# Euroopa Liidu L 248/2015

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 248 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 58. köide24. september 2015 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 248

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

58. köide24. september 2015

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu määrus (EL) 2015/1588, 13. juuli 2015, milles käsitletakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamist teatavate horisontaalse riigiabi liikide suhtes (
  1
  ) | 1 |
| | * | Nõukogu määrus (EL) 2015/1589, 13. juuli 2015, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 kohaldamiseks (
  1
  ) | 9 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) 2015/1590, 18. september 2015, millega Saksamaa lipu all sõitvatel laevadel keelatakse meriahvena püük NAFO 1F püügipiirkonna Gröönimaa vetes, V ja XIV püügipiirkonna Gröönimaa vetes ning meriahvena kaitseala rahvusvahelistes vetes | 30 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) 2015/1591, 18. september 2015, millega Saksa lipu all sõitvatel laevadel keelatakse makrellipüük VIIIc, IX ja X püügipiirkonnas, CECAFi 34.1.1 liidu vetes ning VIIIa, VIIIb ja VIIId püügipiirkonnas | 32 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) 2015/1592, 18. september 2015, millega Saksamaa lipu all sõitvatel laevadel keelatakse meriahvena püük V püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes ning XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelistes vetes | 34 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) 2015/1593, 18. september 2015, millega Saksamaa lipu all sõitvatel laevadel keelatakse põhjaputassuu püük Fääri saarte vetes | 36 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/1594, 21. september 2015, millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Rocamadour (KPN)] | 38 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/1595, 21. september 2015, millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Zgornjesavinjski želodec (KGT)] | 39 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/1596, 21. september 2015, millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Montes de Toledo (KPN)] | 40 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/1597, 23. september 2015, millega kehtestatakse erand rakendusmäärusest (EL) nr 615/2014 seoses Kreeka toetusesaaja-organisatsioonidele oliiviõli ja lauaoliivide sektorit toetavate tööprogrammide puhul 2015. aastal tehtava ettemakse esimese osamakse tasumise lõpptähtpäevaga | 41 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/1598, 23. september 2015, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 43 |
| | * | Euroopa Keskpanga määrus (EL) 2015/1599, 10. september 2015, millega muudetakse määrust (EL) nr 1333/2014 rahaturgude statistika kohta (EKP/2015/30) | 45 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus (EL, Euratom) 2015/1600, 18. september 2015, millega nimetatakse ametisse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee liikmed ajavahemikuks 21. septembrist 2015 kuni 20. septembrini 2020 | 53 |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2015/1601, 22. september 2015, millega kehtestatakse rahvusvahelise kaitse valdkonnas ajutised meetmed Itaalia ja Kreeka toetamiseks | 80 |
| | * | Komisjoni delegeeritud otsus (EL) 2015/1602, 5. juuni 2015, milles käsitletakse Šveitsis kindlustus- ja edasikindlustusandjate suhtes kehtiva solventsusrežiimi ja usaldatavusnõuete täitmise korra samaväärsust Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/138/EÜ artikli 172 lõike 2, artikli 227 lõike 4 ja artikli 260 lõike 3 alusel | 95 |
| | * | Komisjoni otsus (EL) 2015/1603, 13. august 2015, mis käsitleb Hispaania võetud meedet vastavalt nõukogu direktiivi 89/686/EMÜ artiklile 7 kõrvaldada turult teatavat liiki ujuvvahendid ujumise õpetamiseks | 99 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Nõukogu määrus (EL) 2015/1588, 13. juuli 2015, milles käsitletakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamist teatavate horisontaalse riigiabi liikide suhtes (
  1
  )

1

1

*

Nõukogu määrus (EL) 2015/1589, 13. juuli 2015, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 kohaldamiseks (
  1
  )

1

9

*

Komisjoni määrus (EL) 2015/1590, 18. september 2015, millega Saksamaa lipu all sõitvatel laevadel keelatakse meriahvena püük NAFO 1F püügipiirkonna Gröönimaa vetes, V ja XIV püügipiirkonna Gröönimaa vetes ning meriahvena kaitseala rahvusvahelistes vetes

30

*

Komisjoni määrus (EL) 2015/1591, 18. september 2015, millega Saksa lipu all sõitvatel laevadel keelatakse makrellipüük VIIIc, IX ja X püügipiirkonnas, CECAFi 34.1.1 liidu vetes ning VIIIa, VIIIb ja VIIId püügipiirkonnas

32

*

Komisjoni määrus (EL) 2015/1592, 18. september 2015, millega Saksamaa lipu all sõitvatel laevadel keelatakse meriahvena püük V püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes ning XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelistes vetes

34

*

Komisjoni määrus (EL) 2015/1593, 18. september 2015, millega Saksamaa lipu all sõitvatel laevadel keelatakse põhjaputassuu püük Fääri saarte vetes

36

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/1594, 21. september 2015, millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Rocamadour (KPN)]

38

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/1595, 21. september 2015, millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Zgornjesavinjski želodec (KGT)]

39

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/1596, 21. september 2015, millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Montes de Toledo (KPN)]

40

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/1597, 23. september 2015, millega kehtestatakse erand rakendusmäärusest (EL) nr 615/2014 seoses Kreeka toetusesaaja-organisatsioonidele oliiviõli ja lauaoliivide sektorit toetavate tööprogrammide puhul 2015. aastal tehtava ettemakse esimese osamakse tasumise lõpptähtpäevaga

41

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/1598, 23. september 2015, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

43

*

Euroopa Keskpanga määrus (EL) 2015/1599, 10. september 2015, millega muudetakse määrust (EL) nr 1333/2014 rahaturgude statistika kohta (EKP/2015/30)

45

OTSUSED

*

Nõukogu otsus (EL, Euratom) 2015/1600, 18. september 2015, millega nimetatakse ametisse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee liikmed ajavahemikuks 21. septembrist 2015 kuni 20. septembrini 2020

53

*

Nõukogu otsus (EL) 2015/1601, 22. september 2015, millega kehtestatakse rahvusvahelise kaitse valdkonnas ajutised meetmed Itaalia ja Kreeka toetamiseks

80

*

Komisjoni delegeeritud otsus (EL) 2015/1602, 5. juuni 2015, milles käsitletakse Šveitsis kindlustus- ja edasikindlustusandjate suhtes kehtiva solventsusrežiimi ja usaldatavusnõuete täitmise korra samaväärsust Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/138/EÜ artikli 172 lõike 2, artikli 227 lõike 4 ja artikli 260 lõike 3 alusel

95

*

Komisjoni otsus (EL) 2015/1603, 13. august 2015, mis käsitleb Hispaania võetud meedet vastavalt nõukogu direktiivi 89/686/EMÜ artiklile 7 kõrvaldada turult teatavat liiki ujuvvahendid ujumise õpetamiseks

99

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 24.9.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 248/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 248/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2015/1588,

13. juuli 2015,

milles käsitletakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamist teatavate horisontaalse riigiabi liikide suhtes (kodifitseeritud tekst)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 109,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu määrust (EÜ) nr 994/98 (2) on oluliselt muudetud. Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks nimetatud määrus kodifitseerida (3). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määrust (EÜ) nr 994/98 (2) on oluliselt muudetud. Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks nimetatud määrus kodifitseerida (3).

| (2) | Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) kohaselt on peamiselt komisjoni ülesanne hinnata, kas abi sobib kokku siseturuga. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) kohaselt on peamiselt komisjoni ülesanne hinnata, kas abi sobib kokku siseturuga.

| (3) | Siseturu nõuetekohane toimimine nõuab konkurentsieeskirjade ranget ja tõhusat kohaldamist riigiabi suhtes. |
| --- | --- |

(3)

Siseturu nõuetekohane toimimine nõuab konkurentsieeskirjade ranget ja tõhusat kohaldamist riigiabi suhtes.

| (4) | Komisjonil peaks olema võimalik teatada määruste kaudu neis valdkondades, kus tal on piisav kogemus sobivuskriteeriumide määratlemisel, et teatavad abi eriliigid sobivad kokku siseturuga ELi toimimise lepingu artikli 107 lõigete 2 ja 3 sätete kohaselt ning on seega vabastatud artikli 108 lõikes 3 sätestatud menetlusest. |
| --- | --- |

(4)

Komisjonil peaks olema võimalik teatada määruste kaudu neis valdkondades, kus tal on piisav kogemus sobivuskriteeriumide määratlemisel, et teatavad abi eriliigid sobivad kokku siseturuga ELi toimimise lepingu artikli 107 lõigete 2 ja 3 sätete kohaselt ning on seega vabastatud artikli 108 lõikes 3 sätestatud menetlusest.

| (5) | Grupierandi määrused tagavad läbipaistvuse ja õiguskindluse; Euroopa Liidu lepingu artikli 4 lõike 3 ja ELi toimimise lepingu artikli 267 kohaldamist piiramata võivad liikmesriikide kohtud neid otse kohaldada. |
| --- | --- |

(5)

Grupierandi määrused tagavad läbipaistvuse ja õiguskindluse; Euroopa Liidu lepingu artikli 4 lõike 3 ja ELi toimimise lepingu artikli 267 kohaldamist piiramata võivad liikmesriikide kohtud neid otse kohaldada.

| (6) | Riigiabi on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 määratletud objektiivne mõiste. Komisjonile käesoleva määrusega antud volitust grupierandite vastuvõtmiseks kohaldatakse ainult nende meetmete suhtes, mis vastavad ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kõigile kriteeriumidele ja seega kujutavad endast riigiabi. Teatava abiliigi lisamine käesolevasse määrusesse või erandimäärusesse ei määra eelnevalt kindlaks meetme käsitamist riigiabina ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(6)

Riigiabi on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 määratletud objektiivne mõiste. Komisjonile käesoleva määrusega antud volitust grupierandite vastuvõtmiseks kohaldatakse ainult nende meetmete suhtes, mis vastavad ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kõigile kriteeriumidele ja seega kujutavad endast riigiabi. Teatava abiliigi lisamine käesolevasse määrusesse või erandimäärusesse ei määra eelnevalt kindlaks meetme käsitamist riigiabina ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

| (7) | Komisjonil peaks olema võimalik tunnistada teatavatel tingimustel väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele, teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks ning keskkonnakaitseks antav abi, tööhõivealane abi, koolitusabi ning abi, mis on kooskõlas kaardiga, mille komisjon on regionaalabi andmiseks kinnitanud igale liikmesriigile, siseturuga kokkusobivaks ja selle suhtes ei pea kohaldama teatamiskohustust. |
| --- | --- |

(7)

Komisjonil peaks olema võimalik tunnistada teatavatel tingimustel väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele, teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks ning keskkonnakaitseks antav abi, tööhõivealane abi, koolitusabi ning abi, mis on kooskõlas kaardiga, mille komisjon on regionaalabi andmiseks kinnitanud igale liikmesriigile, siseturuga kokkusobivaks ja selle suhtes ei pea kohaldama teatamiskohustust.

| (8) | Innovatsioonist on saanud ühe Euroopa 2020. aasta strateegia juhtalgatuse „Innovaatiline liit” raames liidu poliitikaprioriteet. Lisaks sellele on paljud innovatsioonile antavad abimeetmed suhteliselt väikese mahuga ega põhjusta märkimisväärset konkurentsimoonutust. |
| --- | --- |

(8)

Innovatsioonist on saanud ühe Euroopa 2020. aasta strateegia juhtalgatuse „Innovaatiline liit” raames liidu poliitikaprioriteet. Lisaks sellele on paljud innovatsioonile antavad abimeetmed suhteliselt väikese mahuga ega põhjusta märkimisväärset konkurentsimoonutust.

| (9) | Mitmed liikmesriikide poolt kultuuri edendamise ja kultuuripärandi säilitamise sektoris võetud meetmed ei saa endast riigiabi kujutada, kuna need ei vasta ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kõigile kriteeriumidele näiteks seetõttu, et abisaaja ei teosta majandustegevust, või seetõttu, et puudub mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele. Selles ulatuses, kus kultuuri edendamise ja kultuuripärandi säilitamise valdkonna meetmed kujutavad endast siiski riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, peaks komisjonil olema võimalik tunnistada, et teatavatel tingimustel on see abi siseturuga kokkusobiv ja selle suhtes ei pea kohaldama ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 3 teatamiskohustust. Väikesed kultuuri edendamise ning loomingu ja kultuuripärandi säilitamise projektid ei tekita tavaliselt olulisi moonutusi, ning hiljutised juhtumid on näidanud sellise abi piiratud mõju kaubandusele. |
| --- | --- |

(9)

Mitmed liikmesriikide poolt kultuuri edendamise ja kultuuripärandi säilitamise sektoris võetud meetmed ei saa endast riigiabi kujutada, kuna need ei vasta ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kõigile kriteeriumidele näiteks seetõttu, et abisaaja ei teosta majandustegevust, või seetõttu, et puudub mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele. Selles ulatuses, kus kultuuri edendamise ja kultuuripärandi säilitamise valdkonna meetmed kujutavad endast siiski riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, peaks komisjonil olema võimalik tunnistada, et teatavatel tingimustel on see abi siseturuga kokkusobiv ja selle suhtes ei pea kohaldama ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 3 teatamiskohustust. Väikesed kultuuri edendamise ning loomingu ja kultuuripärandi säilitamise projektid ei tekita tavaliselt olulisi moonutusi, ning hiljutised juhtumid on näidanud sellise abi piiratud mõju kaubandusele.

| (10) | Erandid kultuuri edendamise ja kultuuripärandi säilitamise valdkonnas võiks määrata kindlaks suunistes esitatud komisjoni kogemuse põhjal, näiteks kinematograafiliste ja audiovisuaalsete teoste puhul, või töötada välja juhtumipõhiselt. Selliste grupierandite kavandamisel peaks komisjon võtma arvesse, et need peaksid hõlmama ainult meetmeid, mis kujutavad endast riigiabi, ja need peaksid põhimõtteliselt keskenduma meetmetele, mis toetavad „ELi riigiabi ajakohastamise” eesmärke, ning et ainult selline abi, mille osas komisjonil on juba põhjalikud kogemused, on grupierandiga hõlmatud. Lisaks tuleks võtta arvesse liikmesriikide esmapädevust kultuuri valdkonnas, kultuurilise mitmekesisuse suhtes kohaldatavat erikaitset kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 167 lõikega 1 ning kultuuri erilist iseloomu. |
| --- | --- |

(10)

Erandid kultuuri edendamise ja kultuuripärandi säilitamise valdkonnas võiks määrata kindlaks suunistes esitatud komisjoni kogemuse põhjal, näiteks kinematograafiliste ja audiovisuaalsete teoste puhul, või töötada välja juhtumipõhiselt. Selliste grupierandite kavandamisel peaks komisjon võtma arvesse, et need peaksid hõlmama ainult meetmeid, mis kujutavad endast riigiabi, ja need peaksid põhimõtteliselt keskenduma meetmetele, mis toetavad „ELi riigiabi ajakohastamise” eesmärke, ning et ainult selline abi, mille osas komisjonil on juba põhjalikud kogemused, on grupierandiga hõlmatud. Lisaks tuleks võtta arvesse liikmesriikide esmapädevust kultuuri valdkonnas, kultuurilise mitmekesisuse suhtes kohaldatavat erikaitset kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 167 lõikega 1 ning kultuuri erilist iseloomu.

| (11) | Mis puutub loodusõnnetuste tagajärjel tekkinud kahjude hüvitamisega seotud riigiabikavasid, nagu ka kalandusvaldkonnas teatavate halbade ilmastikutingimuste tagajärjel tekkinud kahjude hüvitamisega seotud riigiabikavasid, siis nimetatud valdkondades antud toetuste summad on üldiselt piiratud ja on võimalik määratleda selged kokkusobivustingimused. Käesolev määrus, mis on sätestatud ELi toimimise lepingus, peaks komisjonil võimaldama sellist abi teatamiskohustusest vabastada. Komisjoni kogemustest nähtub, et selline abi ei tekita üldiselt olulisi moonutusi ning saadud kogemustele tuginedes on võimalik määratleda selged kokkusobivustingimused. |
| --- | --- |

(11)

