- |

37.

painottaa, että on vahvistettava paikallis- ja alueviranomaisten asemaa Euroopan eteläisen ja itäisen naapuruuspolitiikan kahdenvälisen osatekijän yhteydessä kehitetyissä toimintasuunnitelmissa, jotta voidaan edistää tuen jakautumista näissä kansallisissa toimintasuunnitelmissa sekä alakohtaisen että alueellisen lähestymistavan perusteella.

| 38. | katsoo, että Euroopan naapuruuspolitiikan alueellisia ohjelmia ja alueellista yhteistyötä olisi vahvistettava ja että paikallis- ja alueviranomaisille olisi tarjottava tosiasiallisia mahdollisuuksia panna täytäntöön ARLEMin ja CORLEAPin kanssa määritettyjä ohjelmia ja ensisijaisia tavoitteita sekä mahdollisuus osallistua niiden suunnitteluun ja hallinnointiin. |
| --- | --- |

38.

katsoo, että Euroopan naapuruuspolitiikan alueellisia ohjelmia ja alueellista yhteistyötä olisi vahvistettava ja että paikallis- ja alueviranomaisille olisi tarjottava tosiasiallisia mahdollisuuksia panna täytäntöön ARLEMin ja CORLEAPin kanssa määritettyjä ohjelmia ja ensisijaisia tavoitteita sekä mahdollisuus osallistua niiden suunnitteluun ja hallinnointiin.

| 39. | pitää myönteisenä (Riiassa 21. ja 22. toukokuuta 2015 pidetyn) itäisen kumppanuuden huippukokouksen antamaan yhteiseen julkilausumaan sisältyvää viittausta CORLEAPin paikallis- ja aluetasolla toteuttamiin toimiin sekä julkilausumassa Euroopan komissiolle esitettyä kehotusta varmistaa, että paikallis- ja alueviranomaiset saavat tarkoituksenmukaista ja kohdennettua tukea, jotta niiden olisi helpompi saavuttaa osaltaan itäisen kumppanuuden tavoitteet. |
| --- | --- |

39.

pitää myönteisenä (Riiassa 21. ja 22. toukokuuta 2015 pidetyn) itäisen kumppanuuden huippukokouksen antamaan yhteiseen julkilausumaan sisältyvää viittausta CORLEAPin paikallis- ja aluetasolla toteuttamiin toimiin sekä julkilausumassa Euroopan komissiolle esitettyä kehotusta varmistaa, että paikallis- ja alueviranomaiset saavat tarkoituksenmukaista ja kohdennettua tukea, jotta niiden olisi helpompi saavuttaa osaltaan itäisen kumppanuuden tavoitteet.

| 40. | toteaa, että EU:n naapurimaissa paikallis- ja alueviranomaiset eivät pääsääntöisesti ole keskeisessä asemassa paikallisessa päätöksenteossa tai palvelujen tarjonnassa, eikä niillä ole merkittävää itsemääräämisoikeutta suhteessa keskushallinnon elimiin. Nämä paikallis- ja alueviranomaiset kuitenkin tarjoavat keskushallinnon toimintaan lisää osaamista, resursseja ja asiantuntemusta. Viranomaiset voivat toimia muutoksen käynnistäjinä ja konfliktien ehkäisijöinä, edistää hajauttamista ja lisätä luottamusta ulkosuhteisiin. Tältä osin olisi keskitettävä pyrkimykset tiettyyn määrään aihepiirejä, joilla on todellista käytännön merkitystä kaupungeille ja alueille koko naapurialueella. Sen jälkeen tulisi keskittyä keinoihin kehittää viranomaisten kanssa käytännön aloitteita näiden aihepiirien asioiden edistämiseksi. |
| --- | --- |

40.

toteaa, että EU:n naapurimaissa paikallis- ja alueviranomaiset eivät pääsääntöisesti ole keskeisessä asemassa paikallisessa päätöksenteossa tai palvelujen tarjonnassa, eikä niillä ole merkittävää itsemääräämisoikeutta suhteessa keskushallinnon elimiin. Nämä paikallis- ja alueviranomaiset kuitenkin tarjoavat keskushallinnon toimintaan lisää osaamista, resursseja ja asiantuntemusta. Viranomaiset voivat toimia muutoksen käynnistäjinä ja konfliktien ehkäisijöinä, edistää hajauttamista ja lisätä luottamusta ulkosuhteisiin. Tältä osin olisi keskitettävä pyrkimykset tiettyyn määrään aihepiirejä, joilla on todellista käytännön merkitystä kaupungeille ja alueille koko naapurialueella. Sen jälkeen tulisi keskittyä keinoihin kehittää viranomaisten kanssa käytännön aloitteita näiden aihepiirien asioiden edistämiseksi.

Alueiden komitean asema

| 41. | painottaa, että poliittisena toimielimenä alueiden komitean olisi helpotettava ja edistettävä luottamuksen lisäämistä ja matalan profiilin yhteistyötä ruohonjuuritasolla sellaisten poliitikkojen kanssa, jotka jakavat eurooppalaiset arvot sekä kunnioittavat sananvapautta ja oikeusvaltioperiaatetta. Tämä pätee sekä idässä että etelässä. |
| --- | --- |

41.

painottaa, että poliittisena toimielimenä alueiden komitean olisi helpotettava ja edistettävä luottamuksen lisäämistä ja matalan profiilin yhteistyötä ruohonjuuritasolla sellaisten poliitikkojen kanssa, jotka jakavat eurooppalaiset arvot sekä kunnioittavat sananvapautta ja oikeusvaltioperiaatetta. Tämä pätee sekä idässä että etelässä.

| 42. | katsoo, että tätä taustaa vasten olisi pyrittävä luomaan yhteyksiä ja ystävyyskaupunkisuhteita niiden kaupunkien ja alueiden kanssa, joiden edustajat osallistuvat ARLEMiin ja tulevaisuudessa CORLEAPiin. Euroopan komission kannattaisi myös tehdä yhteistyötä ARLEMin ja CORLEAPin kanssa ja tukea niiden toimintaa, ainakin rahoituksen osalta. Tätä varten alueiden komitea suosittelee ystävyyskaupunkitoiminnan ja TAIEX-hankkeiden (teknisen avun ja tiedonvaihdon ohjelma) laajentamista EU:n ja Euroopan naapuruuspolitiikan kumppanimaiden paikallis- ja alueviranomaisten välillä. Tällä on hyvin suuri merkitys hallinnon parantamisen kannalta kumppanimaissa, ja se on myös hyvä tapa tähdentää EU:n monitasoisten hallintorakenteiden merkitystä kumppanimaissa. Komitea painottaa, että paikallisviranomaisten institutionaalinen vahvistaminen on tärkeää, ja toistaa kehotuksensa Euroopan komissiolle, että se laajentaisi paikallishallinnon välineen soveltamista myös kumppanimaiden paikallishallintoon. |
| --- | --- |

42.

katsoo, että tätä taustaa vasten olisi pyrittävä luomaan yhteyksiä ja ystävyyskaupunkisuhteita niiden kaupunkien ja alueiden kanssa, joiden edustajat osallistuvat ARLEMiin ja tulevaisuudessa CORLEAPiin. Euroopan komission kannattaisi myös tehdä yhteistyötä ARLEMin ja CORLEAPin kanssa ja tukea niiden toimintaa, ainakin rahoituksen osalta. Tätä varten alueiden komitea suosittelee ystävyyskaupunkitoiminnan ja TAIEX-hankkeiden (teknisen avun ja tiedonvaihdon ohjelma) laajentamista EU:n ja Euroopan naapuruuspolitiikan kumppanimaiden paikallis- ja alueviranomaisten välillä. Tällä on hyvin suuri merkitys hallinnon parantamisen kannalta kumppanimaissa, ja se on myös hyvä tapa tähdentää EU:n monitasoisten hallintorakenteiden merkitystä kumppanimaissa. Komitea painottaa, että paikallisviranomaisten institutionaalinen vahvistaminen on tärkeää, ja toistaa kehotuksensa Euroopan komissiolle, että se laajentaisi paikallishallinnon välineen soveltamista myös kumppanimaiden paikallishallintoon.

| 43. | korostaa, että on kiinnitettävä erityistä huomiota kumppanimaiden hallitusten hallintovalmiuksien parantamiseen painottaen erityisesti paikallista ja alueellista ulottuvuutta. Alueiden komitea, sen jäsenet ja yhteistyötä tekevät viranomaiset sekä kansalliset järjestöt ovat valmiita osallistumaan Euroopan komission ja jäsenvaltioiden ehdottamaan institutionaalisten rakenteiden kokonaisvaltaiseen kehittämisohjelmaan auttaakseen kehittämään kumppanimaiden paikallisia ja alueellisia hallintovalmiuksia. |
| --- | --- |

43.

korostaa, että on kiinnitettävä erityistä huomiota kumppanimaiden hallitusten hallintovalmiuksien parantamiseen painottaen erityisesti paikallista ja alueellista ulottuvuutta. Alueiden komitea, sen jäsenet ja yhteistyötä tekevät viranomaiset sekä kansalliset järjestöt ovat valmiita osallistumaan Euroopan komission ja jäsenvaltioiden ehdottamaan institutionaalisten rakenteiden kokonaisvaltaiseen kehittämisohjelmaan auttaakseen kehittämään kumppanimaiden paikallisia ja alueellisia hallintovalmiuksia.

| 44. | katsoo, että EU:n pyrkimyksiin tukea kestävien poliittisten ja hallinnollisten rakenteiden luomista olisi sisällyttävä tuki paikallisten instituutioiden kehittämiselle tarjoamalla tehokasta teknistä tukea ja koulutusta paikallis- ja aluehallinnolle, etenkin nuorille sukupolville, jotta nykyisiä ja tulevia rahoitusvälineitä hyödynnettäisiin tehokkaasti sosiaalisen, taloudellisen ja alueellinen kehityksen edistämiseen. |
| --- | --- |

44.

katsoo, että EU:n pyrkimyksiin tukea kestävien poliittisten ja hallinnollisten rakenteiden luomista olisi sisällyttävä tuki paikallisten instituutioiden kehittämiselle tarjoamalla tehokasta teknistä tukea ja koulutusta paikallis- ja aluehallinnolle, etenkin nuorille sukupolville, jotta nykyisiä ja tulevia rahoitusvälineitä hyödynnettäisiin tehokkaasti sosiaalisen, taloudellisen ja alueellinen kehityksen edistämiseen.

| 45. | ehdottaa käytännön toimenpiteenä, että Euroopan ulkosuhdehallinto lisää yhteistyötoimia Euroopan naapuruuspolitiikan kumppanimaissa sijaitsevien EU:n edustustojen sekä EU:ssa ja kumppanimaissa jo toimivien ja tulevaisuudessa perustettavien julkishallinnollisten rakenteiden – kuten kansallisten yhteyspisteiden ja rajat ylittävän yhteistyön ohjelmia hoitavien paikallisten toimistojen – välillä. Viimeksi mainittujen kokemusta olisi optimoitava ja laajennettava. Tiiviimpi yhteistyö helpottaa tiedon jakamista EU:n ja Euroopan naapuruuspolitiikan kumppanimaiden alueellisille järjestöille ja paikallis- ja alueviranomaisille yhtäältä Euroopan naapuruuspolitiikan roolista ja toiminnasta ja toisaalta rahoitusmahdollisuuksista. Toimiin osallistuvat voivat myös auttaa alueiden komitean tärkeiden viestien välittämisessä asiaankuuluville osapuolille naapuruuspolitiikan kumppanimaissa. |
| --- | --- |

45.

ehdottaa käytännön toimenpiteenä, että Euroopan ulkosuhdehallinto lisää yhteistyötoimia Euroopan naapuruuspolitiikan kumppanimaissa sijaitsevien EU:n edustustojen sekä EU:ssa ja kumppanimaissa jo toimivien ja tulevaisuudessa perustettavien julkishallinnollisten rakenteiden – kuten kansallisten yhteyspisteiden ja rajat ylittävän yhteistyön ohjelmia hoitavien paikallisten toimistojen – välillä. Viimeksi mainittujen kokemusta olisi optimoitava ja laajennettava. Tiiviimpi yhteistyö helpottaa tiedon jakamista EU:n ja Euroopan naapuruuspolitiikan kumppanimaiden alueellisille järjestöille ja paikallis- ja alueviranomaisille yhtäältä Euroopan naapuruuspolitiikan roolista ja toiminnasta ja toisaalta rahoitusmahdollisuuksista. Toimiin osallistuvat voivat myös auttaa alueiden komitean tärkeiden viestien välittämisessä asiaankuuluville osapuolille naapuruuspolitiikan kumppanimaissa.

| 46. | painottaa lopuksi, että alueiden komitealla on myös tärkeä poliittinen tehtävä kumppanimaiden paikallisten ja alueellisten vaalien tarkkailijana. Alueiden komitea on unionin ainoa elin, joka tarkkailee säännöllisesti paikallisia ja alueellisia vaaleja. Alueiden komitealla on näin ollen oltava entistä vahvempi asema Euroopan uudessa naapuruuspolitiikassa niiden demokratian periaatteiden edistämiseksi, jotka ovat yhteisten eurooppalaisten arvojen kulmakiviä. |
| --- | --- |

46.

painottaa lopuksi, että alueiden komitealla on myös tärkeä poliittinen tehtävä kumppanimaiden paikallisten ja alueellisten vaalien tarkkailijana. Alueiden komitea on unionin ainoa elin, joka tarkkailee säännöllisesti paikallisia ja alueellisia vaaleja. Alueiden komitealla on näin ollen oltava entistä vahvempi asema Euroopan uudessa naapuruuspolitiikassa niiden demokratian periaatteiden edistämiseksi, jotka ovat yhteisten eurooppalaisten arvojen kulmakiviä.