Mis puutub loodusõnnetuste tagajärjel tekkinud kahjude hüvitamisega seotud riigiabikavasid, nagu ka kalandusvaldkonnas teatavate halbade ilmastikutingimuste tagajärjel tekkinud kahjude hüvitamisega seotud riigiabikavasid, siis nimetatud valdkondades antud toetuste summad on üldiselt piiratud ja on võimalik määratleda selged kokkusobivustingimused. Käesolev määrus, mis on sätestatud ELi toimimise lepingus, peaks komisjonil võimaldama sellist abi teatamiskohustusest vabastada. Komisjoni kogemustest nähtub, et selline abi ei tekita üldiselt olulisi moonutusi ning saadud kogemustele tuginedes on võimalik määratleda selged kokkusobivustingimused.

| (12) | Kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 42 ei kohaldata riigiabi eeskirju teatavatel tingimustel teatavate ELi toimimise lepingu I lisas nimetatud põllumajandustooteid edendavate abimeetmete suhtes. Artiklit 42 ei kohaldata metsandusele antava riigiabi ega selles lisas nimetamata toodete suhtes. Komisjonil peaks olema võimalus kohaldada erandit teatavate abiliikide suhtes metsanduse valdkonnas, muu hulgas maaelu arengu programmide raames antava abi suhtes ning ka ELi toimimise lepingu I lisas nimetamata toidusektori toodete edendamiseks ja reklaamiks antava abi suhtes, mille puhul on komisjoni kogemustest lähtudes konkurentsimoonutused piiratud ja on võimalik määratleda selged kokkusobivustingimused. |
| --- | --- |

(12)

Kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 42 ei kohaldata riigiabi eeskirju teatavatel tingimustel teatavate ELi toimimise lepingu I lisas nimetatud põllumajandustooteid edendavate abimeetmete suhtes. Artiklit 42 ei kohaldata metsandusele antava riigiabi ega selles lisas nimetamata toodete suhtes. Komisjonil peaks olema võimalus kohaldada erandit teatavate abiliikide suhtes metsanduse valdkonnas, muu hulgas maaelu arengu programmide raames antava abi suhtes ning ka ELi toimimise lepingu I lisas nimetamata toidusektori toodete edendamiseks ja reklaamiks antava abi suhtes, mille puhul on komisjoni kogemustest lähtudes konkurentsimoonutused piiratud ja on võimalik määratleda selged kokkusobivustingimused.

| (13) | Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1198/2006 (4) artiklile 7 kohalduvad ELi toimimise lepingu artiklid 107, 108 ja 109 abile, mida liikmesriigid annavad kalandussektori ettevõtetele, välja arvatud liikmesriikide poolt vastavalt määrusele (EÜ) nr 1198/2006 tehtud maksed. Täiendaval riigiabil mere ja magevee bioloogiliste ressursside kaitseks on üldiselt piiratud mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele, see aitab kaasa liidu eesmärkide saavutamisele kalandus- ja merenduspoliitika valdkonnas ega põhjusta tõsist konkurentsimoonutust. Antud toetuste summad on üldiselt piiratud ja on võimalik määratleda selged kokkusobivustingimused. |
| --- | --- |

(13)

Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1198/2006 (4) artiklile 7 kohalduvad ELi toimimise lepingu artiklid 107, 108 ja 109 abile, mida liikmesriigid annavad kalandussektori ettevõtetele, välja arvatud liikmesriikide poolt vastavalt määrusele (EÜ) nr 1198/2006 tehtud maksed. Täiendaval riigiabil mere ja magevee bioloogiliste ressursside kaitseks on üldiselt piiratud mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele, see aitab kaasa liidu eesmärkide saavutamisele kalandus- ja merenduspoliitika valdkonnas ega põhjusta tõsist konkurentsimoonutust. Antud toetuste summad on üldiselt piiratud ja on võimalik määratleda selged kokkusobivustingimused.

| (14) | Mitmed liikmesriikide poolt spordisektoris, eelkõige harrastusspordi valdkonnas võetud meetmed ei pruugi endast riigiabi kujutada, kuna need ei vasta ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kõigile kriteeriumidele näiteks seetõttu, et abisaaja ei teosta majandustegevust, või seetõttu, et puudub mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele. Selles ulatuses, kus spordivaldkonna meetmed kujutavad endast siiski riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, peaks komisjonil olema võimalik tunnistada, et teatavatel tingimustel on see abi siseturuga kokkusobiv ja selle suhtes ei pea kohaldama teatamiskohustust. Spordiga seotud riigiabi meetmetel, eelkõige harrastusspordi valdkonna või väikesemahulistel meetmetel on sageli piiratud mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele ning need ei põhjusta tõsist konkurentsimoonutust. Toetuste summad on tavaliselt samuti piiratud. Saadud kogemustele tuginedes on võimalik määratleda selged kokkusobivustingimused, tagamaks, et spordile antud abi ei tekitaks olulisi moonutusi. |
| --- | --- |

(14)

Mitmed liikmesriikide poolt spordisektoris, eelkõige harrastusspordi valdkonnas võetud meetmed ei pruugi endast riigiabi kujutada, kuna need ei vasta ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kõigile kriteeriumidele näiteks seetõttu, et abisaaja ei teosta majandustegevust, või seetõttu, et puudub mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele. Selles ulatuses, kus spordivaldkonna meetmed kujutavad endast siiski riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, peaks komisjonil olema võimalik tunnistada, et teatavatel tingimustel on see abi siseturuga kokkusobiv ja selle suhtes ei pea kohaldama teatamiskohustust. Spordiga seotud riigiabi meetmetel, eelkõige harrastusspordi valdkonna või väikesemahulistel meetmetel on sageli piiratud mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele ning need ei põhjusta tõsist konkurentsimoonutust. Toetuste summad on tavaliselt samuti piiratud. Saadud kogemustele tuginedes on võimalik määratleda selged kokkusobivustingimused, tagamaks, et spordile antud abi ei tekitaks olulisi moonutusi.

| (15) | Seoses õhu- ja meretranspordile antava abiga nähtub komisjoni kogemustest, et äärealade (näiteks äärepoolseimad piirkonnad ja saared, sealhulgas ühe piirkonna moodustavad saarel asuvad liikmesriigid ja hõredalt asustatud piirkonnad) elanikele transpordi jaoks antud sotsiaalabi, kui sellist abi antakse ilma asjaomaste transpordiettevõtjate päritolul põhineva diskrimineerimiseta, ei tekita olulisi moonutusi. Veelgi enam, on võimalik määratleda selged kokkusobivustingimused. |
| --- | --- |

(15)

Seoses õhu- ja meretranspordile antava abiga nähtub komisjoni kogemustest, et äärealade (näiteks äärepoolseimad piirkonnad ja saared, sealhulgas ühe piirkonna moodustavad saarel asuvad liikmesriigid ja hõredalt asustatud piirkonnad) elanikele transpordi jaoks antud sotsiaalabi, kui sellist abi antakse ilma asjaomaste transpordiettevõtjate päritolul põhineva diskrimineerimiseta, ei tekita olulisi moonutusi. Veelgi enam, on võimalik määratleda selged kokkusobivustingimused.

| (16) | Lairibainfrastruktuuridele antava abi valdkonnas on komisjon viimastel aastatel saanud palju kogemusi ning on koostanud suunised (5). Komisjoni kogemusest nähtub, et abi teatavat liiki lairibataristutele ei moonuta konkurentsi märkimisväärselt ning grupierandi kohaldamine võib kasulikuks osutuda, juhul kui on täidetud teatavad kokkusobivuse tingimused ja taristut kasutatakse nn valgetes piirkondades, näiteks seal, kus puudub sama liiki taristu (lairiba- või järgmise põlvkonna juurdepääsutaristu) ja kus sellise taristu väljaarendamine lähitulevikus on ebatõenäoline, nagu on esile toodud suuniste raames väljatöötatud kriteeriumides. See kehtib abi suhtes, mis hõlmab lairibaühenduse põhivõrke, ja väikeste üksikabimeetmete suhtes, mis hõlmavad väga kiireid järgmise põlvkonna juurdepääsuvõrke, ning lairibaühenduse rajatistele ja passiivsele lairibataristule antud abi suhtes. |
| --- | --- |

(16)

Lairibainfrastruktuuridele antava abi valdkonnas on komisjon viimastel aastatel saanud palju kogemusi ning on koostanud suunised (5). Komisjoni kogemusest nähtub, et abi teatavat liiki lairibataristutele ei moonuta konkurentsi märkimisväärselt ning grupierandi kohaldamine võib kasulikuks osutuda, juhul kui on täidetud teatavad kokkusobivuse tingimused ja taristut kasutatakse nn valgetes piirkondades, näiteks seal, kus puudub sama liiki taristu (lairiba- või järgmise põlvkonna juurdepääsutaristu) ja kus sellise taristu väljaarendamine lähitulevikus on ebatõenäoline, nagu on esile toodud suuniste raames väljatöötatud kriteeriumides. See kehtib abi suhtes, mis hõlmab lairibaühenduse põhivõrke, ja väikeste üksikabimeetmete suhtes, mis hõlmavad väga kiireid järgmise põlvkonna juurdepääsuvõrke, ning lairibaühenduse rajatistele ja passiivsele lairibataristule antud abi suhtes.

| (17) | Mitmed liikmesriikide poolt seoses taristuga võetud meetmed ei pruugi endast riigiabi kujutada, kuna need ei vasta ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kõigile kriteeriumidele näiteks seetõttu, et abisaaja ei teosta majandustegevust, või seetõttu, et puudub mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele või et meede hõlmab üldist majandushuvi esindava teenuse hüvitamist, mis vastab kõigile Altmarki kohtupraktika kriteeriumidele (6). Selles ulatuses, kus taristu rahastamine kujutab endast siiski riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, peaks komisjonil olema võimalik tunnistada, et teatavatel tingimustel on see abi siseturuga kokkusobiv ja selle suhtes ei pea kohaldama teatamiskohustust. Seoses taristutega võivad taristuprojektidele antavad väikesed abisummad olla tõhusaks viisiks toetada liidu eesmärke, kui abi vähendab kulusid ja konkurentsimoonutuse potentsiaal on piiratud. Seega peaks komisjonil olema võimalus kohaldada erandit sellistele taristuprojektidele antava riigiabi suhtes, millega toetatakse käesolevas määruses nimetatud eesmärke ja muid ühist huvi pakkuvaid eesmärke, eelkõige strateegia „Euroopa 2020” eesmärke (7). See võiks sisaldada toetust mitut sektorit hõlmavate võrgustikega seotud projektidele või rajatisi, mille puhul on vajalik suhteliselt vähene sekkumine. Grupierandeid võib teha siiski ainult taristuprojektidele, mille puhul komisjonil on piisavalt kogemusi, et määrata kindlaks selged ja ranged kokkusobivuskriteeriumid, millega tagatakse, et potentsiaalse moonutuse oht on piiratud ja et suurtest abisummadest teatatakse endiselt ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 3 kohaselt. |
| --- | --- |

(17)

Mitmed liikmesriikide poolt seoses taristuga võetud meetmed ei pruugi endast riigiabi kujutada, kuna need ei vasta ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kõigile kriteeriumidele näiteks seetõttu, et abisaaja ei teosta majandustegevust, või seetõttu, et puudub mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele või et meede hõlmab üldist majandushuvi esindava teenuse hüvitamist, mis vastab kõigile Altmarki kohtupraktika kriteeriumidele (6). Selles ulatuses, kus taristu rahastamine kujutab endast siiski riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, peaks komisjonil olema võimalik tunnistada, et teatavatel tingimustel on see abi siseturuga kokkusobiv ja selle suhtes ei pea kohaldama teatamiskohustust. Seoses taristutega võivad taristuprojektidele antavad väikesed abisummad olla tõhusaks viisiks toetada liidu eesmärke, kui abi vähendab kulusid ja konkurentsimoonutuse potentsiaal on piiratud. Seega peaks komisjonil olema võimalus kohaldada erandit sellistele taristuprojektidele antava riigiabi suhtes, millega toetatakse käesolevas määruses nimetatud eesmärke ja muid ühist huvi pakkuvaid eesmärke, eelkõige strateegia „Euroopa 2020” eesmärke (7). See võiks sisaldada toetust mitut sektorit hõlmavate võrgustikega seotud projektidele või rajatisi, mille puhul on vajalik suhteliselt vähene sekkumine. Grupierandeid võib teha siiski ainult taristuprojektidele, mille puhul komisjonil on piisavalt kogemusi, et määrata kindlaks selged ja ranged kokkusobivuskriteeriumid, millega tagatakse, et potentsiaalse moonutuse oht on piiratud ja et suurtest abisummadest teatatakse endiselt ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 3 kohaselt.

| (18) | Kui komisjon võtab vastu määrusi abi liikide vabastamiseks ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 3 sätestatud teatamiskohustusest, on asjakohane, et komisjon täpsustab abi eesmärgi, abisaajate kategooriad, teatamiskohustusest vabastatud abi piirmäära, abi kumuleerumist reguleerivad tingimused ja järelevalve tingimused, et tagada käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluva abi sobivus siseturuga. |
| --- | --- |

(18)

Kui komisjon võtab vastu määrusi abi liikide vabastamiseks ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 3 sätestatud teatamiskohustusest, on asjakohane, et komisjon täpsustab abi eesmärgi, abisaajate kategooriad, teatamiskohustusest vabastatud abi piirmäära, abi kumuleerumist reguleerivad tingimused ja järelevalve tingimused, et tagada käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluva abi sobivus siseturuga.

| (19) | Iga abiliigi jaoks, mille suhtes komisjon võtab vastu grupierandi määruse, võivad piirmäärad olla väljendatud kas abi osatähtsusena kõigi abikõlblike kulutuste suhtes või maksimaalse abisummana. Veelgi enam, komisjonil peaks olema võimalik teha grupierandeid ka teatavat liiki riigiabi meetmetele, mida nende eripära tõttu ei saa täpselt väljendada abi osatähtsusena või maksimaalse abisummana, nagu näiteks finantskorraldusvahendid või teatavad meetmete liigid riskikapitaliinvesteeringute edendamiseks. Sellised keerulised meetmed võivad hõlmata eri tasanditel antavat toetust: otsesed abisaajad, vahetasandi abisaajad, kaudsed abisaajad. Arvestades selliste meetmete kasvavat tähtsust ja panust liidu eesmärkide saavutamisse, peaks nendele meetmetele olema võimalik kohaldada erandit. Seega peaks selliste meetmete puhul olema võimalik määratleda konkreetse abi andmise puhul piirmäärasid riigi toetuse maksimaalse abisummana selles meetmes või seoses selle meetmega. Riigi toetuse maksimaalne abisumma võib hõlmata toetuse elementi, mis ei pruugi olla riigiabi, tingimusel et meede sisaldab vähemalt mõnda elementi, mis sisaldab riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses ega ole marginaalne. |
| --- | --- |

(19)

Iga abiliigi jaoks, mille suhtes komisjon võtab vastu grupierandi määruse, võivad piirmäärad olla väljendatud kas abi osatähtsusena kõigi abikõlblike kulutuste suhtes või maksimaalse abisummana. Veelgi enam, komisjonil peaks olema võimalik teha grupierandeid ka teatavat liiki riigiabi meetmetele, mida nende eripära tõttu ei saa täpselt väljendada abi osatähtsusena või maksimaalse abisummana, nagu näiteks finantskorraldusvahendid või teatavad meetmete liigid riskikapitaliinvesteeringute edendamiseks. Sellised keerulised meetmed võivad hõlmata eri tasanditel antavat toetust: otsesed abisaajad, vahetasandi abisaajad, kaudsed abisaajad. Arvestades selliste meetmete kasvavat tähtsust ja panust liidu eesmärkide saavutamisse, peaks nendele meetmetele olema võimalik kohaldada erandit. Seega peaks selliste meetmete puhul olema võimalik määratleda konkreetse abi andmise puhul piirmäärasid riigi toetuse maksimaalse abisummana selles meetmes või seoses selle meetmega. Riigi toetuse maksimaalne abisumma võib hõlmata toetuse elementi, mis ei pruugi olla riigiabi, tingimusel et meede sisaldab vähemalt mõnda elementi, mis sisaldab riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses ega ole marginaalne.

| (20) | Abi andmisest teatamise suhtes võib olla kasulik kehtestada piirmäärad või muud asjakohased tingimused, et võimaldada komisjonil hinnata teatava abi mõju konkurentsile ja liikmesriikidevahelisele kaubandusele ning selle sobivust siseturuga. |
| --- | --- |

(20)

Abi andmisest teatamise suhtes võib olla kasulik kehtestada piirmäärad või muud asjakohased tingimused, et võimaldada komisjonil hinnata teatava abi mõju konkurentsile ja liikmesriikidevahelisele kaubandusele ning selle sobivust siseturuga.

| (21) | Kui komisjon võtab vastu määrusi teatavate abi liikide vabastamiseks ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 3 sätestatud teatamiskohustusest, on asjakohane võimaldada tal esitada täiendavaid üksikasjalikke tingimusi, et tagada käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluva abi sobivus siseturuga. |
| --- | --- |

(21)

Kui komisjon võtab vastu määrusi teatavate abi liikide vabastamiseks ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 3 sätestatud teatamiskohustusest, on asjakohane võimaldada tal esitada täiendavaid üksikasjalikke tingimusi, et tagada käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluva abi sobivus siseturuga.

| (22) | Siseturu arengut ja toimimist arvesse võttes peaks komisjonil olema võimalik määrusega kehtestada, et teatav abi ei vasta kõigile ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud kriteeriumidele ning on seetõttu vabastatud artikli 108 lõikes 3 sätestatud teatamiskohustusest, tingimusel et samale ettevõttele konkreetse tähtaja jooksul antud abi ei ületa teatavat kindlaksmääratud summat. |
| --- | --- |

(22)

Siseturu arengut ja toimimist arvesse võttes peaks komisjonil olema võimalik määrusega kehtestada, et teatav abi ei vasta kõigile ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud kriteeriumidele ning on seetõttu vabastatud artikli 108 lõikes 3 sätestatud teatamiskohustusest, tingimusel et samale ettevõttele konkreetse tähtaja jooksul antud abi ei ületa teatavat kindlaksmääratud summat.

| (23) | Vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikele 1 peab komisjon koostöös liikmesriikidega pidevalt kontrollima kõiki olemasolevaid abisüsteeme; nimetatud eesmärgil ja selleks, et tagada võimalikult suur läbipaistvus ning piisav kontroll, on soovitav, et komisjon seaks oma määruste kohaldamist käsitleva teabe registreerimiseks ja säilitamiseks sisse usaldusväärse süsteemi, mida kõik liikmesriigid saaksid kasutada, ning et komisjon saaks liikmesriikidelt kogu vajaliku teabe teatamiskohustusest vabastatud abi rakendamise kohta, et seda võiks riigiabi nõuandekomitees koos liikmesriikidega läbi vaadata ja hinnata; sel eesmärgil on ka soovitav, et komisjon võiks nõuda sellise teabe andmist, mis on vajalik läbivaatamise tõhususe tagamiseks. |
| --- | --- |

(23)

Vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikele 1 peab komisjon koostöös liikmesriikidega pidevalt kontrollima kõiki olemasolevaid abisüsteeme; nimetatud eesmärgil ja selleks, et tagada võimalikult suur läbipaistvus ning piisav kontroll, on soovitav, et komisjon seaks oma määruste kohaldamist käsitleva teabe registreerimiseks ja säilitamiseks sisse usaldusväärse süsteemi, mida kõik liikmesriigid saaksid kasutada, ning et komisjon saaks liikmesriikidelt kogu vajaliku teabe teatamiskohustusest vabastatud abi rakendamise kohta, et seda võiks riigiabi nõuandekomitees koos liikmesriikidega läbi vaadata ja hinnata; sel eesmärgil on ka soovitav, et komisjon võiks nõuda sellise teabe andmist, mis on vajalik läbivaatamise tõhususe tagamiseks.

| (24) | Liikmesriigid peaksid esitama kokkuvõtte teabest erandimäärusega hõlmatud abi ja selle rakendamise kohta. Nimetatud kokkuvõtete avaldamine on oluline liikmesriikide poolt vastu võetud meetmete läbipaistvuse tagamiseks. Arvestades elektrooniliste sidevahendite edasiarengut, on kokkuvõtete avaldamine komisjoni veebisaidil kiire ja tõhus lahendus, tagades läbipaistvust huvitatud isikute jaoks. Seega tuleks kõnealused kokkuvõtted avaldada komisjoni veebisaidil. |
| --- | --- |

(24)

Liikmesriigid peaksid esitama kokkuvõtte teabest erandimäärusega hõlmatud abi ja selle rakendamise kohta. Nimetatud kokkuvõtete avaldamine on oluline liikmesriikide poolt vastu võetud meetmete läbipaistvuse tagamiseks. Arvestades elektrooniliste sidevahendite edasiarengut, on kokkuvõtete avaldamine komisjoni veebisaidil kiire ja tõhus lahendus, tagades läbipaistvust huvitatud isikute jaoks. Seega tuleks kõnealused kokkuvõtted avaldada komisjoni veebisaidil.

| (25) | Abi andmise kontrollimine hõlmab hulgaliselt keerukaid faktilisi, õiguslikke ja majanduslikke küsimusi pidevalt arenevas keskkonnas; komisjon peaks seetõttu teatamiskohustusest vabastatavad abi liigid korrapäraselt läbi vaatama. Komisjonil peaks olema võimalus kehtetuks tunnistada või muuta käesoleva määruse kohaselt vastu võetud määrusi, juhul kui nende vastuvõtmise aluseks olnud asjaolud on muutunud või kui siseturu areng või toimimine seda nõuab. |
| --- | --- |

(25)

Abi andmise kontrollimine hõlmab hulgaliselt keerukaid faktilisi, õiguslikke ja majanduslikke küsimusi pidevalt arenevas keskkonnas; komisjon peaks seetõttu teatamiskohustusest vabastatavad abi liigid korrapäraselt läbi vaatama. Komisjonil peaks olema võimalus kehtetuks tunnistada või muuta käesoleva määruse kohaselt vastu võetud määrusi, juhul kui nende vastuvõtmise aluseks olnud asjaolud on muutunud või kui siseturu areng või toimimine seda nõuab.

| (26) | Komisjonil peaks tihedas ja pidevas koostöös liikmesriikidega olema võimalus täpselt määratleda kõnealuste määruste ulatus ja määrustega kaasnevad tingimused; komisjoni ja liikmesriikide pädevate asutuste koostöö tagamiseks on asjakohane, et enne, kui komisjon võtab vastavalt käesolevale määrusele vastu määrused, konsulteeritakse riigiabi nõuandekomiteega. |
| --- | --- |

(26)

Komisjonil peaks tihedas ja pidevas koostöös liikmesriikidega olema võimalus täpselt määratleda kõnealuste määruste ulatus ja määrustega kaasnevad tingimused; komisjoni ja liikmesriikide pädevate asutuste koostöö tagamiseks on asjakohane, et enne, kui komisjon võtab vastavalt käesolevale määrusele vastu määrused, konsulteeritakse riigiabi nõuandekomiteega.

| (27) | Vastavalt käesolevale määrusele riigiabi nõuandekomitee poolt läbivaatamisele tulevad määruste eelnõud ja muud dokumendid tuleks avaldada komisjoni veebisaidil, et tagada läbipaistvus. |
| --- | --- |

(27)

Vastavalt käesolevale määrusele riigiabi nõuandekomitee poolt läbivaatamisele tulevad määruste eelnõud ja muud dokumendid tuleks avaldada komisjoni veebisaidil, et tagada läbipaistvus.

| (28) | Enne määruse eelnõu avaldamist tuleks konsulteerida riigiabi nõuandekomiteega. Läbipaistvuse huvides tuleks siiski määruse eelnõu avaldada komisjoni veebisaidil samal ajal, kui komisjon konsulteerib esmakordselt nõuandekomiteega, |
| --- | --- |

(28)

Enne määruse eelnõu avaldamist tuleks konsulteerida riigiabi nõuandekomiteega. Läbipaistvuse huvides tuleks siiski määruse eelnõu avaldada komisjoni veebisaidil samal ajal, kui komisjon konsulteerib esmakordselt nõuandekomiteega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Grupierandid

1.   Komisjon võib käesoleva määruse artiklis 8 sätestatud korra kohaselt vastu võetud määrustes ning kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 107 teatada, et järgmised abi liigid sobivad kokku siseturuga ega eelda ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 3 sätestatud teatamiskohustuse täitmist:

| a) | abi






  i) | väikese ja keskmise suurusega ettevõtetele; |
| --- | --- | --- |

a)

abi

i)

väikese ja keskmise suurusega ettevõtetele;

| ii) | teadus- ja arendustegevusele ning innovatsioonile; |
| --- | --- |

ii)

teadus- ja arendustegevusele ning innovatsioonile;

| iii) | keskkonnakaitsele; |
| --- | --- |

iii)

keskkonnakaitsele;

| iv) | tööhõivele ja koolitusele; |
| --- | --- |

iv)

tööhõivele ja koolitusele;

| v) | kultuuripärandi säilitamisele ja muinsuskaitsele; |
| --- | --- |

v)

kultuuripärandi säilitamisele ja muinsuskaitsele;

| vi) | loodusõnnetuse tagajärjel tekkinud kahjude hüvitamisele; |
| --- | --- |

vi)

loodusõnnetuse tagajärjel tekkinud kahjude hüvitamisele;

| vii) | teatavate halbade ilmastikutingimuste tagajärjel tekkinud kahjude hüvitamisele kalandusvaldkonnas; |
| --- | --- |

vii)

teatavate halbade ilmastikutingimuste tagajärjel tekkinud kahjude hüvitamisele kalandusvaldkonnas;

| viii) | metsandusele; |
| --- | --- |

viii)

metsandusele;

| ix) | I lisas nimetamata toidusektori toodete edendamisele; |
| --- | --- |

ix)

I lisas nimetamata toidusektori toodete edendamisele;

| x) | mere ja magevee bioloogiliste ressursside kaitseks; |
| --- | --- |

x)

mere ja magevee bioloogiliste ressursside kaitseks;

| xi) | spordile; |
| --- | --- |

xi)

spordile;

| xii) | äärealade elanikele transpordi jaoks, kui tegemist on sotsiaalabiga ning seda antakse ilma asjaomaste transpordiettevõtjate päritolul põhineva diskrimineerimiseta; |
| --- | --- |

xii)

äärealade elanikele transpordi jaoks, kui tegemist on sotsiaalabiga ning seda antakse ilma asjaomaste transpordiettevõtjate päritolul põhineva diskrimineerimiseta;

| xiii) | lairibataristu põhivõrkudele, väikestele taristuga seotud üksikmeetmetele, mis hõlmavad järgmise põlvkonna juurdepääsuvõrke, lairibaühenduse rajatisi ja passiivset lairibataristut piirkondades, kus selline taristu puudub või on sellise taristu väljaarendamine lähitulevikus ebatõenäoline; |
| --- | --- |

xiii)

lairibataristu põhivõrkudele, väikestele taristuga seotud üksikmeetmetele, mis hõlmavad järgmise põlvkonna juurdepääsuvõrke, lairibaühenduse rajatisi ja passiivset lairibataristut piirkondades, kus selline taristu puudub või on sellise taristu väljaarendamine lähitulevikus ebatõenäoline;

| xiv) | taristule, millega toetatakse alapunktides i–xiii ja ka käesoleva lõike punktis b loetletud eesmärke (ja muid ühist huvi pakkuvaid eesmärke, eelkõige strateegia „Euroopa 2020” eesmärke); |
| --- | --- |

xiv)

taristule, millega toetatakse alapunktides i–xiii ja ka käesoleva lõike punktis b loetletud eesmärke (ja muid ühist huvi pakkuvaid eesmärke, eelkõige strateegia „Euroopa 2020” eesmärke);

| b) | abi, mis on kooskõlas kaardiga, mis komisjon on piirkondliku abi andmiseks kinnitanud igale liikmesriigile. |
| --- | --- |

b)

abi, mis on kooskõlas kaardiga, mis komisjon on piirkondliku abi andmiseks kinnitanud igale liikmesriigile.

2.   Lõikes 1 osutatud määrustes tuleb iga abi liigi puhul täpsustada

| a) | abi eesmärk; |
| --- | --- |

a)

abi eesmärk;

| b) | abisaajate kategooriad; |
| --- | --- |

b)

abisaajate kategooriad;

| c) | piirmäärad, mis on väljendatud kas abi osatähtsusena kõigist abikõlblikest kulutustest või maksimaalse abisummana, või teatavat liiki abi puhul, mille puhul võib olla keeruline täpselt kindlaks määrata abi osatähtsust või summat, eelkõige finantskorraldusvahendid või riskikapitaliinvesteeringud või muud sellised investeeringud, maksimaalse riigi toetuse tasemena selles meetmes või seoses selle meetmega, ilma et see piiraks asjaomaste meetmete käsitlemist ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt; |
| --- | --- |

c)

piirmäärad, mis on väljendatud kas abi osatähtsusena kõigist abikõlblikest kulutustest või maksimaalse abisummana, või teatavat liiki abi puhul, mille puhul võib olla keeruline täpselt kindlaks määrata abi osatähtsust või summat, eelkõige finantskorraldusvahendid või riskikapitaliinvesteeringud või muud sellised investeeringud, maksimaalse riigi toetuse tasemena selles meetmes või seoses selle meetmega, ilma et see piiraks asjaomaste meetmete käsitlemist ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt;

| d) | abi kumuleerumist reguleerivad tingimused; |
| --- | --- |

d)

abi kumuleerumist reguleerivad tingimused;

| e) | järelevalve tingimused vastavalt artiklile 3. |
| --- | --- |

e)

järelevalve tingimused vastavalt artiklile 3.

3.   Lisaks sellele võib lõikes 1 osutatud määrustes

| a) | kehtestada piirmäärad või muud tingimused üksiktoetuste andmisest teatamise kohta; |
| --- | --- |

a)

kehtestada piirmäärad või muud tingimused üksiktoetuste andmisest teatamise kohta;

| b) | jätta reguleerimisalast välja teatavad sektorid; |
| --- | --- |

b)

jätta reguleerimisalast välja teatavad sektorid;

| c) | esitada täiendavaid tingimusi selliste määruste alusel vabastatud abi sobivusele. |
| --- | --- |

c)

esitada täiendavaid tingimusi selliste määruste alusel vabastatud abi sobivusele.

Artikkel 2

Vähese tähtsusega abi

1.   Komisjon võib käesoleva määruse artikli 8 kohaselt vastu võetud määrusega otsustada, et siseturu arengut ja toimimist arvesse võttes ei vasta teatav abi kõigile ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud kriteeriumidele ning on seetõttu vabastatud artikli 108 lõikes 3 sätestatud teatamiskohustusest, tingimusel et samale ettevõttele konkreetse tähtaja jooksul antud abi ei ületa teatavat kindlaksmääratud summat.

2.   Komisjoni taotlusel edastavad liikmesriigid komisjonile mis tahes ajal täiendava teabe lõike 1 alusel vabastatud abi kohta.

Artikkel 3

Läbipaistvus ja järelevalve

1.   Artikli 1 kohaselt määrusi vastu võttes kehtestab komisjon liikmesriikidele üksikasjalikud eeskirjad, et tagada selliste määruste alusel teatamiskohustusest vabastatud abi läbipaistvus ja järelevalve. Need eeskirjad sisaldavad eelkõige lõigetes 2, 3 ja 4 sätestatud nõudeid.

2.   Artikli 1 lõikes 1 osutatud määrustega vabastatud abisüsteemide rakendamisel või süsteemiväliste üksiktoetuste andmisel edastavad liikmesriigid komisjonile selliste abisüsteemide või vabastatud abisüsteemide väliste üksiktoetuste kohta kokkuvõtliku teabe komisjoni veebisaidil avaldamiseks.

3.   Liikmesriigid registreerivad ja koondavad kogu teabe, mis käsitleb grupierandite kohaldamist. Kui komisjonil on teavet, mille põhjal on alust kahelda erandimääruse kohaldamise nõuetekohasuses, edastavad liikmesriigid komisjonile kogu teabe, mida see peab vajalikuks, et hinnata antud abi vastavust nimetatud määrusele.