Bryssel 9. heinäkuuta 2015

Alueiden komitean puheenjohtaja

Markku MARKKULA

---

(1)  COM(2003) 104 final, 11.3.2003.

1

(2)  Algeria, Egypti, Israel, Jordania, Libanon, Libya, Marokko, Palestiina, Syyria, Tunisia.

2

(3)  Armenia, Azerbaidžan, Valko-Venäjä, Georgia, Moldova, Ukraina.

3

(4)  Yhteinen kuulemisasiakirja ”Kohti uutta Euroopan naapuruuspolitiikkaa”, JOIN(2015) 6 final.

4

---

| 22.9.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 313/31 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 313/31

---

Euroopan alueiden komitean lausunto — Kumppanuussopimuksia ja toimenpideohjelmia koskevien neuvottelujen tulokset

(2015/C 313/08)

| Esittelijä: | Ivan ŽAGAR (Slovenia, EPP)
  Slovenska Bistrican pormestari |
| --- | --- |

Esittelijä:

Ivan ŽAGAR (Slovenia, EPP)

Slovenska Bistrican pormestari

POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

Yleisarvio ja lausunnon tavoitteet

| 1. | painottaa, että lausunnon tavoitteena on arvioida tehtyjä kumppanuussopimuksia ja toimenpideohjelmia edunsaajina olevien paikallis- ja alueviranomaisten näkökulmasta. |
| --- | --- |

1.

painottaa, että lausunnon tavoitteena on arvioida tehtyjä kumppanuussopimuksia ja toimenpideohjelmia edunsaajina olevien paikallis- ja alueviranomaisten näkökulmasta.

| 2. | korostaa koheesiopolitiikan ratkaisevaa roolia pyrittäessä perussopimusten mukaiseen taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden tavoitteeseen ”vähentämällä alueiden välisiä kehityseroja sekä muita heikommassa asemassa olevien alueiden jälkeenjääneisyyttä”. Yleisesti ottaen rakenne- ja investointirahastot ovat Euroopan unionin tärkeimpiä välineitä sopusointuisen kehityksen edistämiseksi kaikissa jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

2.

korostaa koheesiopolitiikan ratkaisevaa roolia pyrittäessä perussopimusten mukaiseen taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden tavoitteeseen ”vähentämällä alueiden välisiä kehityseroja sekä muita heikommassa asemassa olevien alueiden jälkeenjääneisyyttä”. Yleisesti ottaen rakenne- ja investointirahastot ovat Euroopan unionin tärkeimpiä välineitä sopusointuisen kehityksen edistämiseksi kaikissa jäsenvaltioissa.

| 3. | toteaa, että koheesiopolitiikalla on politiikan alkuajoista lähtien onnistuttu vähentämään Euroopan alueiden välisiä ja niiden sisäisiä eroja ja että sen avulla on vuonna 2008 alkaneen talouskriisin puhkeamisesta saakka kyetty hillitsemään kriisin vaikutuksia yhteenkuuluvuuteen. Epätasapaino on kuitenkin edelleen huomattava, ja vallitseva kriisi on pahentanut tilannetta. Tulevalle koheesiopolitiikalle on osoitettava tarvittavat resurssit erojen kaventamiseksi edelleen. Politiikan tavoitteiden on yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 96 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti perustuttava alueiden, kaupunkien ja kuntien sosiaalisiin ja taloudellisiin kehittämistarpeisiin. |
| --- | --- |

3.

toteaa, että koheesiopolitiikalla on politiikan alkuajoista lähtien onnistuttu vähentämään Euroopan alueiden välisiä ja niiden sisäisiä eroja ja että sen avulla on vuonna 2008 alkaneen talouskriisin puhkeamisesta saakka kyetty hillitsemään kriisin vaikutuksia yhteenkuuluvuuteen. Epätasapaino on kuitenkin edelleen huomattava, ja vallitseva kriisi on pahentanut tilannetta. Tulevalle koheesiopolitiikalle on osoitettava tarvittavat resurssit erojen kaventamiseksi edelleen. Politiikan tavoitteiden on yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 96 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti perustuttava alueiden, kaupunkien ja kuntien sosiaalisiin ja taloudellisiin kehittämistarpeisiin.

| 4. | huomauttaa, että koheesiopolitiikka on muuttanut luonnettaan merkittävästi vuoden 2013 uudistuksen jälkeen. AK on tyytyväinen siihen, että uudistuksessa on tiivistetty yhteyttä EU:n painopisteisiin (enemmän synergiaa koheesiopolitiikan ja Eurooppa 2020 -strategian välillä). Ohjelmakauden 2014–2020 uutuuksia ovat erityisesti uudet täytäntöönpanotavat, uudet välineet ja keskittyminen tehokkuuteen, tuloksellisuuteen ja tuloksiin. AK on kiinnostunut näkemään, miten Euroopan rakenne- ja investointirahastojen (ERI) tehokkuus, tuloksellisuus ja vaikuttavuus voidaan maksimoida käytännössä. |
| --- | --- |

4.

huomauttaa, että koheesiopolitiikka on muuttanut luonnettaan merkittävästi vuoden 2013 uudistuksen jälkeen. AK on tyytyväinen siihen, että uudistuksessa on tiivistetty yhteyttä EU:n painopisteisiin (enemmän synergiaa koheesiopolitiikan ja Eurooppa 2020 -strategian välillä). Ohjelmakauden 2014–2020 uutuuksia ovat erityisesti uudet täytäntöönpanotavat, uudet välineet ja keskittyminen tehokkuuteen, tuloksellisuuteen ja tuloksiin. AK on kiinnostunut näkemään, miten Euroopan rakenne- ja investointirahastojen (ERI) tehokkuus, tuloksellisuus ja vaikuttavuus voidaan maksimoida käytännössä.

| 5. | korostaa, että Eurooppa 2020 -strategian väliarvioinnin yhteydessä uusi strategia ja koheesiopolitiikka tulee nivoa suoraan ja toiminnallisesti toisiinsa ja että tässä asiassa tarvitaan vahvaa alueellista ulottuvuutta ja aitoa kumppanuutta, sillä ne ovat keskeisiä kriteerejä kaikkien institutionaalisten tasojen sitoutumiseksi uudistusprosessiin sekä toimintapolitiikkojen ja toimien valitsemiseksi. |
| --- | --- |

5.

korostaa, että Eurooppa 2020 -strategian väliarvioinnin yhteydessä uusi strategia ja koheesiopolitiikka tulee nivoa suoraan ja toiminnallisesti toisiinsa ja että tässä asiassa tarvitaan vahvaa alueellista ulottuvuutta ja aitoa kumppanuutta, sillä ne ovat keskeisiä kriteerejä kaikkien institutionaalisten tasojen sitoutumiseksi uudistusprosessiin sekä toimintapolitiikkojen ja toimien valitsemiseksi.

| 6. | on kuitenkin jo huolissaan siitä, ettei koheesiopolitiikan täytäntöön panemiseksi komission taholta annetuissa ohjeissa edelleenkään oteta huomioon hallinto- ja valvontataakan vähentämisen tavoitetta. AK kehottaakin komissiota välttämään hallinto- ja valvontajärjestelmiä luodessaan ja tarkastuksia toteuttaessaan toimia, jotka lisäisivät jäsenvaltioiden hallinnoijien ja edunsaajien hallinnollista taakkaa ja kaventaisivat Euroopan rakenne- ja investointirahastotoimien mahdollista osuutta Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamisessa. |
| --- | --- |

6.

on kuitenkin jo huolissaan siitä, ettei koheesiopolitiikan täytäntöön panemiseksi komission taholta annetuissa ohjeissa edelleenkään oteta huomioon hallinto- ja valvontataakan vähentämisen tavoitetta. AK kehottaakin komissiota välttämään hallinto- ja valvontajärjestelmiä luodessaan ja tarkastuksia toteuttaessaan toimia, jotka lisäisivät jäsenvaltioiden hallinnoijien ja edunsaajien hallinnollista taakkaa ja kaventaisivat Euroopan rakenne- ja investointirahastotoimien mahdollista osuutta Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamisessa.

| 7. | toteaa, että yhteyksiä koheesiopolitiikan ja muiden EU:n politiikanalojen ja aloitteiden (maaseudun kehittämispolitiikka, Horisontti 2020, Verkkojen Eurooppa -väline jne.) välillä on myös tiivistetty. AK uskoo, että olisi pitänyt pyrkiä tarmokkaammin varmistamaan, että kaikki sellaiset EU:n politiikat ja rahastot, joilla on alueellista vaikutusta, sovitetaan paremmin yhteen, ja toivoo, että tällainen lähestymistapa voisi vaikuttaa myönteisesti alueiden kehittämiseen. |
| --- | --- |

7.

toteaa, että yhteyksiä koheesiopolitiikan ja muiden EU:n politiikanalojen ja aloitteiden (maaseudun kehittämispolitiikka, Horisontti 2020, Verkkojen Eurooppa -väline jne.) välillä on myös tiivistetty. AK uskoo, että olisi pitänyt pyrkiä tarmokkaammin varmistamaan, että kaikki sellaiset EU:n politiikat ja rahastot, joilla on alueellista vaikutusta, sovitetaan paremmin yhteen, ja toivoo, että tällainen lähestymistapa voisi vaikuttaa myönteisesti alueiden kehittämiseen.

| 8. | on tyytyväinen siihen, että Euroopan aluekehitysrahaston, Euroopan sosiaalirahaston, maaseuturahaston ja Euroopan meri- ja kalastusrahaston ensisijaiset tavoitteet on sovitettu yhteisen strategiakehyksen luomisen myötä yhteen, mikä ilmenee kussakin jäsenvaltiossa kaikille näille rahastoille yhteisenä kumppanuussopimuksena. Tämä on epäilemättä erittäin merkittävä askel politiikan johdonmukaisuuden lisäämiseksi. Komitea pahoitteleekin, ettei tätä synergiaa ole täysin hyödynnetty laadittaessa toimenpideohjelmia jäsenvaltio-, alue- ja paikallistasolla. Etenkin maaseudun kehittämisohjelmaa on koordinoitava selvemmin Euroopan aluekehitysrahaston kanssa, sillä maaseudun kehittäminen liittyy kiinteästi aluekehitystyöhön. |
| --- | --- |

8.

on tyytyväinen siihen, että Euroopan aluekehitysrahaston, Euroopan sosiaalirahaston, maaseuturahaston ja Euroopan meri- ja kalastusrahaston ensisijaiset tavoitteet on sovitettu yhteisen strategiakehyksen luomisen myötä yhteen, mikä ilmenee kussakin jäsenvaltiossa kaikille näille rahastoille yhteisenä kumppanuussopimuksena. Tämä on epäilemättä erittäin merkittävä askel politiikan johdonmukaisuuden lisäämiseksi. Komitea pahoitteleekin, ettei tätä synergiaa ole täysin hyödynnetty laadittaessa toimenpideohjelmia jäsenvaltio-, alue- ja paikallistasolla. Etenkin maaseudun kehittämisohjelmaa on koordinoitava selvemmin Euroopan aluekehitysrahaston kanssa, sillä maaseudun kehittäminen liittyy kiinteästi aluekehitystyöhön.

| 9. | yhtyy näkemykseen, että kumppanuussopimuksiin ja toimenpideohjelmiin sisältyvän investointistrategian tulee olla kattava ja johdonmukainen kansallisten uudistusohjelmien kanssa ja siinä tulee keskittyä EU-ohjausjakson yhteydessä annetuissa maakohtaisissa suosituksissa esitettyihin uudistuksiin. Talouskriisin ja budjettirajoitusten aikana EU:n talousarvion ja kansallisten talousarvioiden koordinointi on ratkaisevan tärkeää, jotta voidaan parantaa talouden ohjausjärjestelmää, avoimuutta ja julkisten menojen tehokkuutta. |
| --- | --- |

9.

yhtyy näkemykseen, että kumppanuussopimuksiin ja toimenpideohjelmiin sisältyvän investointistrategian tulee olla kattava ja johdonmukainen kansallisten uudistusohjelmien kanssa ja siinä tulee keskittyä EU-ohjausjakson yhteydessä annetuissa maakohtaisissa suosituksissa esitettyihin uudistuksiin. Talouskriisin ja budjettirajoitusten aikana EU:n talousarvion ja kansallisten talousarvioiden koordinointi on ratkaisevan tärkeää, jotta voidaan parantaa talouden ohjausjärjestelmää, avoimuutta ja julkisten menojen tehokkuutta.

| 10. | muistuttaa, että Junckerin komission ensimmäisessä tärkeässä aloitteessa eli Euroopan investointiohjelmassa korostetaan koheesiopolitiikan mahdollisuuksia edistää kasvua ja työllisyyttä Euroopassa. On kuitenkin tähdennettävä, että investointiohjelma ja Euroopan rakenne- ja investointirahastoihin liittyvät politiikat (koheesiopolitiikka mutta myös maaseudun kehittäminen, kalastuspolitiikka jne.) kohdistuvat eri politiikka- ja instituutiotasoille, joten niiden on vahvistettava toisiaan myös resurssien osalta. Euroopan investointiohjelman on täydennettävä EU:n nykyisiä ohjelmia ja Euroopan investointipankin tavanomaisia toimia, ja on tärkeää, ettei rakennerahastoihin osoitettuja määrärahoja siirretä automaattisesti investointiohjelmaan. |
| --- | --- |

10.

muistuttaa, että Junckerin komission ensimmäisessä tärkeässä aloitteessa eli Euroopan investointiohjelmassa korostetaan koheesiopolitiikan mahdollisuuksia edistää kasvua ja työllisyyttä Euroopassa. On kuitenkin tähdennettävä, että investointiohjelma ja Euroopan rakenne- ja investointirahastoihin liittyvät politiikat (koheesiopolitiikka mutta myös maaseudun kehittäminen, kalastuspolitiikka jne.) kohdistuvat eri politiikka- ja instituutiotasoille, joten niiden on vahvistettava toisiaan myös resurssien osalta. Euroopan investointiohjelman on täydennettävä EU:n nykyisiä ohjelmia ja Euroopan investointipankin tavanomaisia toimia, ja on tärkeää, ettei rakennerahastoihin osoitettuja määrärahoja siirretä automaattisesti investointiohjelmaan.

| 11. | huomauttaa, että strateginen suunnittelu on ratkaisevan tärkeää koheesiopolitiikan täytäntöönpanon onnistumisen kannalta. Koheesiopolitiikan tärkeimmät strategiset osatekijät ovat tässä yhteydessä kumppanuussopimukset ja toimenpideohjelmat, sillä niissä kuvataan, miten rakenne- ja investointirahastojen varoja on tarkoitus käyttää kussakin jäsenvaltiossa tai kullakin alueella. Komitea pahoittelee, että koheesiopolitiikan lainsäädäntöpaketin myöhäinen hyväksyminen sekä jäsenvaltioiden ja paikallis- ja alueviranomaisten erittäin monitahoiseen ohjelmasuunnitteluun (useita välineitä, tasoja ja toimijoita) tarvitseman ajan lyhentäminen ja aliarvioiminen kumppanuussopimuksia ja toimenpideohjelmia hyväksyttäessä ovat johtaneet vain muodollisten kumppanuuksien perustamiseen ja lykänneet uuden ohjelmakauden alkamista. Komitea pitää valitettavana, ettei kumppanuussopimusten laatimista varten ole luotu selkeää yhteistä menetelmää tai selkeitä yhteisiä menetelmiä, jotka olisivat edistäneet tavoitteiden saavuttamista. Menetelmän puuttumisen takia kukin jäsenvaltio on laatinut kumppanuussopimukset täysin omalla tavallaan, joten ne eivät ole vertailukelpoisia keskenään ja myös niiden täytäntöönpanon vertailu on vaikeaa. Etenkin yhdennettyjen alueellisten investointien toteuttamista on hankala vertailla tehokkaan hyödyntämisen ja asianmukaisten toteutus- ja hallinnointirakenteiden kannalta. Komitea ehdottaa, että kehityspolitiikan kaudelle 2014–2020 laaditaan yhdenmukainen menetelmä kumppanuussopimuksien muuttamiseksi. |
| --- | --- |

11.

huomauttaa, että strateginen suunnittelu on ratkaisevan tärkeää koheesiopolitiikan täytäntöönpanon onnistumisen kannalta. Koheesiopolitiikan tärkeimmät strategiset osatekijät ovat tässä yhteydessä kumppanuussopimukset ja toimenpideohjelmat, sillä niissä kuvataan, miten rakenne- ja investointirahastojen varoja on tarkoitus käyttää kussakin jäsenvaltiossa tai kullakin alueella. Komitea pahoittelee, että koheesiopolitiikan lainsäädäntöpaketin myöhäinen hyväksyminen sekä jäsenvaltioiden ja paikallis- ja alueviranomaisten erittäin monitahoiseen ohjelmasuunnitteluun (useita välineitä, tasoja ja toimijoita) tarvitseman ajan lyhentäminen ja aliarvioiminen kumppanuussopimuksia ja toimenpideohjelmia hyväksyttäessä ovat johtaneet vain muodollisten kumppanuuksien perustamiseen ja lykänneet uuden ohjelmakauden alkamista. Komitea pitää valitettavana, ettei kumppanuussopimusten laatimista varten ole luotu selkeää yhteistä menetelmää tai selkeitä yhteisiä menetelmiä, jotka olisivat edistäneet tavoitteiden saavuttamista. Menetelmän puuttumisen takia kukin jäsenvaltio on laatinut kumppanuussopimukset täysin omalla tavallaan, joten ne eivät ole vertailukelpoisia keskenään ja myös niiden täytäntöönpanon vertailu on vaikeaa. Etenkin yhdennettyjen alueellisten investointien toteuttamista on hankala vertailla tehokkaan hyödyntämisen ja asianmukaisten toteutus- ja hallinnointirakenteiden kannalta. Komitea ehdottaa, että kehityspolitiikan kaudelle 2014–2020 laaditaan yhdenmukainen menetelmä kumppanuussopimuksien muuttamiseksi.

| 12. | huomauttaa, että AK on toteuttanut laajan verkkokyselyn, jonka tulokset tukevat tässä lausunnossa esitettyjä näkemyksiä (1). |
| --- | --- |

12.

huomauttaa, että AK on toteuttanut laajan verkkokyselyn, jonka tulokset tukevat tässä lausunnossa esitettyjä näkemyksiä (1).

| 13. | kehottaa Euroopan komissiota ottamaan huomioon paikallis- ja alueviranomaisten näkemyksen, joka ilmaistaan tämän lausunnon seuraavissa kohdissa, laatiessaan kertomusta kumppanuussopimuksia ja toimenpideohjelmia koskevien neuvottelujen tuloksista ennen vuoden 2015 loppua. |
| --- | --- |

13.

kehottaa Euroopan komissiota ottamaan huomioon paikallis- ja alueviranomaisten näkemyksen, joka ilmaistaan tämän lausunnon seuraavissa kohdissa, laatiessaan kertomusta kumppanuussopimuksia ja toimenpideohjelmia koskevien neuvottelujen tuloksista ennen vuoden 2015 loppua.

| 14. | palauttaa mieliin alueiden komitean 3. huhtikuuta 2014 hyväksymässä eurooppalaisen monitasoisen hallinnon peruskirjassa määritellyt periaatteet ja tavoitteet, joiden avulla pyritään edistämään innovatiivista ja tehokasta poliittista ja hallinnollista yhteistyötä institutionaalisten toimijoiden välillä sekä kehittämään kansalaisten demokraattista osallistumista EU:n prosesseihin ja tiivistämään taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta. |
| --- | --- |

14.

palauttaa mieliin alueiden komitean 3. huhtikuuta 2014 hyväksymässä eurooppalaisen monitasoisen hallinnon peruskirjassa määritellyt periaatteet ja tavoitteet, joiden avulla pyritään edistämään innovatiivista ja tehokasta poliittista ja hallinnollista yhteistyötä institutionaalisten toimijoiden välillä sekä kehittämään kansalaisten demokraattista osallistumista EU:n prosesseihin ja tiivistämään taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta.

Monitasoinen hallinto ja kumppanuus

| 15. | on tyytyväinen siihen, että koheesiopolitiikan uudistuksessa on vahvistettu kumppanuussäännöksiä. Yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 5 artiklassa todetaan: ”Kunkin jäsenvaltion on institutionaalisten ja oikeudellisten puitteidensa mukaisesti järjestettävä kumppanuussopimuksen ja kunkin ohjelman osalta kumppanuus toimivaltaisten alue- ja paikallisviranomaisten kanssa”. Lisäksi komissio on antanut kumppanuutta koskevista eurooppalaisista käytännesäännöistä delegoidun säädöksen, jossa kuvataan, miten kumppanuusperiaatetta tulee soveltaa, ja jota AK pitää erittäin myönteisenä, sillä se on kaikkien aikojen ensimmäinen oikeudellisesti täytäntöönpanokelpoinen EU:n säädös, joka koskee monitasoista hallintoa. |
| --- | --- |

15.

on tyytyväinen siihen, että koheesiopolitiikan uudistuksessa on vahvistettu kumppanuussäännöksiä. Yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 5 artiklassa todetaan: ”Kunkin jäsenvaltion on institutionaalisten ja oikeudellisten puitteidensa mukaisesti järjestettävä kumppanuussopimuksen ja kunkin ohjelman osalta kumppanuus toimivaltaisten alue- ja paikallisviranomaisten kanssa”. Lisäksi komissio on antanut kumppanuutta koskevista eurooppalaisista käytännesäännöistä delegoidun säädöksen, jossa kuvataan, miten kumppanuusperiaatetta tulee soveltaa, ja jota AK pitää erittäin myönteisenä, sillä se on kaikkien aikojen ensimmäinen oikeudellisesti täytäntöönpanokelpoinen EU:n säädös, joka koskee monitasoista hallintoa.

| 16. | katsoo, että kumppanuusjärjestelyjen laatu EU:n rahastoissa on ratkaisevan tärkeä, ja odottaa, että alue- ja paikallistasolla havaitut todelliset tarpeet otetaan huomioon kumppanuussopimuksissa ja toimenpideohjelmissa. |
| --- | --- |

16.

katsoo, että kumppanuusjärjestelyjen laatu EU:n rahastoissa on ratkaisevan tärkeä, ja odottaa, että alue- ja paikallistasolla havaitut todelliset tarpeet otetaan huomioon kumppanuussopimuksissa ja toimenpideohjelmissa.

| 17. | korostaa, että tehokkaat ja toimivat kumppanuudet tarkoittavat sitoutuneempia ja tarkoituksenmukaisia toimia, jotka ovat yhteiskunnan eri tasojen edellytysten ja tarpeiden mukaisia. Tämä johtaa myös rahastojen tehokkaampaan hyödyntämiseen. Maissa, joissa kumppanuusjärjestelyjä ei ole toteutettu kunnolla vaan vain muodollisesti, Euroopan komission tulisi auttaa myös löytämään mekanismeja, joilla kumppanuusjärjestelyt saataisiin oikeille raiteille ja vältettäisiin monimutkaisuutta sekä liiallista ja suhteetonta hallinnollista taakkaa, joka voisi viivästyttää rakenne- ja investointirahastotoimien täytäntöönpanoa EU:ssa entisestään. |
| --- | --- |

17.