4.   Järgides komisjoni konkreetseid nõudeid, esitavad liikmesriigid vähemalt kord aastas komisjonile aruande grupierandite kohaldamise kohta, soovitavalt elektroonilises vormis. Komisjon teeb need aruanded teistele liikmesriikidele kättesaadavaks. Artiklis 7 osutatud komitee vaatab aruanded läbi ja hindab neid kord aastas.

Artikkel 4

Määruste kehtivusaeg ja muutmine

1.   Artiklite 1 ja 2 kohaselt vastu võetud määrused kehtivad kindlaksmääratud tähtaja jooksul. Artiklite 1 ja 2 kohaselt vastu võetud määruste alusel vabastatud abi vabastatakse nimetatud määruse kehtivusajaks ning käesoleva artikli lõigetes 2 ja 3 ette nähtud üleminekuajaks.

2.   Artiklite 1 ja 2 alusel vastu võetud määrusi võib kehtetuks tunnistada või muuta juhul, kui nende väljaandmise aluseks olnud asjaolud on muutunud või kui siseturu areng või toimimine seda nõuab. Sel juhul nähakse uues määruses ette kuue kuu pikkune üleminekuaeg varasemas määruses käsitletud abi kohandamiseks.

3.   Artiklite 1 ja 2 kohaselt vastu võetud määrustes nähakse käesoleva artikli lõikes 2 osutatud tähtaeg ette juhul, kui nende määruste aegumisel nende kehtivusaega ei pikendata.

Artikkel 5

Hindamisaruanne

Iga viie aasta järel esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva määruse kohaldamise kohta. Komisjon esitab aruande eelnõu artiklis 7 osutatud komiteele tutvumiseks.

Artikkel 6

Huvitatud poolte ärakuulamine

Kui komisjon kavatseb vastu võtta määruse, avaldab ta selle eelnõu, et kõik huvitatud isikud ja organisatsioonid saaksid esitada oma märkused komisjoni määratud mõistliku tähtaja jooksul, mis ühelgi juhul ei või olla lühem kui üks kuu.

Artikkel 7

Riigiabi nõuandekomitee

Moodustatakse riigiabi nõuandekomitee („komitee”). Komitee koosneb liikmesriikide esindajatest ja selle eesistujaks on komisjoni esindaja.

Artikkel 8

Komiteega konsulteerimine

1.   Komisjon konsulteerib komiteega

| a) | samaaegselt mis tahes määruse eelnõu avaldamisega kooskõlas artikliga 6; |
| --- | --- |

a)

samaaegselt mis tahes määruse eelnõu avaldamisega kooskõlas artikliga 6;

| b) | enne iga määruse vastuvõtmist. |
| --- | --- |

b)

enne iga määruse vastuvõtmist.

2.   Komiteega konsulteeritakse komisjoni poolt kokkukutsutud koosolekul. Läbivaatamisele tulevad eelnõud ja dokumendid lisatakse koosolekuteatele ning need võib avaldada komisjoni veebisaidil. Koosolek toimub kõige varem kaks kuud pärast teate saatmist.

Seda tähtaega võib vähendada lõike 1 punktis b osutatud konsultatsioonide puhul, kiireloomulistel juhtudel või määruse kehtivusaja pikendamiseks.

3.   Võetavate meetmete eelnõu esitab komiteele komisjoni esindaja. Tähtaja jooksul, mille määrab eesistuja lähtuvalt küsimuse kiireloomulisusest, esitab komitee eelnõu kohta oma arvamuse, vajaduse korral hääletades.

4.   Arvamus protokollitakse. Lisaks sellele on igal liikmesriigil õigus taotleda oma seisukoha protokollimist. Komitee võib soovitada kõnealuse arvamuse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

5.   Komisjon arvestab võimalikult suurel määral komitee arvamust. Ta teatab komiteele, kuidas arvamust on arvesse võetud.

Artikkel 9

Kehtetuks tunnistamine

Määrus (EÜ) nr 994/98 tunnistatakse kehtetuks.

Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele kooskõlas II lisas esitatud vastavustabeliga.

Artikkel 10

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 13. juuli 2015

Nõukogu nimel

eesistuja

F. ETGEN

---

(1)  Arvamus on esitatud 29. aprillil 2015 (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  Nõukogu 7. mai 1998. aasta määrus (EÜ) nr 994/98, milles käsitletakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamist teatavate horisontaalse riigiabi liikide suhtes (EÜT L 142, 14.5.1998, lk 1).

2

(3)  Vt I lisa.

3

(4)  Nõukogu 27. juuli 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1198/2006 Euroopa Kalandusfondi kohta (ELT L 223, 15.8.2006, lk 1).

4

(5)  Komisjoni teatis „ELi suunised riigiabieeskirjade kohaldamiseks seoses lairibavõrkude kiire kasutuselevõtuga” (ELT C 25, 26.1.2013, lk 1).

5

(6)  Euroopa Kohtu 24. juuli 2003. aasta kohtuasi C-280/00: Altmark Trans GmbH ja Regierungspräsidium Magdeburg vs. Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH (EKL 2003, I-7747).

6

vs

(7)  Vt nõukogu 13. juuli 2010. aasta soovitust 2010/410/EL liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta (ELT L 191, 23.7.2010, lk 28) ning nõukogu 21. oktoobri 2010. aasta otsust 2010/707/EL liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (ELT L 308, 24.11.2010, lk 46).

7

---

I LISA

KEHTETUKS TUNNISTATUD MÄÄRUS KOOS MUUDATUSTEGA

| Nõukogu määrus (EÜ) nr 994/98 | (EÜT L 142, 14.5.1998, lk 1) |
| --- | --- |
| Nõukogu määrus (EL) nr 733/2013 | (ELT L 204, 31.7.2013, lk 11) |

Nõukogu määrus (EÜ) nr 994/98

(EÜT L 142, 14.5.1998, lk 1)

Nõukogu määrus (EL) nr 733/2013

(ELT L 204, 31.7.2013, lk 11)

---

II LISA

VASTAVUSTABEL

| Määrus (EÜ) nr 994/98 | Käesolev määrus |
| --- | --- |
| Artiklid 1–8 | Artiklid 1–8 |
| — | Artikkel 9 |
| Artikkel 9 | Artikkel 10 |
| — | I lisa |
| — | II lisa |

Määrus (EÜ) nr 994/98

Käesolev määrus

Artiklid 1–8

Artiklid 1–8

—

Artikkel 9

Artikkel 9

Artikkel 10

—

I lisa

—

II lisa

---

| 24.9.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 248/9 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 248/9

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2015/1589,

13. juuli 2015,

millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 kohaldamiseks (kodifitseeritud tekst)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 109,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu määrust (EÜ) nr 659/1999 (2) on mitu korda oluliselt muudetud. Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks nimetatud määrus kodifitseerida (3). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määrust (EÜ) nr 659/1999 (2) on mitu korda oluliselt muudetud. Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks nimetatud määrus kodifitseerida (3).

| (2) | Ilma et see piiraks teatavate sektorite jaoks määrustes ette nähtud spetsiaalset menetluskorda, peaks käesolev määrus kehtima kõikidele sektoritele antava abi suhtes; Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise lepingu) artiklite 93 ja 107 kohaldamise eesmärgil on komisjonil olemasoleva abi läbivaatamisel, uue või muudetud abi suhtes otsuste tegemisel ning tema otsuste ja teatamiskohustuste täitmata jätmisega seotud meetmete võtmisel ELi toimimise lepingu artikli 108 alusel eripädevus otsustada selle üle, kas riigiabi sobib kokku siseturuga. |
| --- | --- |

(2)

Ilma et see piiraks teatavate sektorite jaoks määrustes ette nähtud spetsiaalset menetluskorda, peaks käesolev määrus kehtima kõikidele sektoritele antava abi suhtes; Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise lepingu) artiklite 93 ja 107 kohaldamise eesmärgil on komisjonil olemasoleva abi läbivaatamisel, uue või muudetud abi suhtes otsuste tegemisel ning tema otsuste ja teatamiskohustuste täitmata jätmisega seotud meetmete võtmisel ELi toimimise lepingu artikli 108 alusel eripädevus otsustada selle üle, kas riigiabi sobib kokku siseturuga.

| (3) | Võttes arvesse riigiabi eeskirjade ajakohastatud süsteemi, mille eesmärk on aidata kaasa nii majanduskasvu strateegia „Euroopa 2020” rakendamisele kui ka eelarvete konsolideerimisele, tuleks ELi toimimise lepingu artiklit 107 kohaldada tõhusalt ja ühetaoliselt kogu liidus. Määrusega (EÜ) nr 659/1999 konsolideeriti komisjoni senine tava ja tugevdati seda, et suurendada õiguskindlust ja toetada riigiabi poliitika arendamist läbipaistvas keskkonnas. |
| --- | --- |

(3)

Võttes arvesse riigiabi eeskirjade ajakohastatud süsteemi, mille eesmärk on aidata kaasa nii majanduskasvu strateegia „Euroopa 2020” rakendamisele kui ka eelarvete konsolideerimisele, tuleks ELi toimimise lepingu artiklit 107 kohaldada tõhusalt ja ühetaoliselt kogu liidus. Määrusega (EÜ) nr 659/1999 konsolideeriti komisjoni senine tava ja tugevdati seda, et suurendada õiguskindlust ja toetada riigiabi poliitika arendamist läbipaistvas keskkonnas.

| (4) | Õiguskindluse tagamiseks on asjakohane määratleda asjaolud, mille alusel riigiabi loetakse olemasolevaks abiks; siseturu väljakujundamine ja tõhustamine on astmeliselt kulgev protsess, mis peegeldub riigiabi poliitika pidevas arengus; sellise arenemise tulemusel võivad teatavad meetmed, mis jõustamise hetkel ei kujutanud endast riigiabi, hiljem selleks saada. |
| --- | --- |

(4)

Õiguskindluse tagamiseks on asjakohane määratleda asjaolud, mille alusel riigiabi loetakse olemasolevaks abiks; siseturu väljakujundamine ja tõhustamine on astmeliselt kulgev protsess, mis peegeldub riigiabi poliitika pidevas arengus; sellise arenemise tulemusel võivad teatavad meetmed, mis jõustamise hetkel ei kujutanud endast riigiabi, hiljem selleks saada.

| (5) | Vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikele 3 tuleb komisjonile teatada kõikidest uutest riigiabi andmise plaanidest ja neid ei tohi enne jõustada, kui komisjon on andnud selleks loa. |
| --- | --- |

(5)

Vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikele 3 tuleb komisjonile teatada kõikidest uutest riigiabi andmise plaanidest ja neid ei tohi enne jõustada, kui komisjon on andnud selleks loa.

| (6) | Vastavalt Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artikli 4 lõikele 3 on liikmesriigid kohustatud tegema koostööd komisjoniga ja esitama sellele kogu vajaliku teabe, et komisjon saaks täita talle käesoleva määrusega pandud kohustusi. |
| --- | --- |

(6)

Vastavalt Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artikli 4 lõikele 3 on liikmesriigid kohustatud tegema koostööd komisjoniga ja esitama sellele kogu vajaliku teabe, et komisjon saaks täita talle käesoleva määrusega pandud kohustusi.

| (7) | Ajavahemik, mille jooksul komisjon peab lõpetama selle abi esialgse uurimise, millest tuleb teatada, peaks olema kaks kuud alates lõpliku teatise vastuvõtmisest või sellest, kui asjaomane liikmesriik on esitanud nõuetekohaselt põhjendatud teadaande, et ta käsitleb teatist lõplikuna, sest komisjoni poolt nõutav lisateave ei ole kättesaadav või on see juba esitatud; õiguskindluse tagamiseks tuleks see uurimine lõpetada otsusega. |
| --- | --- |

(7)

Ajavahemik, mille jooksul komisjon peab lõpetama selle abi esialgse uurimise, millest tuleb teatada, peaks olema kaks kuud alates lõpliku teatise vastuvõtmisest või sellest, kui asjaomane liikmesriik on esitanud nõuetekohaselt põhjendatud teadaande, et ta käsitleb teatist lõplikuna, sest komisjoni poolt nõutav lisateave ei ole kättesaadav või on see juba esitatud; õiguskindluse tagamiseks tuleks see uurimine lõpetada otsusega.

| (8) | Kõikidel juhtudel, kui komisjon leiab esialgse uurimise tulemusel, et antav abi ei sobi siseturuga kokku, tuleb alustada ametlikku uurimismenetlust, et komisjon saaks koguda antava abi sobivuse hindamiseks vajaliku teabe ja huvitatud pooled saaksid esitada omapoolsed seisukohad; huvitatud poolte õigusi saab kõige paremini kaitsta ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud ametlikus uurimismenetluses. |
| --- | --- |

(8)

Kõikidel juhtudel, kui komisjon leiab esialgse uurimise tulemusel, et antav abi ei sobi siseturuga kokku, tuleb alustada ametlikku uurimismenetlust, et komisjon saaks koguda antava abi sobivuse hindamiseks vajaliku teabe ja huvitatud pooled saaksid esitada omapoolsed seisukohad; huvitatud poolte õigusi saab kõige paremini kaitsta ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud ametlikus uurimismenetluses.

| (9) | Selleks et hinnata ELi toimimise lepingu artikli 108 kohaselt komisjoni ainupädevusse kuuluva teatatud või ebaseadusliku riigiabi kokkusobivust siseturuga, on asjakohane tagada, et komisjonil on riigiabi eeskirjade täitmise tagamiseks volitused taotleda kogu vajalikku turuteavet kõikidelt liikmesriikidelt, ettevõtjatelt või ettevõtjate ühendustelt alati, kui tal on kahtlusi asjaomase meetme liidu eeskirjadega kokkusobivuse suhtes ja ta on seetõttu algatanud ametliku uurimismenetluse. Eelkõige peaks komisjon neid volitusi kasutama juhtudel, kui tundub olevat vajalik teha kompleksne sisuline hindamine. Kõnealuste volituste kasutamise üle otsustamisel peaks komisjon võtma nõuetekohaselt arvesse esialgse uurimise kestust. |
| --- | --- |

(9)

Selleks et hinnata ELi toimimise lepingu artikli 108 kohaselt komisjoni ainupädevusse kuuluva teatatud või ebaseadusliku riigiabi kokkusobivust siseturuga, on asjakohane tagada, et komisjonil on riigiabi eeskirjade täitmise tagamiseks volitused taotleda kogu vajalikku turuteavet kõikidelt liikmesriikidelt, ettevõtjatelt või ettevõtjate ühendustelt alati, kui tal on kahtlusi asjaomase meetme liidu eeskirjadega kokkusobivuse suhtes ja ta on seetõttu algatanud ametliku uurimismenetluse. Eelkõige peaks komisjon neid volitusi kasutama juhtudel, kui tundub olevat vajalik teha kompleksne sisuline hindamine. Kõnealuste volituste kasutamise üle otsustamisel peaks komisjon võtma nõuetekohaselt arvesse esialgse uurimise kestust.

| (10) | Selleks et hinnata pärast ametliku uurimismenetluse algatamist abimeetme siseturuga kokkusobivust, eelkõige seoses tehniliselt keerukate juhtumitega, mida tuleb sisuliselt hinnata, peaks komisjonil, juhul kui asjaomase liikmesriigi poolt esialgse uurimise ajal esitatud teave ei ole piisav, olema võimalik tavalise teabetaotluse või otsusega taotleda mis tahes liikmesriigilt, ettevõtjalt või ettevõtjate ühenduselt kogu hindamise lõpuleviimiseks vajalikku turuteavet, võttes nõuetekohaselt arvesse proportsionaalsuse põhimõtet, eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate puhul. |
| --- | --- |

(10)

Selleks et hinnata pärast ametliku uurimismenetluse algatamist abimeetme siseturuga kokkusobivust, eelkõige seoses tehniliselt keerukate juhtumitega, mida tuleb sisuliselt hinnata, peaks komisjonil, juhul kui asjaomase liikmesriigi poolt esialgse uurimise ajal esitatud teave ei ole piisav, olema võimalik tavalise teabetaotluse või otsusega taotleda mis tahes liikmesriigilt, ettevõtjalt või ettevõtjate ühenduselt kogu hindamise lõpuleviimiseks vajalikku turuteavet, võttes nõuetekohaselt arvesse proportsionaalsuse põhimõtet, eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate puhul.