korostaa, että tehokkaat ja toimivat kumppanuudet tarkoittavat sitoutuneempia ja tarkoituksenmukaisia toimia, jotka ovat yhteiskunnan eri tasojen edellytysten ja tarpeiden mukaisia. Tämä johtaa myös rahastojen tehokkaampaan hyödyntämiseen. Maissa, joissa kumppanuusjärjestelyjä ei ole toteutettu kunnolla vaan vain muodollisesti, Euroopan komission tulisi auttaa myös löytämään mekanismeja, joilla kumppanuusjärjestelyt saataisiin oikeille raiteille ja vältettäisiin monimutkaisuutta sekä liiallista ja suhteetonta hallinnollista taakkaa, joka voisi viivästyttää rakenne- ja investointirahastotoimien täytäntöönpanoa EU:ssa entisestään.

| 18. | korostaa, että kumppanuusperiaate ei ole tyhjä käsite vaan ennakkoedellytys koheesiopolitiikan onnistumiselle, etenkin koska tosiasialliset toimivaltuudet on jaettu vähintään kolmelle politiikkatasolle (EU, jäsenvaltiot ja paikallis- ja alueviranomaiset). Hyvät käytänteet kumppanuusperiaatteen alalla johtavat seuraaviin tuloksiin:






  — | Euroopan kaupunkien, kuntien ja alueiden sekä lopullisten tuensaajien todelliset ja erityiset tarpeet määritetään alhaalta ylöspäin. |
| --- | --- | --- |

18.

korostaa, että kumppanuusperiaate ei ole tyhjä käsite vaan ennakkoedellytys koheesiopolitiikan onnistumiselle, etenkin koska tosiasialliset toimivaltuudet on jaettu vähintään kolmelle politiikkatasolle (EU, jäsenvaltiot ja paikallis- ja alueviranomaiset). Hyvät käytänteet kumppanuusperiaatteen alalla johtavat seuraaviin tuloksiin:

—

Euroopan kaupunkien, kuntien ja alueiden sekä lopullisten tuensaajien todelliset ja erityiset tarpeet määritetään alhaalta ylöspäin.

| — | Voidaan määritellä kuntien ja alueiden kehityspotentiaali ja edistää sitä kohdennettujen toimien avulla. |
| --- | --- |

—

Voidaan määritellä kuntien ja alueiden kehityspotentiaali ja edistää sitä kohdennettujen toimien avulla.

| — | Kehitellään yhdessä toteuttamiskelpoisia ja hyväksyttävissä olevia ratkaisuja. |
| --- | --- |

—

Kehitellään yhdessä toteuttamiskelpoisia ja hyväksyttävissä olevia ratkaisuja.

| — | Täytäntöönpano on parempaa, kun kaikki sidosryhmät pyrkivät samoihin tavoitteisiin ja jakavat vastuun ja tehtävät. |
| --- | --- |

—

Täytäntöönpano on parempaa, kun kaikki sidosryhmät pyrkivät samoihin tavoitteisiin ja jakavat vastuun ja tehtävät.

| — | Virheitä tulee vähemmän, sillä menettelyjen taustalla oleva logiikka ymmärretään. |
| --- | --- |

—

Virheitä tulee vähemmän, sillä menettelyjen taustalla oleva logiikka ymmärretään.

| — | Tulokset ovat mitattavia, parempia ja pidempikestoisia, ja ne on saavutettu tehokkaammin. |
| --- | --- |

—

Tulokset ovat mitattavia, parempia ja pidempikestoisia, ja ne on saavutettu tehokkaammin.

| — | Toimenpiteiden suunnittelun laatu on parempi. |
| --- | --- |

—

Toimenpiteiden suunnittelun laatu on parempi.

| — | Rahoituskustannukset jakautuvat. |
| --- | --- |

—

Rahoituskustannukset jakautuvat.

| — | Voidaan toteuttaa suurempia, useita alueita kattavia hankkeita. |
| --- | --- |

—

Voidaan toteuttaa suurempia, useita alueita kattavia hankkeita.

| 19. | korostaa, että kumppanuusperiaatteen asianmukainen soveltaminen auttaa tehostamaan EU:n varainkäyttöä, ja viittaa Euroopan tilintarkastustuomioistuimen esittämään arvioon: ”EU:n menojen vaikuttavuus vähenee, koska tarpeita ei arvioida riittävän kattavasti, tavoitteet ovat epätarkkoja ja tavoitteet sekä painopistealat ristiriitaisia tai yhteensopimattomia ja valintamenettelyjen avulla ei kyetä riittävän hyvin asettamaan etusijalle hankkeita, joiden avulla vaikuttavuus olisi mahdollisimman suuri”. Todellinen kumppanuus voi korjata kaikki nämä puutteet. |
| --- | --- |

19.

korostaa, että kumppanuusperiaatteen asianmukainen soveltaminen auttaa tehostamaan EU:n varainkäyttöä, ja viittaa Euroopan tilintarkastustuomioistuimen esittämään arvioon: ”EU:n menojen vaikuttavuus vähenee, koska tarpeita ei arvioida riittävän kattavasti, tavoitteet ovat epätarkkoja ja tavoitteet sekä painopistealat ristiriitaisia tai yhteensopimattomia ja valintamenettelyjen avulla ei kyetä riittävän hyvin asettamaan etusijalle hankkeita, joiden avulla vaikuttavuus olisi mahdollisimman suuri”. Todellinen kumppanuus voi korjata kaikki nämä puutteet.

| 20. | on huolissaan siitä, ettei kumppanuusperiaatetta voida soveltaa asianmukaisesti kaikissa jäsenvaltioissa. Neuvottelut kumppanuussopimuksista ja toimenpideohjelmista osoittivat, että vaikka paikallis- ja alueviranomaisia kuultiin useimmissa tapauksissa, niiden osallistuminen ei ollut kumppanuutta koskevien eurooppalaisten käytännesääntöjen mukaista täysimittaista kumppanuutta. Komitea pahoittelee, että paikallis- ja alueviranomaiset ovat todellisuudessa saaneet vain harvoin osallistua riittävästi kumppanuussopimusten ja toimenpideohjelmien laatimiseen, sillä niillä on usein pikemminkin sidosryhmän kuin kumppanin rooli (2). Euroopan komission tulisi olla mukana pohtimassa kumppanuusjärjestelyjä ja aikaa, joka tarvitaan, jotta monitasoisten institutionaalisten rakenteiden kanssa voidaan käydä syvällisempiä ja perustellumpia keskusteluja ottaen huomioon menettelyihin tarvittavan ajan. Näin saatettaisiin tasapainoon aika, jota ohjelmien hyväksyminen unionitasolla edellyttää, ja aika, joka kansallisella tasolla tarvitaan ohjelmien esittämiseen. |
| --- | --- |

20.

on huolissaan siitä, ettei kumppanuusperiaatetta voida soveltaa asianmukaisesti kaikissa jäsenvaltioissa. Neuvottelut kumppanuussopimuksista ja toimenpideohjelmista osoittivat, että vaikka paikallis- ja alueviranomaisia kuultiin useimmissa tapauksissa, niiden osallistuminen ei ollut kumppanuutta koskevien eurooppalaisten käytännesääntöjen mukaista täysimittaista kumppanuutta. Komitea pahoittelee, että paikallis- ja alueviranomaiset ovat todellisuudessa saaneet vain harvoin osallistua riittävästi kumppanuussopimusten ja toimenpideohjelmien laatimiseen, sillä niillä on usein pikemminkin sidosryhmän kuin kumppanin rooli (2). Euroopan komission tulisi olla mukana pohtimassa kumppanuusjärjestelyjä ja aikaa, joka tarvitaan, jotta monitasoisten institutionaalisten rakenteiden kanssa voidaan käydä syvällisempiä ja perustellumpia keskusteluja ottaen huomioon menettelyihin tarvittavan ajan. Näin saatettaisiin tasapainoon aika, jota ohjelmien hyväksyminen unionitasolla edellyttää, ja aika, joka kansallisella tasolla tarvitaan ohjelmien esittämiseen.

| 21. | pitää valitettavana, ettei ennen kumppanuussopimusten laatimista ja hyväksymistä määritelty selvästi, miten yhdennettyjä alueellisia investointeja (Integrated Territorial Investments, ITI) on tarkoitus hyödyntää. Tuloksena on, että kukin maa soveltaa tällaisia investointeja täysin eri tavoin, jos lainkaan. Niissä tapauksissa, joissa yhdennetyt alueelliset investoinnit on otettu yhdeksi kumppanuussopimuksen välineeksi, yksittäisiä yhdennettyjä alueellisia investointeja suunnittelevat tahot törmäävät kuitenkin jatkuvasti epäselvyyksiin sekä kansallisella että komission tasolla. Lisäksi hallintoviranomaiset ovat olleet monissa tapauksissa haluttomia sisällyttämään yhdennettyjä alueellisia investointeja ollenkaan toimenpideohjelmiinsa. Alueiden komitea kehottaakin Euroopan komissiota varmistamaan, että niissä maissa, jotka ovat päättäneet hyödyntää yhdennettyjä alueellisia investointeja, voidaan käyttää tätä välinettä riittävässä määrin kaikissa toimenpideohjelmissa ja että luodaan viipymättä asianmukaiset täytäntöönpano- ja hallinnointijärjestelmät, jotta yhdennettyjä alueellisia investointeja todella voidaan hyödyntää ja jotta voidaan saada aikaan synergiavaikutuksia. |
| --- | --- |

21.

pitää valitettavana, ettei ennen kumppanuussopimusten laatimista ja hyväksymistä määritelty selvästi, miten yhdennettyjä alueellisia investointeja (Integrated Territorial Investments, ITI) on tarkoitus hyödyntää. Tuloksena on, että kukin maa soveltaa tällaisia investointeja täysin eri tavoin, jos lainkaan. Niissä tapauksissa, joissa yhdennetyt alueelliset investoinnit on otettu yhdeksi kumppanuussopimuksen välineeksi, yksittäisiä yhdennettyjä alueellisia investointeja suunnittelevat tahot törmäävät kuitenkin jatkuvasti epäselvyyksiin sekä kansallisella että komission tasolla. Lisäksi hallintoviranomaiset ovat olleet monissa tapauksissa haluttomia sisällyttämään yhdennettyjä alueellisia investointeja ollenkaan toimenpideohjelmiinsa. Alueiden komitea kehottaakin Euroopan komissiota varmistamaan, että niissä maissa, jotka ovat päättäneet hyödyntää yhdennettyjä alueellisia investointeja, voidaan käyttää tätä välinettä riittävässä määrin kaikissa toimenpideohjelmissa ja että luodaan viipymättä asianmukaiset täytäntöönpano- ja hallinnointijärjestelmät, jotta yhdennettyjä alueellisia investointeja todella voidaan hyödyntää ja jotta voidaan saada aikaan synergiavaikutuksia.

| 22. | pitää valitettavana, ettei ennen kumppanuussopimusten laatimista ja hyväksymistä määritelty selvästi alueellisen ulottuvuuden soveltamisen laajuutta, tarkoitusta ja menetelmää. Tämä on pääsyy siihen, että eri maat soveltavat alueellista ulottuvuutta hyvin eri tavoin ja olennaisesti erilaisissa mitoissa. Vaikutus, joka alueellisen ulottuvuuden Euroopan laajuisella täytäntöönpanolla voisi olla Eurooppa 2020 -strategian toteuttamiseen ja yleensä EU:n kehitykseen, jää siksi huomattavasti oletettua pienemmäksi. |
| --- | --- |

22.

pitää valitettavana, ettei ennen kumppanuussopimusten laatimista ja hyväksymistä määritelty selvästi alueellisen ulottuvuuden soveltamisen laajuutta, tarkoitusta ja menetelmää. Tämä on pääsyy siihen, että eri maat soveltavat alueellista ulottuvuutta hyvin eri tavoin ja olennaisesti erilaisissa mitoissa. Vaikutus, joka alueellisen ulottuvuuden Euroopan laajuisella täytäntöönpanolla voisi olla Eurooppa 2020 -strategian toteuttamiseen ja yleensä EU:n kehitykseen, jää siksi huomattavasti oletettua pienemmäksi.

| 23. | kehottaa Euroopan komissiota antamaan paikallis- ja alueviranomaisille mahdollisuuden laatia omat ”alueelliset” kumppanuussopimuksensa kiinteänä osana valtakunnallisella tasolla tehtävää yleistä kumppanuussopimusta. Näin komissio ottaisi täysin huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 4 artiklan kunnioittamalla jäsenvaltioiden valtiosääntöjen mukaisia järjestelmiä ja toteuttaisi samalla mahdollisimman tehokkaasti toissijaisuusperiaatetta. |
| --- | --- |

23.

kehottaa Euroopan komissiota antamaan paikallis- ja alueviranomaisille mahdollisuuden laatia omat ”alueelliset” kumppanuussopimuksensa kiinteänä osana valtakunnallisella tasolla tehtävää yleistä kumppanuussopimusta. Näin komissio ottaisi täysin huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 4 artiklan kunnioittamalla jäsenvaltioiden valtiosääntöjen mukaisia järjestelmiä ja toteuttaisi samalla mahdollisimman tehokkaasti toissijaisuusperiaatetta.

| 24. | kehottaa Euroopan komissiota puhumaan yhdellä äänellä neuvoteltaessa kumppanuussopimuksista ja toimenpideohjelmista ja toteaa tässä yhteydessä useiden paikallis- ja alueviranomaisten valittaneen, että komission eri yksiköillä oli neuvotteluissa erilaisia, toisinaan ristiriitaisiakin vaatimuksia, joita ei voida perustella todellisilla konkreettisilla tarpeilla tai voimassa olevalla lainsäädännöllä. Komitea kehottaa komissiota ottamaan neuvotteluihin nykyistä aiemmin mukaan paikallis- ja alueviranomaiset, jotka kehittävät ja toteuttavat huomattavan osan ohjelmista, sekä esittämään selkeän ja yhtenäisen tulkinnan asetuksen keskeisistä säännöksistä heti toimenpideohjelmien laadinnan alussa. Komission myöhäisessä vaiheessa esittämät huomiot saaduista ohjelmaehdotuksista ja ohjelmien ajantasaistamisen lyhyet määräajat ovat heikentäneet poliittista sitoutumista paikallis- ja aluetasolla. |
| --- | --- |

24.

kehottaa Euroopan komissiota puhumaan yhdellä äänellä neuvoteltaessa kumppanuussopimuksista ja toimenpideohjelmista ja toteaa tässä yhteydessä useiden paikallis- ja alueviranomaisten valittaneen, että komission eri yksiköillä oli neuvotteluissa erilaisia, toisinaan ristiriitaisiakin vaatimuksia, joita ei voida perustella todellisilla konkreettisilla tarpeilla tai voimassa olevalla lainsäädännöllä. Komitea kehottaa komissiota ottamaan neuvotteluihin nykyistä aiemmin mukaan paikallis- ja alueviranomaiset, jotka kehittävät ja toteuttavat huomattavan osan ohjelmista, sekä esittämään selkeän ja yhtenäisen tulkinnan asetuksen keskeisistä säännöksistä heti toimenpideohjelmien laadinnan alussa. Komission myöhäisessä vaiheessa esittämät huomiot saaduista ohjelmaehdotuksista ja ohjelmien ajantasaistamisen lyhyet määräajat ovat heikentäneet poliittista sitoutumista paikallis- ja aluetasolla.

| 25. | korostaa, että hyvät käytänteet kumppanuusperiaatteen alalla edellyttävät oikeanlaista ajattelutapaa ja hallintokulttuuria eivätkä niinkään lakisääteistä velvoitetta. Lainsäädännön ja sen täytäntöönpanoympäristön välinen ristiriita johtaa ”rasti ruutuun” -käytänteisiin (3), mikä vaarantaa laadukkaan ja tehokkaan ohjelmasuunnittelun tavoitteen ja muuttaa sen pelkäksi hallinnolliseksi taakaksi, joka viivästyttää rahastotoimien täytäntöönpanoa EU:ssa. |
| --- | --- |

25.

korostaa, että hyvät käytänteet kumppanuusperiaatteen alalla edellyttävät oikeanlaista ajattelutapaa ja hallintokulttuuria eivätkä niinkään lakisääteistä velvoitetta. Lainsäädännön ja sen täytäntöönpanoympäristön välinen ristiriita johtaa ”rasti ruutuun” -käytänteisiin (3), mikä vaarantaa laadukkaan ja tehokkaan ohjelmasuunnittelun tavoitteen ja muuttaa sen pelkäksi hallinnolliseksi taakaksi, joka viivästyttää rahastotoimien täytäntöönpanoa EU:ssa.

| 26. | katsoo näin ollen, että kumppanuusperiaatetta voidaan lujittaa siten, että komissio auttaa tutkimaan toimintamekanismit ja kartoittamaan parhaat käytänteet sekä arvioi keskusteluun tarvittavan ajan ottaen huomioon instituutioiden ja ohjelmien monitahoisuuden. Komitea suhtautuu tässä yhteydessä myönteisesti siihen, että komissio on käynnistänyt tutkimuksen kumppanuusperiaatteesta ja aikoo järjestää säännöllisesti järjestelmälliseen vuoropuheluun kuuluvia kokouksia keskustellakseen kumppanuusperiaatteen soveltamisesta sidosryhmien kanssa. AK muistuttaa, että sen on paikallis- ja alueviranomaisia edustava elimenä oltava keskeinen strateginen kumppani tässä prosessissa. |
| --- | --- |

26.

katsoo näin ollen, että kumppanuusperiaatetta voidaan lujittaa siten, että komissio auttaa tutkimaan toimintamekanismit ja kartoittamaan parhaat käytänteet sekä arvioi keskusteluun tarvittavan ajan ottaen huomioon instituutioiden ja ohjelmien monitahoisuuden. Komitea suhtautuu tässä yhteydessä myönteisesti siihen, että komissio on käynnistänyt tutkimuksen kumppanuusperiaatteesta ja aikoo järjestää säännöllisesti järjestelmälliseen vuoropuheluun kuuluvia kokouksia keskustellakseen kumppanuusperiaatteen soveltamisesta sidosryhmien kanssa. AK muistuttaa, että sen on paikallis- ja alueviranomaisia edustava elimenä oltava keskeinen strateginen kumppani tässä prosessissa.

| 27. | kehottaa komissiota tarkastelemaan erityisesti sitä, missä määrin kumppanuusperiaate ja alueellinen ulottuvuus on otettu huomioon koheesiopolitiikkaan liittyvissä kansallisissa ohjelmissa. Useimmissa jäsenvaltioissa on nähtävissä suuntauksia kohti koheesiopolitiikan täytäntöönpanon selvempää keskittämistä ja kansallisten ohjelmien laatimista alueellisten ohjelmien kustannuksella. Koheesiopolitiikan päätavoite eli alueellisten erojen ja epätasapainon pienentäminen ja alueellisen kasvun edistäminen on turvattava. |
| --- | --- |

27.

kehottaa komissiota tarkastelemaan erityisesti sitä, missä määrin kumppanuusperiaate ja alueellinen ulottuvuus on otettu huomioon koheesiopolitiikkaan liittyvissä kansallisissa ohjelmissa. Useimmissa jäsenvaltioissa on nähtävissä suuntauksia kohti koheesiopolitiikan täytäntöönpanon selvempää keskittämistä ja kansallisten ohjelmien laatimista alueellisten ohjelmien kustannuksella. Koheesiopolitiikan päätavoite eli alueellisten erojen ja epätasapainon pienentäminen ja alueellisen kasvun edistäminen on turvattava.

Taloudelliset resurssit, ohjelmarakenne ja tuloksellisuus

Taloudelliset resurssit

| 28. | korostaa, että 55 prosenttia julkisista investoinneista tehtiin vuonna 2013 valtiotasoa alemmilla hallintotasoilla, joilla on siten merkittävä rooli talouskasvun edistämisessä Euroopassa. Tietyillä alueilla ERI-rahastot ovat käytännössä ainoa julkisten investointien lähde. |
| --- | --- |

28.

korostaa, että 55 prosenttia julkisista investoinneista tehtiin vuonna 2013 valtiotasoa alemmilla hallintotasoilla, joilla on siten merkittävä rooli talouskasvun edistämisessä Euroopassa. Tietyillä alueilla ERI-rahastot ovat käytännössä ainoa julkisten investointien lähde.

| 29. | kiinnittää huomiota valtiotasoa alempien hallintotasojen vaikeaan taloudelliseen tilanteeseen, sillä paikallis- ja aluehallinnoilla on paljon velkaa ja ylemmät tasot vaativat niiltä säästötoimenpiteitä. AK toteaa tässä yhteydessä, että taloudellisten resurssien puute valtiotasoa alemmilla tasoilla vaikuttaa suoraan koheesiopolitiikan täytäntöönpanoon. Monitasoista rahoitusjärjestelmää olisi siksi kehitettävä tulevaisuudessa. Komitea kehottaakin kaikkia jäsenvaltioita hyödyntämään komission takaamaa joustavuutta ja vapauttamaan ERI-rahastoista rahoitettujen toimien kansallisen osarahoituksen pakollisen osuuden sisäisen vakaussopimuksen velvoitteista. |
| --- | --- |

29.

kiinnittää huomiota valtiotasoa alempien hallintotasojen vaikeaan taloudelliseen tilanteeseen, sillä paikallis- ja aluehallinnoilla on paljon velkaa ja ylemmät tasot vaativat niiltä säästötoimenpiteitä. AK toteaa tässä yhteydessä, että taloudellisten resurssien puute valtiotasoa alemmilla tasoilla vaikuttaa suoraan koheesiopolitiikan täytäntöönpanoon. Monitasoista rahoitusjärjestelmää olisi siksi kehitettävä tulevaisuudessa. Komitea kehottaakin kaikkia jäsenvaltioita hyödyntämään komission takaamaa joustavuutta ja vapauttamaan ERI-rahastoista rahoitettujen toimien kansallisen osarahoituksen pakollisen osuuden sisäisen vakaussopimuksen velvoitteista.

| 30. | onkin hyvillään siitä, että rahoitusvälineet saavat koheesiopolitiikassa ohjelmakaudella 2014–2020 suuremman roolin, ja huomauttaa, että ne voivat tehokkaasti sovellettuina lisätä merkittävästi rahoituksen vaikutusta paikallisyhteisöissä ja alueilla, mikäli investointien taloudellinen ja sosiaalinen ulottuvuus otetaan huomioon. |
| --- | --- |

30.

onkin hyvillään siitä, että rahoitusvälineet saavat koheesiopolitiikassa ohjelmakaudella 2014–2020 suuremman roolin, ja huomauttaa, että ne voivat tehokkaasti sovellettuina lisätä merkittävästi rahoituksen vaikutusta paikallisyhteisöissä ja alueilla, mikäli investointien taloudellinen ja sosiaalinen ulottuvuus otetaan huomioon.

| 31. | huomauttaa, että rakennerahastojen hyödyntäminen rahoitusvälineiden kautta aiheuttaa hankaluuksia. Se on monissa tapauksissa edelleen erittäin monimutkaista, eivätkä komission toimivaltaiset yksikötkään aina tulkitse asianomaisia säännöksiä yhdenmukaisesti ja johdonmukaisesti etenkään tarkistus- ja valvontavaiheessa. Vaikka Euroopan komissio on yrittänyt antaa ohjeita, useimmissa tapauksissa rahoitusvälineiden käyttöönotto edellyttää silti ulkopuolisten konsulttien apua, mistä aiheutuu lisäkustannuksia. |
| --- | --- |

31.

huomauttaa, että rakennerahastojen hyödyntäminen rahoitusvälineiden kautta aiheuttaa hankaluuksia. Se on monissa tapauksissa edelleen erittäin monimutkaista, eivätkä komission toimivaltaiset yksikötkään aina tulkitse asianomaisia säännöksiä yhdenmukaisesti ja johdonmukaisesti etenkään tarkistus- ja valvontavaiheessa. Vaikka Euroopan komissio on yrittänyt antaa ohjeita, useimmissa tapauksissa rahoitusvälineiden käyttöönotto edellyttää silti ulkopuolisten konsulttien apua, mistä aiheutuu lisäkustannuksia.

| 32. | suhtautuu myönteisesti uuteen fi-compass-foorumiin, jolla jaetaan tietoa ja neuvoja rahoitusvälineiden käyttämisestä ERI-rahastojen yhteydessä. Tämän apuvälineen pitäisi helpottaa rahoitusvälineiden käyttöönottoa ja tehdä siitä selkeämpää. |
| --- | --- |

32.

suhtautuu myönteisesti uuteen fi-compass-foorumiin, jolla jaetaan tietoa ja neuvoja rahoitusvälineiden käyttämisestä ERI-rahastojen yhteydessä. Tämän apuvälineen pitäisi helpottaa rahoitusvälineiden käyttöönottoa ja tehdä siitä selkeämpää.

| 33. | korostaa EIP:n roolia, sillä sen rakenneohjelmien lainat voivat olla erinomainen keino saada kerättyä rahoitusta tiettyyn toimenpideohjelmaan sisältyville toteutuskelpoisille, kriittisen koon vaatimuksen täyttäville hankkeille. Valitettavasti tämän rahoituslähteen tarjoamia mahdollisuuksia ei tiedosteta riittävästi kaikilla tasoilla (4). Lisäksi komitea toteaa, etteivät paikallisyhteisöt voi nykyisin täysin hyödyntää näitä mahdollisuuksia, koska kyseisten lainojen saaminen ja hyödyntäminen on erittäin monimutkaista. Komitea kehottaakin yksinkertaistamaan rakenneohjelmia varten tarjottavien lainojen sääntöjä. |
| --- | --- |

33.

korostaa EIP:n roolia, sillä sen rakenneohjelmien lainat voivat olla erinomainen keino saada kerättyä rahoitusta tiettyyn toimenpideohjelmaan sisältyville toteutuskelpoisille, kriittisen koon vaatimuksen täyttäville hankkeille. Valitettavasti tämän rahoituslähteen tarjoamia mahdollisuuksia ei tiedosteta riittävästi kaikilla tasoilla (4). Lisäksi komitea toteaa, etteivät paikallisyhteisöt voi nykyisin täysin hyödyntää näitä mahdollisuuksia, koska kyseisten lainojen saaminen ja hyödyntäminen on erittäin monimutkaista. Komitea kehottaakin yksinkertaistamaan rakenneohjelmia varten tarjottavien lainojen sääntöjä.