| (11) | Võttes arvesse abisaajate ja asjaomase liikmesriigi vahelisi erisuhteid, peaks komisjonil olema võimalik taotleda abisaajalt teavet üksnes asjaomase liikmesriigi nõusoleku korral. Asjaomase abimeetme abisaaja poolt teabe esitamine ei ole õiguslikuks aluseks kahepoolsetele läbirääkimistele komisjoni ja asjaomase abisaaja vahel. |
| --- | --- |

(11)

Võttes arvesse abisaajate ja asjaomase liikmesriigi vahelisi erisuhteid, peaks komisjonil olema võimalik taotleda abisaajalt teavet üksnes asjaomase liikmesriigi nõusoleku korral. Asjaomase abimeetme abisaaja poolt teabe esitamine ei ole õiguslikuks aluseks kahepoolsetele läbirääkimistele komisjoni ja asjaomase abisaaja vahel.

| (12) | Komisjon peaks valima teabenõuete adressaadid objektiivsete ja iga juhtumi osas asjakohaste kriteeriumite alusel, tagades samas selle, et kui taotlused adresseeritakse ettevõtjate või ettevõtjate ühenduste valimile, on vastajate valim igas kategoorias representatiivne. Taotletav teave peaks hõlmama eelkõige faktilisi äriühingu- ja turuandmeid ning turu toimimise faktipõhist analüüsi. |
| --- | --- |

(12)

Komisjon peaks valima teabenõuete adressaadid objektiivsete ja iga juhtumi osas asjakohaste kriteeriumite alusel, tagades samas selle, et kui taotlused adresseeritakse ettevõtjate või ettevõtjate ühenduste valimile, on vastajate valim igas kategoorias representatiivne. Taotletav teave peaks hõlmama eelkõige faktilisi äriühingu- ja turuandmeid ning turu toimimise faktipõhist analüüsi.

| (13) | Komisjon peaks menetluse algatajana vastutama liikmesriigi, ettevõtjate või ettevõtjate ühenduste teabeedastamise kontrollimise eest ning teabe avaldamise konfidentsiaalsusnõuete järgimise eest. |
| --- | --- |

(13)

Komisjon peaks menetluse algatajana vastutama liikmesriigi, ettevõtjate või ettevõtjate ühenduste teabeedastamise kontrollimise eest ning teabe avaldamise konfidentsiaalsusnõuete järgimise eest.

| (14) | Komisjonil peaks olema võimalik tagada, et mis tahes ettevõtjale või ettevõtjate ühendusele adresseeritud teabetaotlustele vastatakse, määrates vajaduse korral proportsionaalseid trahve ja perioodilisi karistusmakseid. Trahvide ja perioodiliste karistusmaksete määrade kehtestamisel peaks komisjon võtma nõuetekohaselt arvesse proportsionaalsuse ja asjakohasuse põhimõtteid, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate puhul. Nende isikute õigusi, kellelt teavet taotletakse, tuleks kaitsta, andes neile võimaluse esitada oma seisukohad enne trahvide või perioodiliste karistusmaksete määramise otsuse tegemist. Euroopa Liidu Kohtul peaks olema ELi toimimise lepingu artikli 261 kohaselt täielik pädevus selliseid trahve või perioodilisi karistusmakseid määrata. |
| --- | --- |

(14)

Komisjonil peaks olema võimalik tagada, et mis tahes ettevõtjale või ettevõtjate ühendusele adresseeritud teabetaotlustele vastatakse, määrates vajaduse korral proportsionaalseid trahve ja perioodilisi karistusmakseid. Trahvide ja perioodiliste karistusmaksete määrade kehtestamisel peaks komisjon võtma nõuetekohaselt arvesse proportsionaalsuse ja asjakohasuse põhimõtteid, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate puhul. Nende isikute õigusi, kellelt teavet taotletakse, tuleks kaitsta, andes neile võimaluse esitada oma seisukohad enne trahvide või perioodiliste karistusmaksete määramise otsuse tegemist. Euroopa Liidu Kohtul peaks olema ELi toimimise lepingu artikli 261 kohaselt täielik pädevus selliseid trahve või perioodilisi karistusmakseid määrata.

| (15) | Komisjonil peaks olema võimalik proportsionaalsuse ja asjakohasuse põhimõtteid nõuetekohaselt arvesse võttes vähendada perioodilisi karistusmakseid või loobuda täielikult nende kohaldamisest, kui teabetaotluste adressaadid esitavad taotletud teabe, tehes seda siiski pärast selleks ette nähtud tähtaja möödumist. |
| --- | --- |

(15)

Komisjonil peaks olema võimalik proportsionaalsuse ja asjakohasuse põhimõtteid nõuetekohaselt arvesse võttes vähendada perioodilisi karistusmakseid või loobuda täielikult nende kohaldamisest, kui teabetaotluste adressaadid esitavad taotletud teabe, tehes seda siiski pärast selleks ette nähtud tähtaja möödumist.

| (16) | Trahve ja perioodilisi karistusmakseid ei kohaldata liikmesriikide suhtes, sest vastavalt ELi lepingu artikli 4 lõikele 3 on liikmesriigid kohustatud tegema komisjoniga koostööd ja esitama talle kogu vajaliku teabe, et komisjon saaks täita talle käesoleva määrusega pandud kohustusi. |
| --- | --- |

(16)

Trahve ja perioodilisi karistusmakseid ei kohaldata liikmesriikide suhtes, sest vastavalt ELi lepingu artikli 4 lõikele 3 on liikmesriigid kohustatud tegema komisjoniga koostööd ja esitama talle kogu vajaliku teabe, et komisjon saaks täita talle käesoleva määrusega pandud kohustusi.

| (17) | Pärast huvitatud poolte esitatud seisukohtade arvessevõtmist peaks komisjon oma uurimise lõpetama lõpliku otsusega niipea, kui kahtlused on kõrvaldatud; kui uurimine ei ole 18 kuu jooksul pärast menetluse algatamist lõpetatud, on kõnealusel liikmesriigil võimalik taotleda otsust, mille komisjon peaks tegema kahe kuu jooksul. |
| --- | --- |

(17)

Pärast huvitatud poolte esitatud seisukohtade arvessevõtmist peaks komisjon oma uurimise lõpetama lõpliku otsusega niipea, kui kahtlused on kõrvaldatud; kui uurimine ei ole 18 kuu jooksul pärast menetluse algatamist lõpetatud, on kõnealusel liikmesriigil võimalik taotleda otsust, mille komisjon peaks tegema kahe kuu jooksul.

| (18) | Selleks et kaitsta asjaomase liikmesriigi kaitseõigusi, tuleks talle esitada teistele liikmesriikidele, ettevõtjatele või ettevõtjate ühendustele saadetud teabetaotluse koopiad ning tal peaks olema võimalik esitada oma tähelepanekuid nende märkuste kohta. Asjaomast liikmesriiki tuleks ka teavitada konsulteeritud ettevõtjate või ettevõtjate ühenduste nimedest, tehes seda sellises ulatuses, mis on kooskõlas kõnealuste üksuste õigustatud huviga keelduda oma andmete avaldamisest. |
| --- | --- |

(18)

Selleks et kaitsta asjaomase liikmesriigi kaitseõigusi, tuleks talle esitada teistele liikmesriikidele, ettevõtjatele või ettevõtjate ühendustele saadetud teabetaotluse koopiad ning tal peaks olema võimalik esitada oma tähelepanekuid nende märkuste kohta. Asjaomast liikmesriiki tuleks ka teavitada konsulteeritud ettevõtjate või ettevõtjate ühenduste nimedest, tehes seda sellises ulatuses, mis on kooskõlas kõnealuste üksuste õigustatud huviga keelduda oma andmete avaldamisest.

| (19) | Komisjon peaks nõuetekohaselt arvestama ettevõtjate õigustatud huvi kaitsta oma ärisaladusi. Komisjonil ei tohiks olla võimalik kasutada üheski otsuses vastajate antud konfidentsiaalset teavet, mida ei ole võimalik koondada või muul viisil anonüümseks muuta, kui ta ei ole eelnevalt saanud nende nõusolekut kõnealuse teabe asjaomasele liikmesriigile avaldamiseks. |
| --- | --- |

(19)

Komisjon peaks nõuetekohaselt arvestama ettevõtjate õigustatud huvi kaitsta oma ärisaladusi. Komisjonil ei tohiks olla võimalik kasutada üheski otsuses vastajate antud konfidentsiaalset teavet, mida ei ole võimalik koondada või muul viisil anonüümseks muuta, kui ta ei ole eelnevalt saanud nende nõusolekut kõnealuse teabe asjaomasele liikmesriigile avaldamiseks.

| (20) | Juhul kui näib, et konfidentsiaalsena tähistatud teabe suhtes ei kehti ametisaladuse hoidmise kohustus, on asjakohane omada menetlust, mille kohaselt saab komisjon otsustada, millises ulatuses saab sellist teavet avaldada. Kui tehakse otsus mitte aktsepteerida teabe konfidentsiaalsuse nõuet, tuleb selles märkida ajavahemik, mille möödumisel teave avaldatakse, nii et vastaja saab kasutada talle kättesaadavat kohtulikku kaitset, sealhulgas ajutisi kaitsemeetmeid. |
| --- | --- |

(20)

Juhul kui näib, et konfidentsiaalsena tähistatud teabe suhtes ei kehti ametisaladuse hoidmise kohustus, on asjakohane omada menetlust, mille kohaselt saab komisjon otsustada, millises ulatuses saab sellist teavet avaldada. Kui tehakse otsus mitte aktsepteerida teabe konfidentsiaalsuse nõuet, tuleb selles märkida ajavahemik, mille möödumisel teave avaldatakse, nii et vastaja saab kasutada talle kättesaadavat kohtulikku kaitset, sealhulgas ajutisi kaitsemeetmeid.

| (21) | Riigiabi eeskirjade korrektse ja tõhusa kohaldamise tagab komisjonile antav võimalus tunnistada ebaõigel teabel põhinev otsus kehtetuks. |
| --- | --- |

(21)

Riigiabi eeskirjade korrektse ja tõhusa kohaldamise tagab komisjonile antav võimalus tunnistada ebaõigel teabel põhinev otsus kehtetuks.

| (22) | Komisjon peaks läbi vaatama kõik ebaseadusliku abi juhud, et tagada ELi toimimise lepingu artikli 108 ning eriti selle lõikes 3 oleva teatamiskohustuse ja kavatsetud meetmete rakendamiskeelu järgimist; selguse ja arusaadavuse ning õiguskindluse huvides tuleb sätestada menetlus, mida sellistel juhtudel järgida; kui liikmesriik ei ole järginud teatamiskohustust või kavatsetud meetmete rakendamiskeeldu, siis ei tohiks komisjon olla seotud tähtajaga. |
| --- | --- |

(22)

Komisjon peaks läbi vaatama kõik ebaseadusliku abi juhud, et tagada ELi toimimise lepingu artikli 108 ning eriti selle lõikes 3 oleva teatamiskohustuse ja kavatsetud meetmete rakendamiskeelu järgimist; selguse ja arusaadavuse ning õiguskindluse huvides tuleb sätestada menetlus, mida sellistel juhtudel järgida; kui liikmesriik ei ole järginud teatamiskohustust või kavatsetud meetmete rakendamiskeeldu, siis ei tohiks komisjon olla seotud tähtajaga.

| (23) | Komisjonil peaks olema võimalik omal algatusel läbi vaadata mis tahes allikast pärinev teave ebaseadusliku abi kohta, et tagada ELi toimimise lepingu artikli 108 ning eriti selle lõikes 3 sätestatud teatamiskohustuse ja kavandatava meetme rakendamise keelu järgimine ning hinnata asjaomase abi kokkusobivust siseturuga. |
| --- | --- |

(23)

Komisjonil peaks olema võimalik omal algatusel läbi vaadata mis tahes allikast pärinev teave ebaseadusliku abi kohta, et tagada ELi toimimise lepingu artikli 108 ning eriti selle lõikes 3 sätestatud teatamiskohustuse ja kavandatava meetme rakendamise keelu järgimine ning hinnata asjaomase abi kokkusobivust siseturuga.

| (24) | Ebaseadusliku abi juhtudel peaks komisjonil olema õigus hankida kogu vajalik teave, mis võimaldaks tal otsust teha, ja vajaduse korral viivitamata taastada moonutusteta konkurents; seepärast peab komisjonil olema võimalik võtta kõnealuse liikmesriigi suhtes ajutisi meetmeid; need meetmed võivad olla teabe esitamise, abi maksmise peatamise ja abi tagastamisega seotud korraldused; juhul kui ei järgita teabe esitamise korraldust, peaks komisjonil olema võimalus teha otsus kättesaadava teabe põhjal, ning kui ei järgita abi maksmise peatamise ja abi tagastamisega seotud korraldusi, anda asi otse Euroopa Kohtusse vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 2 teisele lõigule. |
| --- | --- |

(24)

Ebaseadusliku abi juhtudel peaks komisjonil olema õigus hankida kogu vajalik teave, mis võimaldaks tal otsust teha, ja vajaduse korral viivitamata taastada moonutusteta konkurents; seepärast peab komisjonil olema võimalik võtta kõnealuse liikmesriigi suhtes ajutisi meetmeid; need meetmed võivad olla teabe esitamise, abi maksmise peatamise ja abi tagastamisega seotud korraldused; juhul kui ei järgita teabe esitamise korraldust, peaks komisjonil olema võimalus teha otsus kättesaadava teabe põhjal, ning kui ei järgita abi maksmise peatamise ja abi tagastamisega seotud korraldusi, anda asi otse Euroopa Kohtusse vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 2 teisele lõigule.

| (25) | Ebaseadusliku abi puhul, mis ei sobi siseturuga kokku, tuleks taastada tõhus konkurents; sel eesmärgil on vaja, et abi, sealhulgas ka intressid, tuleb viivitamata tagastada; tagastamine peab toimuma vastavalt siseriiklikus õiguses kehtivale korrale; selle korra kohaldamine ei tohiks komisjoni otsuse kohest ja efektiivset täitmist takistades raskendada tõhusa konkurentsi taastamist; selle tulemuse saavutamiseks peaksid liikmesriigid võtma komisjoni otsuse mõjususe tagamiseks kõik vajalikud meetmed. |
| --- | --- |

(25)

Ebaseadusliku abi puhul, mis ei sobi siseturuga kokku, tuleks taastada tõhus konkurents; sel eesmärgil on vaja, et abi, sealhulgas ka intressid, tuleb viivitamata tagastada; tagastamine peab toimuma vastavalt siseriiklikus õiguses kehtivale korrale; selle korra kohaldamine ei tohiks komisjoni otsuse kohest ja efektiivset täitmist takistades raskendada tõhusa konkurentsi taastamist; selle tulemuse saavutamiseks peaksid liikmesriigid võtma komisjoni otsuse mõjususe tagamiseks kõik vajalikud meetmed.

| (26) | õiguskindluse tagamiseks on vaja ebaseadusliku abi suhtes ette näha kümneaastane aegumistähtaeg, pärast selle möödumist ei tohi tagastamist nõuda. |
| --- | --- |

(26)

õiguskindluse tagamiseks on vaja ebaseadusliku abi suhtes ette näha kümneaastane aegumistähtaeg, pärast selle möödumist ei tohi tagastamist nõuda.

| (27) | Õiguskindluse huvides on asjakohane ette näha trahvide ja perioodiliste karistusmaksete määramise ja täitmisele pööramise aegumistähtajad. |
| --- | --- |

(27)

Õiguskindluse huvides on asjakohane ette näha trahvide ja perioodiliste karistusmaksete määramise ja täitmisele pööramise aegumistähtajad.

| (28) | Abi kuritarvitamisel võivad siseturu toimimisele olla samasugused mõjud kui ebaseaduslikul abil ja seda tuleks seetõttu käsitleda samasuguse menetluse kohaselt; erinevalt ebaseaduslikust abist on võimalik kuritarvitatud abi eelnevalt komisjoni poolt heaks kiidetud; seepärast ei tohiks komisjon abi kuritarvitamise korral kasutada abi tagastamisega seotud korraldust. |
| --- | --- |

(28)