Ohjelmarakenne

| 34. | huomauttaa, että yksi koheesiopolitiikan 2014–2020 suurimmista uudistuksista on voimakkaampi temaattinen keskittäminen. Temaattisen keskittämisen ansiosta varat voidaan keskittää muutamaan aihealueeseen kriittisen massan saavuttamiseksi ja todellisten vaikutusten aikaansaamiseksi. Koska ennalta määrätyt temaattiset tavoitteet määräävät, mihin ERI-varat voidaan käyttää, temaattista keskittämistä koskevat säännökset vaikuttavat merkittävästi kumppanuussopimusten ja toimenpideohjelmien rakenteeseen. |
| --- | --- |

34.

huomauttaa, että yksi koheesiopolitiikan 2014–2020 suurimmista uudistuksista on voimakkaampi temaattinen keskittäminen. Temaattisen keskittämisen ansiosta varat voidaan keskittää muutamaan aihealueeseen kriittisen massan saavuttamiseksi ja todellisten vaikutusten aikaansaamiseksi. Koska ennalta määrätyt temaattiset tavoitteet määräävät, mihin ERI-varat voidaan käyttää, temaattista keskittämistä koskevat säännökset vaikuttavat merkittävästi kumppanuussopimusten ja toimenpideohjelmien rakenteeseen.

| 35. | kehottaa kiinnittämään huomiota siihen, että sisäisten alueellisten erojen vuoksi myös kehittyneemmillä alueilla saattaa olla edelleen tarpeen investoida infrastruktuuriin, jolla tarjotaan peruspalveluja ympäristön, liikenteen, tieto- ja viestintäteknologian, sosiaalitoimen, terveydenhuollon ja koulutuksen aloilla. |
| --- | --- |

35.

kehottaa kiinnittämään huomiota siihen, että sisäisten alueellisten erojen vuoksi myös kehittyneemmillä alueilla saattaa olla edelleen tarpeen investoida infrastruktuuriin, jolla tarjotaan peruspalveluja ympäristön, liikenteen, tieto- ja viestintäteknologian, sosiaalitoimen, terveydenhuollon ja koulutuksen aloilla.

| 36. | on tyytyväinen siihen, että uusien välineiden, kuten paikallisyhteisöjen omien kehittämishankkeiden ja yhdennettyjen alueellisten investointien, kautta on lisätty joustavuutta ja mahdollistettu useista rahastoista rahoitettavien ohjelmien käyttö ja innovatiivisten hankkeiden toteuttaminen. Komitea pitää myönteisenä, että monet maat ja alueet harkitsevat tällaisten välineiden käyttöä ainakin teoriassa, mutta on huolissaan siitä, että rahastoihin sovellettavat erilaiset säännökset ja hallintoviranomaisten pidättyvä suhtautuminen tehtävien delegointiin paikallistasolla rajoittavat edelleen näiden uusien välineiden mahdollisuuksia edistää yhdennettyä aluekehitystä. |
| --- | --- |

36.

on tyytyväinen siihen, että uusien välineiden, kuten paikallisyhteisöjen omien kehittämishankkeiden ja yhdennettyjen alueellisten investointien, kautta on lisätty joustavuutta ja mahdollistettu useista rahastoista rahoitettavien ohjelmien käyttö ja innovatiivisten hankkeiden toteuttaminen. Komitea pitää myönteisenä, että monet maat ja alueet harkitsevat tällaisten välineiden käyttöä ainakin teoriassa, mutta on huolissaan siitä, että rahastoihin sovellettavat erilaiset säännökset ja hallintoviranomaisten pidättyvä suhtautuminen tehtävien delegointiin paikallistasolla rajoittavat edelleen näiden uusien välineiden mahdollisuuksia edistää yhdennettyä aluekehitystä.

| 37. | kiinnittää huomiota siihen, että erilaisten rahoituslähteiden ja välineiden yhdistäminen samaan hankkeeseen voi tuoda huomattavia etuja vain, jos erilaiset rahoituslähteet ja -välineet tuovat mukanaan yhtäläisiä raportointi- ja tukikelpoisuusvaatimuksia, jotta tällainen yhdistäminen voi toimia ja jotta voidaan vähentää täytäntöönpanossa tapahtuvia virheitä ja ylimääräisistä hallinnollisista menettelyistä aiheutuvia kustannuksia. |
| --- | --- |

37.

kiinnittää huomiota siihen, että erilaisten rahoituslähteiden ja välineiden yhdistäminen samaan hankkeeseen voi tuoda huomattavia etuja vain, jos erilaiset rahoituslähteet ja -välineet tuovat mukanaan yhtäläisiä raportointi- ja tukikelpoisuusvaatimuksia, jotta tällainen yhdistäminen voi toimia ja jotta voidaan vähentää täytäntöönpanossa tapahtuvia virheitä ja ylimääräisistä hallinnollisista menettelyistä aiheutuvia kustannuksia.

| 38. | panee merkille, että uusiin välineisiin on suhtauduttu eräissä jäsenvaltioissa epäilevästi eikä niitä oteta käyttöön laajasti siellä, missä ne olisivat hyödyllisiä, ja että muutamissa tapauksissa valtiotaso on estänyt paikallis- ja alueviranomaisia käyttämästä uusia välineitä. Näin ollen komitea kehottaa Euroopan komissiota taustoittamaan tarkemmin, miksi tällainen valinnanmahdollisuus on joissakin tapauksissa suljettu pois. |
| --- | --- |

38.

panee merkille, että uusiin välineisiin on suhtauduttu eräissä jäsenvaltioissa epäilevästi eikä niitä oteta käyttöön laajasti siellä, missä ne olisivat hyödyllisiä, ja että muutamissa tapauksissa valtiotaso on estänyt paikallis- ja alueviranomaisia käyttämästä uusia välineitä. Näin ollen komitea kehottaa Euroopan komissiota taustoittamaan tarkemmin, miksi tällainen valinnanmahdollisuus on joissakin tapauksissa suljettu pois.

| 39. | kehottaa Euroopan komissiota ja EIP:tä yhdenmukaistamaan hallinnolliset vaatimukset ja tukikelpoisuusvaatimukset annettaessa tukea erilaisille monialaisille hankkeille. |
| --- | --- |

39.

kehottaa Euroopan komissiota ja EIP:tä yhdenmukaistamaan hallinnolliset vaatimukset ja tukikelpoisuusvaatimukset annettaessa tukea erilaisille monialaisille hankkeille.

Tuloksellisuus

| 40. | toteaa tyytyväisenä, että uudistetussa koheesiopolitiikassa korostetaan aiempaa enemmän toimenpideohjelmien tuloksellisuutta. Hyvillä tuloksilla tarkoitetaan tavoitteiden saavuttamista tehokkaasti ja sääntöjä noudattaen. |
| --- | --- |

40.

toteaa tyytyväisenä, että uudistetussa koheesiopolitiikassa korostetaan aiempaa enemmän toimenpideohjelmien tuloksellisuutta. Hyvillä tuloksilla tarkoitetaan tavoitteiden saavuttamista tehokkaasti ja sääntöjä noudattaen.

| 41. | korostaa, että koheesiopolitiikan tuloksellisuus on kaikkien paikallis- ja alueviranomaisten päällimmäinen tavoite, sillä hyvät tulokset parantavat merkittävästi elämänlaatua alueilla, kaupungeissa ja kunnissa. |
| --- | --- |

41.

korostaa, että koheesiopolitiikan tuloksellisuus on kaikkien paikallis- ja alueviranomaisten päällimmäinen tavoite, sillä hyvät tulokset parantavat merkittävästi elämänlaatua alueilla, kaupungeissa ja kunnissa.

| 42. | täsmentää, että tuloksellisuudessa tärkeimpänä osa-alueena olisi pidettävä pitkäaikaisia tuloksia, joiden ansiosta ennalta määritetyt tavoitteet saavutetaan. Tuloksia ovat esimerkiksi työllisyysaste, työttömyysaste ja ruuhkien ja saasteiden vähentyminen. Sen sijaan tuotokset eli esimerkiksi tarjottujen koulutuskurssien, rakennettujen tiekilometrien tai kunnostettujen rakennusten määrä ovat vain välivaiheita kohti tulosten saavuttamista, eivätkä ne siksi ole yhtä tärkeä tuloksellisuuden osa-alue. |
| --- | --- |

42.

täsmentää, että tuloksellisuudessa tärkeimpänä osa-alueena olisi pidettävä pitkäaikaisia tuloksia, joiden ansiosta ennalta määritetyt tavoitteet saavutetaan. Tuloksia ovat esimerkiksi työllisyysaste, työttömyysaste ja ruuhkien ja saasteiden vähentyminen. Sen sijaan tuotokset eli esimerkiksi tarjottujen koulutuskurssien, rakennettujen tiekilometrien tai kunnostettujen rakennusten määrä ovat vain välivaiheita kohti tulosten saavuttamista, eivätkä ne siksi ole yhtä tärkeä tuloksellisuuden osa-alue.

| 43. | pitää erityisen valitettavana sitä, että takaisin käyttöön otettu suoritusvaraus voi ajaa asettamaan vaatimattomia tavoitteita siksi, että näin suoritusvarauksesta saa helposti lisäresursseja. Tavoitteiden kunnianhimoisuus ilmenee kuitenkin selvästi vasta kun täytäntöönpano edistyy. Toimenpideohjelmien rahoituksen viivästyttäminen luo joka tapauksessa tarpeettomia epävarmuustekijöitä rahoitussuunnitteluun ja merkitsee lisäriskiä hankkeiden hallinnoinnille. |
| --- | --- |

43.

pitää erityisen valitettavana sitä, että takaisin käyttöön otettu suoritusvaraus voi ajaa asettamaan vaatimattomia tavoitteita siksi, että näin suoritusvarauksesta saa helposti lisäresursseja. Tavoitteiden kunnianhimoisuus ilmenee kuitenkin selvästi vasta kun täytäntöönpano edistyy. Toimenpideohjelmien rahoituksen viivästyttäminen luo joka tapauksessa tarpeettomia epävarmuustekijöitä rahoitussuunnitteluun ja merkitsee lisäriskiä hankkeiden hallinnoinnille.

| 44. | katsoo lisäksi, että lyhyen tai keskipitkän aikavälin taloudellisten indikaattorien tai tuotosindikaattorien liian ehdoton korostaminen vaarantaa kaikkien, toimenpideohjelmien neuvotteluvaiheessa asetettujen pitkän aikavälin tavoitteiden saavuttamisen, sillä koheesiopolitiikka on luonteeltaan pitkän aikavälin politiikkaa. AK kehottaa itse asiassa kehittämään seuraavaa ohjelmakautta varten uuden tuloskehyksen, joka ei perustu tuotoksiin vaan tuloksiin. |
| --- | --- |

44.

katsoo lisäksi, että lyhyen tai keskipitkän aikavälin taloudellisten indikaattorien tai tuotosindikaattorien liian ehdoton korostaminen vaarantaa kaikkien, toimenpideohjelmien neuvotteluvaiheessa asetettujen pitkän aikavälin tavoitteiden saavuttamisen, sillä koheesiopolitiikka on luonteeltaan pitkän aikavälin politiikkaa. AK kehottaa itse asiassa kehittämään seuraavaa ohjelmakautta varten uuden tuloskehyksen, joka ei perustu tuotoksiin vaan tuloksiin.

| 45. | pitää valitettavana myös sitä, että tuloskehyksessä taloudelliset indikaattorit ja tuotosindikaattorit ovat pakollisia ja tulosindikaattorit vain valinnaisia. AK katsoo silti, että tulosten aikaansaannin tulee olla ensisijaista kaikkien rakennerahastojen strategisessa suunnittelussa ja tämä olisi otettava huomioon myös tuloskehyksessä. |
| --- | --- |

45.

pitää valitettavana myös sitä, että tuloskehyksessä taloudelliset indikaattorit ja tuotosindikaattorit ovat pakollisia ja tulosindikaattorit vain valinnaisia. AK katsoo silti, että tulosten aikaansaannin tulee olla ensisijaista kaikkien rakennerahastojen strategisessa suunnittelussa ja tämä olisi otettava huomioon myös tuloskehyksessä.

| 46. | onkin tyytyväinen siihen, että Euroopan komissio laatii vuodesta 2016 lähtien vuotuisia kertomuksia, joissa esitetään tiivistelmä jäsenvaltioiden täytäntöönpanokertomuksista, ja kehottaa komissiota tarkastelemaan kertomuksia AK:n jäsenten kanssa. AK ehdottaa, että kertomuksissa analysoidaan myös edistymistä täytäntöönpanojärjestelmän yksinkertaistamisessa. |
| --- | --- |

46.

onkin tyytyväinen siihen, että Euroopan komissio laatii vuodesta 2016 lähtien vuotuisia kertomuksia, joissa esitetään tiivistelmä jäsenvaltioiden täytäntöönpanokertomuksista, ja kehottaa komissiota tarkastelemaan kertomuksia AK:n jäsenten kanssa. AK ehdottaa, että kertomuksissa analysoidaan myös edistymistä täytäntöönpanojärjestelmän yksinkertaistamisessa.

| 47. | panee merkille, että taloudelliset indikaattorit, kuten varojen käyttöaste, eivät ole tulossuuntautuneita suorituskykyindikaattoreita. AK kehottaakin Euroopan komissiota kiinnittämään vähemmän huomiota taloudellisiin indikaattoreihin tuloskehyksessä. |
| --- | --- |

47.

panee merkille, että taloudelliset indikaattorit, kuten varojen käyttöaste, eivät ole tulossuuntautuneita suorituskykyindikaattoreita. AK kehottaakin Euroopan komissiota kiinnittämään vähemmän huomiota taloudellisiin indikaattoreihin tuloskehyksessä.

Menettelyjen yksinkertaistaminen ja hallinnolliset valmiudet

Menettelyjen yksinkertaistaminen

| 48. | huomauttaa, että koheesiopolitiikkaa kritisoitiin aikaisemmin huomattavan paljon sen monimutkaisesta täytäntöönpanosta. Useimmat hallintoviranomaiset pitävät myös uusia sääntöjä byrokraattisina ja monimutkaisina. AK:n järjestämään kuulemiseen osallistuneiden vastaajien mukaan kaikkein tärkeintä olisi yksinkertaistaa tukikelpoisuussääntöjä, välttää ylisääntelyä ja keskittyä tuloksiin. |
| --- | --- |

48.

huomauttaa, että koheesiopolitiikkaa kritisoitiin aikaisemmin huomattavan paljon sen monimutkaisesta täytäntöönpanosta. Useimmat hallintoviranomaiset pitävät myös uusia sääntöjä byrokraattisina ja monimutkaisina. AK:n järjestämään kuulemiseen osallistuneiden vastaajien mukaan kaikkein tärkeintä olisi yksinkertaistaa tukikelpoisuussääntöjä, välttää ylisääntelyä ja keskittyä tuloksiin.

| 49. | korostaa, että ylisääntely on edelleen yksi suurimmista hallinnollista rasitusta aiheuttavista syistä. EU-sääntöjen liian tiukka kansallinen tulkinta sekä se, että rahastot kuuluvat monissa jäsenvaltioissa eri ministeriöiden ja hallintotahojen alaisuuteen, johtaa tarpeettomiin hallinnollisiin vaatimuksiin, siiloutumiseen ja ylimääräiseen byrokratiarasitukseen, joka kohdistuu edunsaajiin ja hallintoviranomaisiin. Lisäksi se haittaa sellaisten yhdennettyä aluekehitystä palvelevien välineiden kuin yhdennettyjen alueellisten investointien ja paikallisyhteisöjen omien kehittämishankkeiden hyödyntämistä. |
| --- | --- |

49.

korostaa, että ylisääntely on edelleen yksi suurimmista hallinnollista rasitusta aiheuttavista syistä. EU-sääntöjen liian tiukka kansallinen tulkinta sekä se, että rahastot kuuluvat monissa jäsenvaltioissa eri ministeriöiden ja hallintotahojen alaisuuteen, johtaa tarpeettomiin hallinnollisiin vaatimuksiin, siiloutumiseen ja ylimääräiseen byrokratiarasitukseen, joka kohdistuu edunsaajiin ja hallintoviranomaisiin. Lisäksi se haittaa sellaisten yhdennettyä aluekehitystä palvelevien välineiden kuin yhdennettyjen alueellisten investointien ja paikallisyhteisöjen omien kehittämishankkeiden hyödyntämistä.

| 50. | kehottaa Euroopan komissiota seuraamaan EU-sääntöjen kansallista soveltamista ja ylisääntelytapauksissa taivuttelemaan kansalliset viranomaiset soveltamaan EU:n sääntöjä tavalla, joka ei ole niin työläs. Ylisääntelytapaukset tulisi esitellä julkisesti keskinäisen oppimisen edistämiseksi. |
| --- | --- |

50.

kehottaa Euroopan komissiota seuraamaan EU-sääntöjen kansallista soveltamista ja ylisääntelytapauksissa taivuttelemaan kansalliset viranomaiset soveltamaan EU:n sääntöjä tavalla, joka ei ole niin työläs. Ylisääntelytapaukset tulisi esitellä julkisesti keskinäisen oppimisen edistämiseksi.

| 51. | katsoo, että myös EU:n säännöissä (asetukset, täytäntöönpanosäädökset ja delegoidut säädökset) on kuitenkin paljon varaa yksinkertaistamiseen. AK vaatiikin yksinkertaistamaan enemmän EU-rahoitteisten hankkeiden hallinnointia. Tähän tulisi sisältyä edunsaajille kuuluvien korvausten maksuajan lyhentäminen, yhteisten tarkastussääntöjen laatiminen hankkeita varten, yksinkertaisemmat säännöt tuloa tuottaville hankkeille, johdonmukaiset säännöt kustannusten tukikelpoisuudesta, yksinkertaistettujen kustannusten laajempi käyttö, läheisempi yhteys maksujen ja tulosten välillä, ”e-koheesio”, keskitetty palvelupiste edunsaajille sekä oikeasuhtainen ja yhtenäinen lähestymistapa valvontaan, menettelyjen yhdenmukaistaminen osana alueellisen yhteistyön ohjelmien ensimmäisen tason seurantaa ja julkisten hankintojen valvonnan yksinkertaistaminen. Komitea korostaa, että on tärkeää tarjota paikallis- ja alueviranomaisille sekä yrityksille asianmukaista asiantuntija-apua niiden etsiessä lainsäädäntöön ja sen asianmukaiseen soveltamiseen liittyviä vastauksia ja neuvoja (etenkin julkisten hankintojen alalla). AK kehottaa Euroopan komissiota ottamaan alue- ja paikallisviranomaisten edustajat mukaan korkean tason asiantuntijaryhmään, joka seuraa yksinkertaistamista edunsaajien kannalta, ja hyödyntämään siten alan ammattilaisten kokemusta hallinnollisen taakan vähentämiseen, varojen käytön tehostamiseen sekä ohjelmien vaikutusten parantamiseen tähtäävien hankkeiden täytäntöönpanosta. |
| --- | --- |

51.

katsoo, että myös EU:n säännöissä (asetukset, täytäntöönpanosäädökset ja delegoidut säädökset) on kuitenkin paljon varaa yksinkertaistamiseen. AK vaatiikin yksinkertaistamaan enemmän EU-rahoitteisten hankkeiden hallinnointia. Tähän tulisi sisältyä edunsaajille kuuluvien korvausten maksuajan lyhentäminen, yhteisten tarkastussääntöjen laatiminen hankkeita varten, yksinkertaisemmat säännöt tuloa tuottaville hankkeille, johdonmukaiset säännöt kustannusten tukikelpoisuudesta, yksinkertaistettujen kustannusten laajempi käyttö, läheisempi yhteys maksujen ja tulosten välillä, ”e-koheesio”, keskitetty palvelupiste edunsaajille sekä oikeasuhtainen ja yhtenäinen lähestymistapa valvontaan, menettelyjen yhdenmukaistaminen osana alueellisen yhteistyön ohjelmien ensimmäisen tason seurantaa ja julkisten hankintojen valvonnan yksinkertaistaminen. Komitea korostaa, että on tärkeää tarjota paikallis- ja alueviranomaisille sekä yrityksille asianmukaista asiantuntija-apua niiden etsiessä lainsäädäntöön ja sen asianmukaiseen soveltamiseen liittyviä vastauksia ja neuvoja (etenkin julkisten hankintojen alalla). AK kehottaa Euroopan komissiota ottamaan alue- ja paikallisviranomaisten edustajat mukaan korkean tason asiantuntijaryhmään, joka seuraa yksinkertaistamista edunsaajien kannalta, ja hyödyntämään siten alan ammattilaisten kokemusta hallinnollisen taakan vähentämiseen, varojen käytön tehostamiseen sekä ohjelmien vaikutusten parantamiseen tähtäävien hankkeiden täytäntöönpanosta.

| 52. | kiinnittää huomiota paikallis- ja alueviranomaisille lukuisista ja koordinoimattomista valvontatoimista aiheutuvaan liialliseen taakkaan, joka voi jarruttaa intoa toteuttaa EU-hankkeita. Tarvittaessa olisi toteutettava yhdistettyjä valvontatoimia tai toimivaltaisten viranomaisten olisi tunnustettava vastavuoroisesti toistensa toteuttamat valvonnat. Komitea ehdottaa, että valvonta- tai tarkastustoimien tuloksia hyödynnettäisiin estämään virheitä, sillä tämä nostaisi hankkeiden onnistumisastetta. |
| --- | --- |

52.

kiinnittää huomiota paikallis- ja alueviranomaisille lukuisista ja koordinoimattomista valvontatoimista aiheutuvaan liialliseen taakkaan, joka voi jarruttaa intoa toteuttaa EU-hankkeita. Tarvittaessa olisi toteutettava yhdistettyjä valvontatoimia tai toimivaltaisten viranomaisten olisi tunnustettava vastavuoroisesti toistensa toteuttamat valvonnat. Komitea ehdottaa, että valvonta- tai tarkastustoimien tuloksia hyödynnettäisiin estämään virheitä, sillä tämä nostaisi hankkeiden onnistumisastetta.

| 53. | kehottaa komissiota tässä yhteydessä soveltamaan Euroopan rakenne- ja investointirahastojen alalla johdonmukaisesti REFIT-ohjelman lähestymistapoja ja ottamaan huomioon niin delegoidut säädökset kuin täytäntöönpanosäädökset. Lisäksi olisi otettava huomioon lukuisat komission sisäiset suuntaviivat ja niiden hyväksymismenettely, sillä vaikka ne eivät olekaan oikeudellisesti sitovia, ne lisäävät huomattavasti monimutkaisuutta ja byrokratiaa Euroopan rakenne- ja investointirahastotoimien täytäntöönpanossa paikan päällä. |
| --- | --- |

53.

kehottaa komissiota tässä yhteydessä soveltamaan Euroopan rakenne- ja investointirahastojen alalla johdonmukaisesti REFIT-ohjelman lähestymistapoja ja ottamaan huomioon niin delegoidut säädökset kuin täytäntöönpanosäädökset. Lisäksi olisi otettava huomioon lukuisat komission sisäiset suuntaviivat ja niiden hyväksymismenettely, sillä vaikka ne eivät olekaan oikeudellisesti sitovia, ne lisäävät huomattavasti monimutkaisuutta ja byrokratiaa Euroopan rakenne- ja investointirahastotoimien täytäntöönpanossa paikan päällä.

| 54. | on vakaasti sitä mieltä, että tarvitaan välittömästi erityisiä toimenpiteitä alueiden välisen yhteistyön ohjelmien yksinkertaistamiseksi. Euroopan alueiden välisen yhteistyön ohjelmia ja hankkeita on myös tehtävä tunnetummiksi. Monimutkaisuus aiheuttaa viivästyksiä ja virheitä, jotka heikentävät EU:n koheesiopolitiikan tuloksekkuutta. Selkeämmät, avoimemmat ja yksinkertaisemmin sovellettavissa olevat säännöt vähentävät ongelmia myös jatkossa, menojen todentamisvaiheessa sekä valvonta- ja tarkastustoimissa. Euroopan komission jälkitarkastukset on myös yhdenmukaistettava, ja niissä on joka tapauksessa noudatettava johdonmukaisuuden, subsidiariteetin ja ennen kaikkea suhteellisuuden kriteereitä. |
| --- | --- |

54.

on vakaasti sitä mieltä, että tarvitaan välittömästi erityisiä toimenpiteitä alueiden välisen yhteistyön ohjelmien yksinkertaistamiseksi. Euroopan alueiden välisen yhteistyön ohjelmia ja hankkeita on myös tehtävä tunnetummiksi. Monimutkaisuus aiheuttaa viivästyksiä ja virheitä, jotka heikentävät EU:n koheesiopolitiikan tuloksekkuutta. Selkeämmät, avoimemmat ja yksinkertaisemmin sovellettavissa olevat säännöt vähentävät ongelmia myös jatkossa, menojen todentamisvaiheessa sekä valvonta- ja tarkastustoimissa. Euroopan komission jälkitarkastukset on myös yhdenmukaistettava, ja niissä on joka tapauksessa noudatettava johdonmukaisuuden, subsidiariteetin ja ennen kaikkea suhteellisuuden kriteereitä.