Abi kuritarvitamisel võivad siseturu toimimisele olla samasugused mõjud kui ebaseaduslikul abil ja seda tuleks seetõttu käsitleda samasuguse menetluse kohaselt; erinevalt ebaseaduslikust abist on võimalik kuritarvitatud abi eelnevalt komisjoni poolt heaks kiidetud; seepärast ei tohiks komisjon abi kuritarvitamise korral kasutada abi tagastamisega seotud korraldust.

| (29) | Vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikele 1 peab komisjon koostöös liikmesriikidega pidevalt kontrollima kõiki olemasolevaid abisüsteeme; selguse ja arusaadavuse ning õiguskindluse huvides tuleb kindlaks määrata selles artiklis nimetatud koostöö ulatus. |
| --- | --- |

(29)

Vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikele 1 peab komisjon koostöös liikmesriikidega pidevalt kontrollima kõiki olemasolevaid abisüsteeme; selguse ja arusaadavuse ning õiguskindluse huvides tuleb kindlaks määrata selles artiklis nimetatud koostöö ulatus.

| (30) | Olemasolevate abisüsteemide siseturuga kokkusobivuse tagamiseks ja vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikele 1 peaks komisjon tegema ettepanekud asjakohaste meetmete suhtes, kui olemasolev abi ei sobi või enam ei sobi siseturuga kokku, ja algatama ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetluse, kui kõnealune liikmesriik keeldub pakutud meetmeid rakendamast. |
| --- | --- |

(30)

Olemasolevate abisüsteemide siseturuga kokkusobivuse tagamiseks ja vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikele 1 peaks komisjon tegema ettepanekud asjakohaste meetmete suhtes, kui olemasolev abi ei sobi või enam ei sobi siseturuga kokku, ja algatama ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetluse, kui kõnealune liikmesriik keeldub pakutud meetmeid rakendamast.

| (31) | On asjakohane sätestada kõik võimalused, mis kolmandal isikul on, kaitstes oma huve riigiabiga seotud menetlustes. |
| --- | --- |

(31)

On asjakohane sätestada kõik võimalused, mis kolmandal isikul on, kaitstes oma huve riigiabiga seotud menetlustes.

| (32) | Kaebused on oluline teabeallikas, mille põhjal saab avastada liidu riigiabi eeskirjade rikkumisi. Selleks et tagada komisjonile esitatavate kaebuste kvaliteeti ning samal ajal tagada läbipaistvust ja õiguskindlust, on asjakohane kehtestada tingimused, mida kaebuse esitaja peaks täitma, et anda komisjonile teavet väidetava ebaseadusliku abi kohta, mille põhjal algatatakse esialgne uurimine. Nendele tingimustele mittevastavat teavet tuleks säilitada üldise turuteabena ning see ei põhjusta tingimata ex officio uurimist. |
| --- | --- |

(32)

Kaebused on oluline teabeallikas, mille põhjal saab avastada liidu riigiabi eeskirjade rikkumisi. Selleks et tagada komisjonile esitatavate kaebuste kvaliteeti ning samal ajal tagada läbipaistvust ja õiguskindlust, on asjakohane kehtestada tingimused, mida kaebuse esitaja peaks täitma, et anda komisjonile teavet väidetava ebaseadusliku abi kohta, mille põhjal algatatakse esialgne uurimine. Nendele tingimustele mittevastavat teavet tuleks säilitada üldise turuteabena ning see ei põhjusta tingimata ex officio uurimist.

| (33) | Kaebuste esitajatelt tuleks nõuda, et nad tõendaksid, et nad on huvitatud pooled ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 2 ja käesoleva määruse artikli 1 punkti h tähenduses. Samuti tuleks nõuda, et nad esitaksid teatava hulga teavet vormis, mille komisjon peaks olema volitatud sätestama rakendussättes. Võimalike kaebuste esitajate demotiveerimise ärahoidmiseks tuleks rakendussättes võtta arvesse, et nõuded, mida huvitatud pool peab täitma kaebuse esitamiseks, ei tohiks olla koormavad. |
| --- | --- |

(33)

Kaebuste esitajatelt tuleks nõuda, et nad tõendaksid, et nad on huvitatud pooled ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 2 ja käesoleva määruse artikli 1 punkti h tähenduses. Samuti tuleks nõuda, et nad esitaksid teatava hulga teavet vormis, mille komisjon peaks olema volitatud sätestama rakendussättes. Võimalike kaebuste esitajate demotiveerimise ärahoidmiseks tuleks rakendussättes võtta arvesse, et nõuded, mida huvitatud pool peab täitma kaebuse esitamiseks, ei tohiks olla koormavad.

| (34) | Tagamaks, et komisjon käsitleb samalaadseid küsimusi järjekindlalt kogu siseturu ulatuses, on asjakohane sätestada konkreetne õiguslik alus teatava majandussektori või teatavate mitmes liikmesriigis kasutatavate abivahendite uurimise algatamiseks. Proportsionaalsuse huvides ja võttes arvesse selliste uuringutega kaasnevat suurt halduskoormust, peaks sektoriuuringuid tegema üksnes juhul, kui kättesaadav teave annab alust põhjendatud kahtluseks, et teatavas sektoris võetavad riigiabi meetmed võivad piirata või moonutada konkurentsi mitme liikmesriigi siseturul või et teatavas sektoris mitmes liikmesriigis võetavad abimeetmed ei ole või ei ole enam siseturuga kokkusobivad. Sellised uuringud võimaldaksid komisjonil käsitleda horisontaalse riigiabi küsimusi tõhusalt ja läbipaistvalt ning saada asjaomasest sektorist eelnevalt terviklik ülevaade. |
| --- | --- |

(34)

Tagamaks, et komisjon käsitleb samalaadseid küsimusi järjekindlalt kogu siseturu ulatuses, on asjakohane sätestada konkreetne õiguslik alus teatava majandussektori või teatavate mitmes liikmesriigis kasutatavate abivahendite uurimise algatamiseks. Proportsionaalsuse huvides ja võttes arvesse selliste uuringutega kaasnevat suurt halduskoormust, peaks sektoriuuringuid tegema üksnes juhul, kui kättesaadav teave annab alust põhjendatud kahtluseks, et teatavas sektoris võetavad riigiabi meetmed võivad piirata või moonutada konkurentsi mitme liikmesriigi siseturul või et teatavas sektoris mitmes liikmesriigis võetavad abimeetmed ei ole või ei ole enam siseturuga kokkusobivad. Sellised uuringud võimaldaksid komisjonil käsitleda horisontaalse riigiabi küsimusi tõhusalt ja läbipaistvalt ning saada asjaomasest sektorist eelnevalt terviklik ülevaade.

| (35) | Komisjonile tuleb võimaldada tõhusalt kontrollida komisjoni otsuste järgimist ning hõlbustada komisjoni ja liikmesriikide vahelist koostööd kõigi liikmesriikides olemasolevate abisüsteemide pideval kontrollimisel vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikele 1 ning on oluline, et kehtestatakse üldine, kõigi olemasolevate abisüsteemidega seotud aruandekohustus. |
| --- | --- |

(35)

Komisjonile tuleb võimaldada tõhusalt kontrollida komisjoni otsuste järgimist ning hõlbustada komisjoni ja liikmesriikide vahelist koostööd kõigi liikmesriikides olemasolevate abisüsteemide pideval kontrollimisel vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikele 1 ning on oluline, et kehtestatakse üldine, kõigi olemasolevate abisüsteemidega seotud aruandekohustus.

| (36) | Kui komisjonil on tõsiseid kahtlusi, kas tema otsuseid täidetakse, peaks ta käsutuses olema lisavahendid, mis võimaldaksid tal saada vajalikku teavet, et kontrollida oma otsuste tegelikku täitmist; kohapealsed kontrollimised on sellel eesmärgil asjakohased ja kasulikud eriti siis, kui abi võidi kuritarvitada; seepärast peaksid komisjonil olema volitused teha kohapealseid kontrollimisi ja liikmesriikide pädevad asutused peaksid tegema komisjoniga koostööd, kui ettevõtja on sellise kontrollimise vastu. |
| --- | --- |

(36)

Kui komisjonil on tõsiseid kahtlusi, kas tema otsuseid täidetakse, peaks ta käsutuses olema lisavahendid, mis võimaldaksid tal saada vajalikku teavet, et kontrollida oma otsuste tegelikku täitmist; kohapealsed kontrollimised on sellel eesmärgil asjakohased ja kasulikud eriti siis, kui abi võidi kuritarvitada; seepärast peaksid komisjonil olema volitused teha kohapealseid kontrollimisi ja liikmesriikide pädevad asutused peaksid tegema komisjoniga koostööd, kui ettevõtja on sellise kontrollimise vastu.

| (37) | Riigiabi eeskirjade järjekindel kohaldamine eeldab liikmesriikide kohtute ja komisjoni koostöö korra ettenägemist. Selline koostöö on asjakohane kõikide liikmesriikide kohtute puhul, kes kohaldavad ELi toimimise lepingu artikli 107 lõiget 1 ja artiklit 108. Liikmesriikide kohtutel peaks olema võimalik küsida komisjonilt teavet või komisjoni arvamust riigiabi eeskirjade kohaldamisega seotud küsimustes. Peale selle peaks komisjonil olema võimalik esitada kohtutele, kes kohaldavad ELi toimimise lepingu artikli 107 lõiget 1 ja artiklit 108, kirjalikke või suulisi tähelepanekuid. Liikmesriikide kohtute abistamisel peaks komisjon tegutsema kooskõlas oma kohustusega kaitsta avalikke huve. |
| --- | --- |

(37)

Riigiabi eeskirjade järjekindel kohaldamine eeldab liikmesriikide kohtute ja komisjoni koostöö korra ettenägemist. Selline koostöö on asjakohane kõikide liikmesriikide kohtute puhul, kes kohaldavad ELi toimimise lepingu artikli 107 lõiget 1 ja artiklit 108. Liikmesriikide kohtutel peaks olema võimalik küsida komisjonilt teavet või komisjoni arvamust riigiabi eeskirjade kohaldamisega seotud küsimustes. Peale selle peaks komisjonil olema võimalik esitada kohtutele, kes kohaldavad ELi toimimise lepingu artikli 107 lõiget 1 ja artiklit 108, kirjalikke või suulisi tähelepanekuid. Liikmesriikide kohtute abistamisel peaks komisjon tegutsema kooskõlas oma kohustusega kaitsta avalikke huve.

| (38) | Komisjoni tähelepanekud ja arvamused ei tohiks piirata ELi toimimise lepingu artikli 267 kohaldamist ega ole liikmesriikide kohtutele õiguslikult siduvad. Need tähelepanekud tuleks esitada liikmesriikide menetluseeskirjade ja -tavade, sealhulgas poolte õiguste kaitset käsitlevate eeskirjade kohaselt ning liikmesriikide kohtute sõltumatust täielikult järgides. Komisjoni õigust esitada omal algatusel tähelepanekuid tuleks piirata olukordadega, mil see on vajalik ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 ja artikli 108 ühetaoliseks kohaldamiseks, eelkõige juhtumitega, mis on olulised liidu riigiabi kohtupraktika jõustamiseks või edasiarendamiseks. |
| --- | --- |

(38)

Komisjoni tähelepanekud ja arvamused ei tohiks piirata ELi toimimise lepingu artikli 267 kohaldamist ega ole liikmesriikide kohtutele õiguslikult siduvad. Need tähelepanekud tuleks esitada liikmesriikide menetluseeskirjade ja -tavade, sealhulgas poolte õiguste kaitset käsitlevate eeskirjade kohaselt ning liikmesriikide kohtute sõltumatust täielikult järgides. Komisjoni õigust esitada omal algatusel tähelepanekuid tuleks piirata olukordadega, mil see on vajalik ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 ja artikli 108 ühetaoliseks kohaldamiseks, eelkõige juhtumitega, mis on olulised liidu riigiabi kohtupraktika jõustamiseks või edasiarendamiseks.

| (39) | Selguse ja arusaadavuse ning õiguskindluse huvides tuleks komisjoni otsused avalikustada, järgides samal ajal põhimõtet, et riigiabiga seotud otsused on suunatud kõnealusele liikmesriigile; seepärast on otstarbekas kas täies ulatuses või kokkuvõtlikult avaldada kõik otsused, mis võivad mõjutada huvitatud poolte huve, või teha huvitatud pooltele kättesaadavaks selliste otsuste koopiad, kui otsuseid ei ole avaldatud või kui neid pole avaldatud täielikult. |
| --- | --- |

(39)

Selguse ja arusaadavuse ning õiguskindluse huvides tuleks komisjoni otsused avalikustada, järgides samal ajal põhimõtet, et riigiabiga seotud otsused on suunatud kõnealusele liikmesriigile; seepärast on otstarbekas kas täies ulatuses või kokkuvõtlikult avaldada kõik otsused, mis võivad mõjutada huvitatud poolte huve, või teha huvitatud pooltele kättesaadavaks selliste otsuste koopiad, kui otsuseid ei ole avaldatud või kui neid pole avaldatud täielikult.

| (40) | Komisjon peaks vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 339 järgima oma otsuste avaldamisel ametisaladuse hoidmisega seotud eeskirju, sealhulgas kogu konfidentsiaalse teabe ja isikuandmete kaitset. |
| --- | --- |

(40)

Komisjon peaks vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 339 järgima oma otsuste avaldamisel ametisaladuse hoidmisega seotud eeskirju, sealhulgas kogu konfidentsiaalse teabe ja isikuandmete kaitset.

| (41) | Komisjon peaks tihedas koostöös riigiabi nõuandekomiteega saama vastu võtta rakendussätteid, millega nähakse ette käesoleva määruse üksikasjalikud eeskirjad, |
| --- | --- |

(41)

Komisjon peaks tihedas koostöös riigiabi nõuandekomiteega saama vastu võtta rakendussätteid, millega nähakse ette käesoleva määruse üksikasjalikud eeskirjad,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I PEATÜKK