Hallinnolliset valmiudet

| 55. | panee merkille, että paikallis- ja alueviranomaisten hallinnolliset valmiudet ovat keskeinen tekijä koheesiopolitiikan täytäntöönpanon onnistumiselle. Ne ovat kuitenkin vielä paikoin puutteelliset. |
| --- | --- |

55.

panee merkille, että paikallis- ja alueviranomaisten hallinnolliset valmiudet ovat keskeinen tekijä koheesiopolitiikan täytäntöönpanon onnistumiselle. Ne ovat kuitenkin vielä paikoin puutteelliset.

| 56. | korostaa, että hallinnollisten valmiuksien puutteellisuus voi johtua monista syistä, joita ovat muun muassa






  — | tehtävien ja vastuualueiden jakaminen tehottomasti |
| --- | --- | --- |

56.

korostaa, että hallinnollisten valmiuksien puutteellisuus voi johtua monista syistä, joita ovat muun muassa

—

tehtävien ja vastuualueiden jakaminen tehottomasti

| — | hallintotasojen välisen yhteistyön tehottomuus |
| --- | --- |

—

hallintotasojen välisen yhteistyön tehottomuus

| — | pätevän henkilöstön puute (osaaminen) |
| --- | --- |

—

pätevän henkilöstön puute (osaaminen)

| — | taloudellisten resurssien puute |
| --- | --- |

—

taloudellisten resurssien puute

| — | epätarkoituksenmukaiset säännöt ja määräykset (esim. ylisääntely) |
| --- | --- |

—

epätarkoituksenmukaiset säännöt ja määräykset (esim. ylisääntely)

| — | poliittiset esteet (esim. epäasianmukainen strateginen suunnittelu) |
| --- | --- |

—

poliittiset esteet (esim. epäasianmukainen strateginen suunnittelu)

| — | elinten sisäisen organisaation soveltumattomuus monitahoisten, kuten ERI-rahastoista osarahoitettujen, hankkeiden hallinnointiin. |
| --- | --- |

—

elinten sisäisen organisaation soveltumattomuus monitahoisten, kuten ERI-rahastoista osarahoitettujen, hankkeiden hallinnointiin.

| 57. | kehottaa paitsi heikommin kehittyneitä myös kaikkia muitakin EU:n jäsenvaltioita hyödyntämään toimenpideohjelmia varten saatavilla olevaa teknistä apua nykyistä tehokkaammin, jotta voidaan parantaa paikallisten ja alueellisten elinten ja muiden osanottajien valmiuksia hyödyntää ja hallinnoida EU-rahoitusta sekä tukea parempien tilastotietojen keruuta paikallistasolla. |
| --- | --- |

57.

kehottaa paitsi heikommin kehittyneitä myös kaikkia muitakin EU:n jäsenvaltioita hyödyntämään toimenpideohjelmia varten saatavilla olevaa teknistä apua nykyistä tehokkaammin, jotta voidaan parantaa paikallisten ja alueellisten elinten ja muiden osanottajien valmiuksia hyödyntää ja hallinnoida EU-rahoitusta sekä tukea parempien tilastotietojen keruuta paikallistasolla.

| 58. | korostaa, että paikallis- ja aluetason hallinnollisten valmiuksien vahvistaminen johtaa toimenpideohjelmien aiempaa tehokkaampaan ja tulossuuntautuneempaan toteuttamiseen. EU:n ja jäsenvaltioiden olisi tuettava vertailukehittämistä sekä kokemusten ja osaamisen vaihtoa alueiden ja kuntien kesken ja hyödynnettävä tähän tarkoitukseen myös esimerkiksi Euroopan alueellisen yhteistyön ohjelmia. |
| --- | --- |

58.

korostaa, että paikallis- ja aluetason hallinnollisten valmiuksien vahvistaminen johtaa toimenpideohjelmien aiempaa tehokkaampaan ja tulossuuntautuneempaan toteuttamiseen. EU:n ja jäsenvaltioiden olisi tuettava vertailukehittämistä sekä kokemusten ja osaamisen vaihtoa alueiden ja kuntien kesken ja hyödynnettävä tähän tarkoitukseen myös esimerkiksi Euroopan alueellisen yhteistyön ohjelmia.

| 59. | suhtautuu myönteisesti kehityksessä jälkeen jääneitä alueita koskevaan Euroopan komission aloitteeseen, jonka tavoitteena on tunnistaa aluetason kasvun ja investointien keskeisiä vauhdittajia ja esteitä etenkin heikommin kehittyneillä alueilla. Komitea kehottaa Euroopan komissiota hyödyntämään alue- ja paikallistason asiantuntijoiden tietämystä ja ottamaan huomioon kehityksessä jälkeen jääneiden alueiden erityistarpeet annettaessa niiden kasvupotentiaalin vapauttamista koskevia suosituksia. |
| --- | --- |

59.

suhtautuu myönteisesti kehityksessä jälkeen jääneitä alueita koskevaan Euroopan komission aloitteeseen, jonka tavoitteena on tunnistaa aluetason kasvun ja investointien keskeisiä vauhdittajia ja esteitä etenkin heikommin kehittyneillä alueilla. Komitea kehottaa Euroopan komissiota hyödyntämään alue- ja paikallistason asiantuntijoiden tietämystä ja ottamaan huomioon kehityksessä jälkeen jääneiden alueiden erityistarpeet annettaessa niiden kasvupotentiaalin vapauttamista koskevia suosituksia.

| 60. | ottaa huomioon, että ennakkoehdoilla (yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 19 artikla) taataan, että EU:n varat investoidaan sellaisessa oikeudellisessa ympäristössä, jossa noudatetaan unionin lainsäädäntöä, ja että ne suunnataan vähentämään kilpailuetuja, jotka liittyvät sääntöjen noudattamatta jättämiseen. Komitea kiinnittää kuitenkin huomiota seuraaviin näkökohtiin:






  — | Ei ole hyväksyttävää, että paikallis- ja alueyhteisöjen alueelle tarkoitettu rahoitus viivästyy Euroopan ja valtiollisen institutionaalisen tason eräiden puutteiden vuoksi. AK toivoo, että pitkällä aikavälillä paikallis- ja alueviranomaiset hyötyvät ennakkoehtojen soveltamisesta. |
| --- | --- | --- |

60.

ottaa huomioon, että ennakkoehdoilla (yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 19 artikla) taataan, että EU:n varat investoidaan sellaisessa oikeudellisessa ympäristössä, jossa noudatetaan unionin lainsäädäntöä, ja että ne suunnataan vähentämään kilpailuetuja, jotka liittyvät sääntöjen noudattamatta jättämiseen. Komitea kiinnittää kuitenkin huomiota seuraaviin näkökohtiin:

—

Ei ole hyväksyttävää, että paikallis- ja alueyhteisöjen alueelle tarkoitettu rahoitus viivästyy Euroopan ja valtiollisen institutionaalisen tason eräiden puutteiden vuoksi. AK toivoo, että pitkällä aikavälillä paikallis- ja alueviranomaiset hyötyvät ennakkoehtojen soveltamisesta.

| — | AK vastustaa tiukasti ERI-rahastojen ”ulkoista ehtoa”, joka koskee alueellisen tuen jäädyttämistä jäsenvaltioilta, jotka ovat rikkoneet budjettialijäämää koskevia sääntöjä. Tällaiset toimenpiteet rankaisisivat ennen kaikkea paikallis- ja alueviranomaisia keskushallinnon laiminlyönneistä. |
| --- | --- |

—

AK vastustaa tiukasti ERI-rahastojen ”ulkoista ehtoa”, joka koskee alueellisen tuen jäädyttämistä jäsenvaltioilta, jotka ovat rikkoneet budjettialijäämää koskevia sääntöjä. Tällaiset toimenpiteet rankaisisivat ennen kaikkea paikallis- ja alueviranomaisia keskushallinnon laiminlyönneistä.

| — | Koheesiopolitiikka on pohjimmiltaan aluepolitiikkaa, ja sen on säilyttävä sellaisena; on vältettävä keskittämiseen enemmän tai vähemmän tähtäävää politiikkaa kaikilla hallintotasoilla. |
| --- | --- |

—

Koheesiopolitiikka on pohjimmiltaan aluepolitiikkaa, ja sen on säilyttävä sellaisena; on vältettävä keskittämiseen enemmän tai vähemmän tähtäävää politiikkaa kaikilla hallintotasoilla.

| 61. | kannustaa niitä yhteistyöohjelmiin osallistuvia jäsenvaltioita, joiden alueella sijaitsee eurooppalaisen alueellisen yhteistyön yhtymän (EAYY) päätoimipaikka, antamaan EAYY:lle Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteen tukemista Euroopan aluekehitysrahastosta koskevista erityissäännöksistä 17. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1299/2013 22 artiklan säännösten mukaisesti tehtäväksi toimia joidenkin tai kaikkien yhtymän kattamaan alueeseen liittyvien alueellisten yhteistyöohjelmien hallintoviranomaisena. |
| --- | --- |

61.

kannustaa niitä yhteistyöohjelmiin osallistuvia jäsenvaltioita, joiden alueella sijaitsee eurooppalaisen alueellisen yhteistyön yhtymän (EAYY) päätoimipaikka, antamaan EAYY:lle Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteen tukemista Euroopan aluekehitysrahastosta koskevista erityissäännöksistä 17. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1299/2013 22 artiklan säännösten mukaisesti tehtäväksi toimia joidenkin tai kaikkien yhtymän kattamaan alueeseen liittyvien alueellisten yhteistyöohjelmien hallintoviranomaisena.

Bryssel 9. heinäkuuta 2015

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Markku MARKKULA

---

(1)  Kyselyyn saatiin 317 käyttökelpoista vastausta useilta erilaisilta sidosryhmiltä, viranomaisilta ja yksiköiltä. Suurin osa vastauksista (70 %) saatiin julkishallinnon edustajilta, ja 89 osallistujaa antoi vastauksia myös vapaiden kommenttien muodossa. Kuulemisen tuloksista on yksityiskohtainen analyysi AK:n verkkosivuilla.

1

(2)  AK:n järjestämän kuulemisen tulokset vahvistivat, että valtaosa paikallis- ja alueviranomaisista ja muista sidosryhmistä on osallistunut kumppanuussopimusten ja toimenpideohjelmien valmisteluvaiheeseen. Yli 70 prosenttia vastaajista katsoo kuitenkin, että paikallis- ja alueviranomaisten tarpeet on otettu huomioon vain osittain tai jätetty kokonaan huomiotta.

2

(3)  Sääntöjen muodollinen noudattaminen ilman niiden sisällöllistä soveltamista.

3

(4)  Yli 50 prosenttia AK:n järjestämään kuulemiseen osallistuneista ei omien sanojensa mukaan tiennyt rakenneohjelmien lainoista.

4

---