ÜLDOSA

Artikkel 1

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)   „abi”– meede, mis vastab kõikidele ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud kriteeriumidele;

b)   „olemasolev abi”–

| i) | igasugune abi, mis oli olemas enne ELi toimimise lepingu jõustumist vastavates liikmesriikides, see tähendab abiprogrammid ja individuaalne abi, mis kehtisid enne ja mida rakendatakse ka pärast ELi toimimise lepingu jõustumist vastavates liikmesriikides, ilma et eelöeldu piiraks Austria, Soome ja Rootsi ühinemisakti artiklite 144 ja 172, Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia ühinemisakti IV lisa punkti 3 ja nimetatud lisa liite, Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisakti V lisa punkti 2 ja punkti 3 alapunkti b ja nimetatud lisa liite ning Horvaatia ühinemisakti IV lisa punkti 2 ja punkti 3 alapunkti b ja nimetatud lisa liite kohaldamist; |
| --- | --- |

i)

igasugune abi, mis oli olemas enne ELi toimimise lepingu jõustumist vastavates liikmesriikides, see tähendab abiprogrammid ja individuaalne abi, mis kehtisid enne ja mida rakendatakse ka pärast ELi toimimise lepingu jõustumist vastavates liikmesriikides, ilma et eelöeldu piiraks Austria, Soome ja Rootsi ühinemisakti artiklite 144 ja 172, Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia ühinemisakti IV lisa punkti 3 ja nimetatud lisa liite, Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisakti V lisa punkti 2 ja punkti 3 alapunkti b ja nimetatud lisa liite ning Horvaatia ühinemisakti IV lisa punkti 2 ja punkti 3 alapunkti b ja nimetatud lisa liite kohaldamist;

| ii) | heakskiidetud abi, see tähendab komisjoni või nõukogu poolt heaks kiidetud abikavad või individuaalne abi; |
| --- | --- |

ii)

heakskiidetud abi, see tähendab komisjoni või nõukogu poolt heaks kiidetud abikavad või individuaalne abi;

| iii) | abi, mida peetakse heakskiidetuks vastavalt määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 4 lõikele 6 või käesoleva määruse artikli 4 lõikele 6 või enne määrust (EÜ) nr 659/1999, kuid vastavalt selle menetlusele; |
| --- | --- |

iii)

abi, mida peetakse heakskiidetuks vastavalt määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 4 lõikele 6 või käesoleva määruse artikli 4 lõikele 6 või enne määrust (EÜ) nr 659/1999, kuid vastavalt selle menetlusele;

| iv) | abi, mida peetakse olemasolevaks abiks vastavalt käesoleva määruse artiklile 17; |
| --- | --- |

iv)

abi, mida peetakse olemasolevaks abiks vastavalt käesoleva määruse artiklile 17;

| v) | abi, mida peetakse olemasolevaks abiks, kuna on võimalik teha kindlaks, et selle kehtestamise ajal ei olnud see veel abi, vaid on muutunud selleks hiljem siseturu arengu tõttu ja ilma et liikmesriik oleks seda muutnud. Kui teatavad meetmed muutuvad abiks pärast tegevuse liberaliseerimist liidu õiguses, ei käsitata neid meetmeid pärast liberaliseerimise kuupäeva enam olemasoleva abina; |
| --- | --- |

v)

abi, mida peetakse olemasolevaks abiks, kuna on võimalik teha kindlaks, et selle kehtestamise ajal ei olnud see veel abi, vaid on muutunud selleks hiljem siseturu arengu tõttu ja ilma et liikmesriik oleks seda muutnud. Kui teatavad meetmed muutuvad abiks pärast tegevuse liberaliseerimist liidu õiguses, ei käsitata neid meetmeid pärast liberaliseerimise kuupäeva enam olemasoleva abina;

c)   „uus abi”– kogu abi, see tähendab abikavad ja individuaalne abi, mis ei ole olemasolev abi, sealhulgas olemasoleva abi muudatused;

d)   „abikava”– mis tahes õigusakt, mille alusel võidakse ilma edasiste rakendusmeetmeteta anda individuaalset abi õigusaktis üldiselt ja abstraktselt määratletud ettevõtjatele, ja mis tahes õigusakt, mille alusel võidakse anda eriprojektiga sidumata abi ühele või mitmele ettevõtjale määramata ajaks ja/või määramata ulatuses;

e)   „individuaalne abi”– abi, mida ei anta abikava raames, ja abikava raames antav abi, millest tuleb teatada;

f)   „ebaseaduslik abi”– uus abi, mis on kehtestatud vastuolus ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikega 3;

g)   „abi kuritarvitamine”– abi kasutamine selle saaja poolt vastuolus otsusega, mis on vastu võetud vastavalt määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 4 lõikele 3 ja artikli 7 lõikele 3 või 4 või käesoleva määruse artikli 4 lõikele 3 ja artikli 9 lõikele 3 või 4;

h)   „huvitatud pool”– mis tahes liikmesriik, isik, ettevõtja või ettevõtjate ühendus, kelle huve võib abi andmine mõjutada, eriti abi saaja, konkureerivad ettevõtjad ja ametiliidud.

II PEATÜKK

ABIST TEATAMISE KORD

Artikkel 2

Uuest abist teatamine

1.   Kui vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 109 või muudele asjakohastele sätetele koostatud määrustes ei ole sätestatud teisiti, teatab kõnealune liikmesriik kõikidest uue abi andmise plaanidest komisjonile piisavalt aegsasti. Komisjon teatab viivitamata kõnealusele liikmesriigile teatise kättesaamisest.

2.   Teatises annab kõnealune liikmesriik kogu vajaliku teabe, et komisjon saaks teha otsuse vastavalt artiklitele 4 ja 9 („lõplik teatis”).

Artikkel 3

Kavatsetud meetmete kehtestamise keeld

Vastavalt artikli 2 lõikele 1 ei kehtestata seda abi, millest tuleb teatada, enne kui komisjon on teinud või kui loetakse, et ta on teinud sellist abi lubava otsuse.

Artikkel 4

Teatise esialgne uurimine ja komisjoni otsused

1.   Komisjon vaatab teatise läbi niipea, kui on selle kätte saanud. Ilma et see piiraks artikli 10 kohaldamist, teeb komisjon otsuse vastavalt käesoleva artikli lõikele 2, 3 või 4.

2.   Kui komisjon pärast esialgset uurimist leiab, et meede, millest teatati, ei kujuta endast abi, siis võtab ta selle kohta vastu otsuse.

3.   Kui komisjon pärast esialgset uurimist leiab, et teatatud meetme siseturuga kokkusobivuse kohta ei ole ilmnenud mingeid kahtlusi, kuivõrd see jääb ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 reguleerimisalasse, otsustab ta, et nimetatud meede sobib siseturuga kokku („vastuväidete esitamata jätmise otsus”). Otsuses tuleb täpsustada, millist ELi toimimise lepingu erandit on kohaldatud.

4.   Kui komisjon pärast esialgset uurimist leiab, et teatatud meetme siseturuga kokkusobivuse kohta ilmnes kahtlusi, otsustab ta algatada ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetluse („ametliku uurimismenetluse algatamise otsus”).

5.   Käesoleva artikli lõigetes 2, 3 ja 4 osutatud otsus tehakse kahe kuu jooksul. See ajavahemik algab lõpliku teatise kättesaamisele järgnevast päevast. Teatist käsitletakse lõplikuna, kui komisjon kahe kuu jooksul alates teatise või mis tahes nõutud lisateabe kättesaamise päevast ei taotle täiendavat teavet. Seda ajavahemikku saab pikendada komisjoni ja kõnealuse liikmesriigi nõusolekul. Vajaduse korral võib komisjon määrata lühema tähtaja.

6.   Kui komisjon ei ole lõikes 5 ette nähtud aja jooksul teinud otsust vastavalt lõikele 2, 3 või 4, peetakse abi komisjoni poolt heakskiidetuks. Kõnealune liikmesriik võib seejärel neid meetmeid rakendada, kui on sellest eelnevalt komisjonile teatanud ja kui komisjon ei ole vastavalt käesolevale artiklile teinud otsust teatise kättesaamisele järgneva 15 tööpäeva jooksul.

Artikkel 5

Teavitavale liikmesriigile esitatav teabetaotlus

1.   Kui komisjon leiab, et kõnealuse liikmesriigi vastavalt artiklile 2 esitatud teave teatatud meetme kohta ei ole täielik, palub ta esitada kogu vajaliku lisateabe. Kui liikmesriik vastab sellele taotlusele, siis teatab komisjon liikmesriigile vastuse kättesaamisest.

2.   Kui kõnealune liikmesriik ei esita taotletud teavet komisjoni määratud aja jooksul või esitab selle puudulikuna, saadab komisjon meeldetuletuse, andes teabe esitamiseks vajaliku täiendava tähtaja.

3.   Teatis loetakse tagasivõetuks, kui palutud teavet ei esitata ettenähtud tähtaja jooksul, välja arvatud siis, kui enne selle tähtaja lõppu on seda aega komisjoni ja kõnealuse liikmesriigi nõusolekul pikendatud või kui kõnealune liikmesriik on komisjonile teatanud nõuetekohaselt põhjendatud teadaandes, et ta käsitleb teatist lõplikuna, sest palutud lisateave ei ole kättesaadav või on see juba esitatud. Sellisel juhul algab artikli 4 lõikes 5 osutatud tähtaja kulg teadaande kättesaamisele järgnevast päevast. Kui teatis loetakse tagasivõetuks, teatab komisjon sellest liikmesriigile.

Artikkel 6

Ametlik uurimismenetlus

1.   Ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses esitatakse kokkuvõtlikult asjakohased faktid ja õigusküsimused ning see sisaldab komisjoni esialgset hinnangut selle kohta, kas kavatsetud meetmel on abi iseloom, ja kahtlusi selle siseturuga kokkusobivuse kohta. Otsuses kutsutakse kõnealust liikmesriiki ja teisi huvitatud pooli üles esitama märkusi ettenähtud aja jooksul, mis tavaliselt ei ületa ühte kuud. Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võib komisjon seda tähtaega pikendada.

2.   Saadud märkused esitatakse kõnealusele liikmesriigile. Kui huvitatud pool seda potentsiaalse kahju tekkimise tõttu taotleb, siis ei avaldata kõnealusele liikmesriigile huvitatud poole andmeid. Kõnealune liikmesriik võib märkustele vastata ettenähtud tähtaja jooksul, mis tavaliselt ei ületa ühte kuud. Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võib komisjon ettenähtud tähtaega pikendada.

Artikkel 7

Muudele allikatele esitatav teabetaotlus

1.   Komisjon võib pärast artikliga 6 sätestatud ametliku uurimismenetluse algatamist ning eelkõige seoses tehniliselt keerukate juhtumitega, mida tuleb sisuliselt hinnata ning juhul, kui asjaomase liikmesriigi poolt esialgse uurimise ajal esitatud teave ei ole piisav, nõuda igalt teiselt liikmesriigilt, ettevõtjalt või ettevõtjate ühenduselt, et see annaks kogu vajaliku turuteabe, mis võimaldab komisjonil asjaomase meetme hindamise lõpule viia, võttes seejuures nõuetekohaselt arvesse proportsionaalsuse põhimõtet, eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate puhul.

2.   Komisjon võib teavet taotleda üksnes:

| a) | kui see on piiratud ametlike uurimismenetlustega, mis on komisjoni hinnangul seni osutunud mittetõhusateks, ning |
| --- | --- |

a)

kui see on piiratud ametlike uurimismenetlustega, mis on komisjoni hinnangul seni osutunud mittetõhusateks, ning

| b) | kui asjaomane liikmesriik on abisaajaid käsitleva teabetaotluse heaks kiitnud. |
| --- | --- |

b)

kui asjaomane liikmesriik on abisaajaid käsitleva teabetaotluse heaks kiitnud.

3.   Ettevõtjad või ettevõtjate ühendused, kes esitavad teavet vastavalt komisjoni taotlusele, mis on esitatud turuteabe saamiseks lõigete 6 ja 7 alusel, esitavad oma vastuse üheaegselt nii komisjonile kui ka asjaomasele liikmesriigile ning teevad seda sellises ulatuses, et esitatud dokumendid ei sisaldaks teavet, mis on selle liikmesriigi puhul konfidentsiaalne.

Komisjon juhib teabe edastamist asjaomaste liikmesriikide, ettevõtjate või ettevõtjate ühenduste vahel, teostab järelevalvet teabe edastamise üle ning kontrollib edastatava teabe konfidentsiaalsusnõuete järgimist.

4.   Komisjon võib taotleda üksnes sellise teabe edastamist, mis on taotluse adressaadiks oleva liikmesriigi, ettevõtja või ettevõtjate ühenduse käsutuses.

5.   Liikmesriigid esitavad teabe tavalise teabetaotluse alusel komisjoni poolt ette nähtud tähtaja jooksul, mis ei tohiks tavaliselt ületada üht kuud. Kui asjaomane liikmesriik ei esita taotletud teavet tähtaja jooksul või esitab mittetäieliku teabe, saadab komisjon talle meeldetuletuse.

6.   Komisjon võib nõuda ettevõtjalt või ettevõtjate ühenduselt, et see annaks teavet tavalise teabetaotluse alusel. Kui komisjon saadab ettevõtjale või ettevõtjate ühendusele tavalise teabetaotluse, märgib ta selles taotluse õigusliku aluse ja eesmärgi, täpsustab, millist teavet nõutakse, ning määrab kindlaks teabe esitamise proportsionaalse tähtaja. Samuti viitab ta artikli 8 lõikes 1 sätestatud trahvidele, mis määratakse ebaõige või eksitava teabe esitamise eest.

7.   Komisjon võib ettevõtjalt või ettevõtjate ühenduselt teabe esitamist nõuda otsusega. Kui komisjon nõuab ettevõtjalt või ettevõtjate ühenduselt teavet otsusega, märgib ta selles nõude õigusliku aluse ja eesmärgi, täpsustab, millist teavet nõutakse, ning määrab kindlaks teabe esitamise proportsionaalse tähtaja. Otsuses viidatakse ka artikli 8 lõikes 1 sätestatud trahvidele ning viidatakse artikli 8 lõikes 2 sätestatud perioodilistele karistusmaksetele või määratakse kõnealused karistusmaksed, kui see on asjakohane. Samuti teavitatakse otsuses ettevõtjat või ettevõtjate ühendust tema õigusest anda otsus läbivaatamiseks Euroopa Liidu Kohtule.

8.   Samal ajal käesoleva artikli lõike 1 või 6 alusel teabetaotluse esitamisega või lõike 7 alusel otsuse tegemisega esitab komisjon asjaomasele liikmesriigile selle koopia. Komisjon märgib samuti kriteeriumid, mida kohaldatakse teabetaotluse või otsuse saajate valimiseks.

9.   Taotletud või nõutavat teavet esitavad asjaomaste ettevõtjate nimel ettevõtjate omanikud või nende esindajad või juriidiliste isikute, äriühingute ja iseseisva õigusvõimeta ühenduste puhul isikud, kes on seaduse või põhikirja järgi volitatud neid esindama. Nõuetekohaselt volitatud isikud võivad esitada teavet oma klientide nimel. Kui esitatud teave on ebaõige, mittetäielik või eksitav, vastutab täielikult klient.

Artikkel 8

Trahvid ja perioodilised karistusmaksed

1.   Kui seda peetakse vajalikuks ja proportsionaalseks, võib komisjon oma otsusega määrata ettevõtjatele või ettevõtjate ühendustele trahve, mis ei ületa 1 % eelmise eelarveaasta kogukäibest, kui need tahtlikult või raske hooletuse tõttu:

| a) | annavad artikli 7 lõike 6 alusel esitatud teabenõudele vastates ebaõiget või eksitavat teavet; |
| --- | --- |

a)

annavad artikli 7 lõike 6 alusel esitatud teabenõudele vastates ebaõiget või eksitavat teavet;

| b) | annavad artikli 7 lõike 7 alusel vastu võetud otsusele vastates ebaõiget, mittetäielikku või eksitavat teavet või ei esita teavet kindlaksmääratud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

b)

annavad artikli 7 lõike 7 alusel vastu võetud otsusele vastates ebaõiget, mittetäielikku või eksitavat teavet või ei esita teavet kindlaksmääratud tähtaja jooksul.

2.   Komisjon võib oma otsusega määrata ettevõtjatele või ettevõtjate ühendustele perioodilisi karistusmakseid, kui ettevõtjad või ettevõtjate ühendused ei ole esitanud täielikku ja õiget teavet, mida komisjon on taotlenud artikli 7 lõike 7 kohaselt tehtud otsusega.

Perioodilised karistusmaksed ei ületa 5 % asjaomase ettevõtja või ettevõtjate ühenduse eelmise eelarveaasta keskmisest päevakäibest iga teabe esitamisega viivitatud tööpäeva kohta, mida arvutatakse alates otsuses määratud kuupäevast, kuni nad esitavad täieliku ja õige teabe, mida komisjon nõuab või mis on nõutud.

3.   Trahvi- või perioodilise karistusmakse summa määramisel võetakse arvesse rikkumise laadi, raskusastet ja ajalist kestust, võttes nõuetekohaselt arvesse proportsionaalsuse ja asjakohasuse põhimõtteid, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate puhul.

4.   Kui ettevõtjad või ettevõtjate ühendused on täitnud kohustuse, mille täitmiseks perioodiline karistusmakse määrati, võib komisjon määrata perioodilise karistusmakse lõppsummaks algses perioodilise karistusmakse määramise otsuses ette nähtust väiksema summa. Samuti võib komisjon määratud perioodilise karistusmakse kohaldamisest täielikult loobuda.

5.   Enne kui komisjon võtab käesoleva artikli lõike 1 või 2 kohaselt vastu mis tahes otsuseid, kehtestab ta kahe nädala pikkuse lõpliku tähtaja puuduoleva turuteabe saamiseks asjaomastelt ettevõtjatelt või ettevõtjate ühendustelt ning annab asjaomastele ettevõtjatele või ettevõtjate ühendustele võimaluse esitada oma seisukohti.

6.   Euroopa Liidu Kohtul on ELi toimimise lepingu artiklis 261 sätestatud täielik pädevus vaadata läbi komisjoni määratud trahvid või perioodilised karistusmaksed. Ta võib määratud trahvi või perioodilise karistusmakse tühistada, seda vähendada või suurendada.

Artikkel 9

Komisjoni otsused ametliku uurimismenetluse lõpetamiseks

1.   Ilma et see piiraks artikli 10 kohaldamist, lõpetatakse ametlik uurimismenetlus otsusega, nagu on ette nähtud käesoleva artikli lõigetes 2–5.

2.   Kui komisjon leiab, vajaduse korral pärast kõnealuse liikmesriigi tehtud muudatusi, et meede, millest teatati, ei kujuta endast abi, siis võtab ta selle kohta vastu otsuse.

3.   Kui komisjon leiab, vajaduse korral pärast kõnealuse liikmesriigi tehtud muudatusi, et teatatud meetme siseturuga kokkusobivuse kohta ilmnenud kahtlused on kõrvaldatud, otsustab ta, et nimetatud meede sobib siseturuga kokku („positiivne otsus”). Otsuses tuleb täpsustada, millist ELi toimimise lepingu erandit on kohaldatud.

4.   Komisjon võib positiivsele otsusele lisada tingimused, mille täitmisel võib abi lugeda siseturuga kokkusobivaks, ja sätestada kohustused, mis võimaldavad jälgida otsuse täitmist („tingimuslik otsus”).

5.   Kui komisjon leiab, et abi, millest teatati, ei sobi siseturuga kokku, otsustab ta, et abi ei tohi kehtestada („negatiivne otsus”).

6.   Niipea kui artikli 4 lõikes 4 osutatud kahtlused on kõrvaldatud, võetakse otsused vastu vastavalt lõigetele 2–5. Komisjon püüab oma võimaluste piires otsuse vastu võtta 18 kuu jooksul pärast menetluse algust. Seda tähtaega võib pikendada komisjoni ja kõnealuse liikmesriigi ühisel kokkuleppel.

7.   Kui käesoleva artikli lõikes 6 osutatud tähtaeg on lõppenud ja kui kõnealune liikmesriik seda taotleb, siis teeb komisjon otsuse kahe kuu jooksul talle kättesaadava teabe alusel. Kui esitatud teave ei ole kokkusobivuse kindlakstegemiseks piisav, teeb komisjon negatiivse otsuse.

8.   Enne kui komisjon võtab lõigete 2–5 kohaselt vastu mis tahes otsuseid, annab ta asjaomasele liikmesriigile võimaluse esitada oma seisukohti (kehtestades selleks tähtaja, mis ei ole tavaliselt pikem kui üks kuu) seoses komisjoni saadud teabega, mis on esitatud asjaomasele liikmesriigile artikli 7 lõike 3 kohaselt.

9.   Komisjon ei või kasutada üheski käesoleva artikli lõigete 2–5 kohaselt tehtud otsuses vastajate antud konfidentsiaalset teavet, mida ei ole võimalik koondada või muul viisil anonüümseks muuta, kui ta ei ole saanud nende nõusolekut kõnealuse teabe avaldamiseks asjaomasele liikmesriigile. Komisjon võib teha põhjendatud otsuse, millest teatatakse asjaomasele ettevõtjale või ettevõtjate ühendusele ja milles ta tõdeb, et vastaja esitatud ja konfidentsiaalsena tähistatud teave ei ole kaitstud, ning määrab kindlaks tähtpäeva, mille järel teave avaldatakse. Kõnealune ajavahemik peab olema vähemalt üks kuu.

10.   Komisjon arvestab ettevõtjate õigustatud huvi kaitsta oma ärisaladust ja muud konfidentsiaalset teavet. Huvitatud poole isikut ei avaldata asjaomasele liikmesriigile, kui artikli 7 kohaselt teavet esitav ettevõtja või ettevõtjate ühendus, kes ei ole kõnealuse riigiabi meetme puhul abisaaja, esitab potentsiaalse kahju tõttu sellekohase taotluse.

Artikkel 10

Teatise tagasivõtmine

1.   Kõnealune liikmesriik võib artiklis 2 osutatud teatise tagasi võtta, enne kui komisjon on teinud otsuse vastavalt artiklile 4 või artiklile 9.

2.   Kui komisjon on algatanud ametliku uurimismenetluse, lõpetab ta selle.

Artikkel 11

Otsuse tühistamine

Komisjon võib pärast seda, kui ta on andnud kõnealusele liikmesriigile võimaluse esitada omapoolseid märkusi, tühistada vastavalt artikli 4 lõikele 2 või 3 või artikli 9 lõikele 2, 3 või 4 tehtud otsuse, kui see põhines menetluse käigus esitatud ebaõigel teabel, mis oli otsuse tegemisel määrav. Enne otsuse tühistamist ja uue otsuse tegemist algatab komisjon ametliku uurimismenetluse vastavat artikli 4 lõikele 4. Artikleid 6, 9 ja 12, artikli 13 lõiget 1 ning artikleid 15, 16 ja 17 kohaldatakse mutatis mutandis.

III PEATÜKK

EBASEADUSLIKU ABIGA SEOTUD MENETLUS

Artikkel 12

Kontrollimine, taotlus teabe saamiseks ja teabe esitamise korraldus

1.   Ilma et see piiraks artikli 24 kohaldamist, võib komisjon omal algatusel kontrollida mis tahes allikast väidetava ebaseadusliku abi kohta saadud teavet.

Komisjon kontrollib põhjendamatu viivituseta kõiki kaebusi, mis huvitatud pooled on artikli 24 lõike 2 kohaselt esitanud, ning tagab, et asjaomasele liikmesriigile teatatakse täielikult ja korrapäraselt läbivaatamisel tehtud edusammud ja selle tulemused.

2.   Vajaduse korral taotleb komisjon asjaomaselt liikmesriigilt teavet. Artikli 2 lõiget 2 ja artikli 5 lõikeid 1 ja 2 kohaldatakse mutatis mutandis.

Pärast ametliku uurimismenetluse algatamist võib komisjon taotleda teavet ka teiselt liikmesriigilt, ettevõtjalt või ettevõtjate ühenduselt, tehes seda vastavalt artiklitele 7 ja 8, mida kohaldatakse mutatis mutandis.

3.   Kui liikmesriik artikli 5 lõike 2 kohasele meeldetuletusele vaatamata ei esita taotletud teavet komisjoni määratud tähtaja jooksul või kui ta ei esita seda täielikuna, nõuab komisjon teabe esitamist otsusega („teabe esitamise korraldus”). Otsuses määratakse kindlaks, millist teavet nõutakse, ja nähakse ette ajavahemik, mille jooksul see tuleb esitada.

Artikkel 13

Abi maksmise peatamise või abi ajutise tagastamise korraldus

1.   Pärast seda, kui kõnealusele liikmesriigile on antud märkuste esitamise võimalus, võib komisjon vastu võtta otsuse, millega liikmesriigilt nõutakse ebaseadusliku abi peatamist, kuni komisjon on teinud otsuse abi ja siseturu kokkusobivuse kohta („abi maksmise peatamise korraldus”).

2.   Pärast seda, kui kõnealusele liikmesriigile on antud märkuste esitamise võimalus, võib komisjon vastu võtta otsuse, millega liikmesriiki kohustatakse ebaseaduslikku abi ajutiselt tagasi nõudma, kuni komisjon on teinud otsuse abi ja siseturu kokkusobivuse kohta („abi tagastamise korraldus”), kui on täidetud kõik järgmised kriteeriumid:

| a) | vastavalt kehtivale tavale ei ole kahtlusi, et asjaomane meede on oma olemuselt abi; |
| --- | --- |

a)

vastavalt kehtivale tavale ei ole kahtlusi, et asjaomane meede on oma olemuselt abi;

| b) | on vaja kiiresti tegutseda; |
| --- | --- |

b)

on vaja kiiresti tegutseda;

| c) | on tõsine oht, et konkurendile tehakse olulist ja korvamatut kahju. |
| --- | --- |

c)

on tõsine oht, et konkurendile tehakse olulist ja korvamatut kahju.

Tagastamisnõue kehtestatakse vastavalt artikli 16 lõigetes 2 ja 3 ette nähtud menetlusele. Pärast abi tegelikku tagastamist teeb komisjon otsuse tähtaja jooksul, mis kehtib abi puhul, millest tuleb teatada.

Komisjon võib anda liikmesriigile loa maksta seoses abi tagastamisega asjaomasele firmale ettevõtte päästmisabi.

Käesoleva lõike sätteid kohaldatakse ainult sellise ebaseadusliku abi suhtes, mida rakendatakse pärast määruse (EÜ) nr 659/1999 jõustumist.

Artikkel 14

Korralduse täitmata jätmine

Kui liikmesriik ei täida korraldust abi maksmise peatamise või tagastamise kohta, võib komisjon sel ajal, kui ta asja talle kättesaadava teabe põhjal läbi vaatab, anda selle otse Euroopa Liidu Kohtusse ja taotleda, et korralduse täitmata jätmine tunnistataks ELi toimimise lepingu rikkumiseks.

Artikkel 15

Komisjoni otsused

1.   Võimaliku ebaseadusliku abi kontrollimise põhjal tuleb teha otsus vastavalt artikli 4 lõikele 2, 3 või 4. Kui otsustatakse algatada ametlik uurimismenetlus, lõpetatakse menetlus artiklis 9 ette nähtud otsusega. Kui liikmesriik ei järgi teabe esitamisega seotud korraldust, tehakse see otsus kättesaadava teabe põhjal.

2.   Ilma et see piiraks artikli 13 lõike 2 kohaldamist, ei ole komisjon võimaliku ebaseadusliku abi korral seotud artikli 4 lõikes 5 ning artikli 9 lõigetes 6 ja 7 sätestatud tähtajaga.

3.   Artiklit 11 kohaldatakse mutatis mutandis.

Artikkel 16

Abi tagastamine

1.   Kui ebaseadusliku abi korral tehakse negatiivne otsus, nõuab komisjon, et kõnealune liikmesriik peab võtma kõik vajalikud meetmed, et abisaajalt abi tagasi saada („tagastamisotsus”). Komisjon ei nõua abi tagastamist, kui see on vastuolus liidu õiguse üldpõhimõttega.

2.   Vastavalt tagastamisotsusele kuuluvad tagastatava abi hulka intressid, mille kohase määra kinnitab komisjon. Intressi makstakse ajavahemiku eest, mil ebaseaduslik abi oli abisaaja käsutuses, kuni selle tagastamise kuupäevani.

3.   Ilma et see piiraks Euroopa Liidu Kohtu poolt vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 278 tehtud korralduste kohaldamist, toimub tagastamine viivitamata ja vastavalt kõnealuse liikmesriigi siseriiklikus õiguses kehtivale korrale, tingimusel et see võimaldab komisjoni otsuse kohest ja tõhusat täitmist. Sel eesmärgil ja juhuks, kui toimub siseriikliku kohtu menetlus, peavad kõnealused liikmesriigid võtma kõik vajalikud ja nende vastavas õigussüsteemis kättesaadavad meetmed, sealhulgas ajutised meetmed, ilma et see piiraks liidu õiguse kohaldamist.

IV PEATÜKK

AEGUMISTÄHTAJAD

Artikkel 17

Abi tagastamise aegumistähtaeg

1.   Komisjonil on õigus abi tagasi nõuda kümne aasta jooksul.

2.   Tähtaja kulg algab päevast, mil abisaajale antakse ebaseaduslikku abi kas individuaalse abina või abikava raames. Igasugune komisjonipoolne või komisjoni nõudmise peale liikmesriigipoolne ebaseadusliku abiga seotud tegevus katkestab nimetatud tähtaja kulgemise. Katkenud aegumistähtaja kulg algab iga kord uuesti. Tähtaja kulg peatub ajaks, mil komisjoni otsus on arutusel Euroopa Liidu Kohtus.

3.   Abi, mille suhtes aegumistähtaeg on möödunud, loetakse olemasolevaks abiks.

Artikkel 18

Trahvide ja perioodiliste karistusmaksete määramise aegumistähtaeg

1.   Komisjonile artikliga 8 antud volitused kehtivad kolm aastat.

2.   Lõikes 1 osutatud tähtaeg hakkab kulgema artiklis 8 osutatud rikkumise toimepanemise päevast. Pideva või korduva rikkumise korral hakkab aegumistähtaeg kulgema rikkumise lõppemise päevast.

3.   Mis tahes komisjoni meede, mida ta rakendab artiklis 8 osutatud rikkumisega seotud uurimise või menetluse eesmärgil, katkestab trahvide või perioodiliste karistusmaksete määramise suhtes kohaldatava aegumistähtaja alates kuupäevast, mil meetmest teatati asjaomasele ettevõtjale või ettevõtjate ühendusele.

4.   Katkenud aegumistähtaja kulg algab iga kord uuesti. Aegumistähtaeg möödub hiljemalt päeval, mil lõpeb kuue aasta pikkune ajavahemik, ilma et komisjon oleks määranud trahvi või perioodilist karistusmakset. Kõnealust ajavahemikku pikendatakse aja võrra, mille jooksul aegumistähtaeg on käesoleva artikli lõike 5 kohaselt peatatud.

5.   Trahvide või perioodiliste karistusmaksete määramisega seotud aegumistähtaja kulgemine peatatakse komisjoni otsuse Euroopa Liidu Kohtus läbivaatamise ajaks.

Artikkel 19

Trahvide ja perioodiliste karistusmaksete täitmisele pööramise aegumistähtaeg

1.   Komisjoni volitused pöörata täitmisele artikli 8 kohaselt vastu võetud otsuseid kehtivad viis aastat.

2.   Lõikes 1 osutatud tähtaeg hakkab kulgema artikli 8 kohaselt tehtud otsuse jõustumisest.

3.   Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud aegumistähtaja kulgemine katkeb:

| a) | kui teatatakse otsusest muuta trahvi või perioodilise karistusmakse algset summat või otsusest sellise muutmise taotlus rahuldamata jätta; |
| --- | --- |

a)

kui teatatakse otsusest muuta trahvi või perioodilise karistusmakse algset summat või otsusest sellise muutmise taotlus rahuldamata jätta;

| b) | kui komisjoni taotlusel tegutsev liikmesriik või komisjon võtab meetmeid, mille eesmärk on trahvi või perioodilise karistusmakse täitmisele pööramine. |
| --- | --- |

b)

kui komisjoni taotlusel tegutsev liikmesriik või komisjon võtab meetmeid, mille eesmärk on trahvi või perioodilise karistusmakse täitmisele pööramine.

4.   Katkenud aegumistähtaja kulg algab iga kord uuesti.

5.   Lõikes 1 osutatud aegumistähtaeg peatatakse seniks:

| a) | kuni kestab vastajale määratud lisaaeg; |
| --- | --- |

a)

kuni kestab vastajale määratud lisaaeg;

| b) | kuni Euroopa Liidu Kohtu otsusega on peatatud makse sissenõudmine. |
| --- | --- |

b)

kuni Euroopa Liidu Kohtu otsusega on peatatud makse sissenõudmine.

V PEATÜKK

ABI KURITARVITAMISEGA SEOTUD MENETLUS

Artikkel 20

Abi kuritarvitamine

Ilma et see piiraks artikli 28 kohaldamist, võib komisjon abi kuritarvitamise korral algatada ametliku uurimismenetluse vastavalt artikli 4 lõikele 4. Artikleid 6–9, 11 ja 12, artikli 13 lõiget 1 ja artikleid 14–17 kohaldatakse mutatis mutandis.

VI PEATÜKK

OLEMASOLEVATE ABIKAVADEGA SEOTUD MENETLUS

Artikkel 21

Koostöö vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikele 1

1.   Komisjon peab kõnealuselt liikmesriigilt saama kogu vajaliku teabe, et koostöös liikmesriigiga kontrollida olemasolevaid abikavasid vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikele 1.

2.   Kui komisjon leiab, et olemasolev abikava ei sobi või enam ei sobi siseturuga kokku, teatab ta kõnealusele liikmesriigile oma esialgsest seisukohast ja annab talle võimaluse esitada ühe kuu jooksul omapoolsed märkused. Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võib komisjon seda tähtaega pikendada.

Artikkel 22

Ettepanek asjakohaste meetmete kohta

Kui komisjon leiab liikmesriigi poolt vastavalt artiklile 21 esitatud teavet silmas pidades, et olemasolev abikava ei sobi või enam ei sobi siseturuga kokku, siis esitab ta soovituse, milles pakub kõnealusele liikmesriigile asjakohaseid meetmeid. Võidakse soovitada eriti:

| a) | abikava sisulist muutmist või |
| --- | --- |

a)

abikava sisulist muutmist või

| b) | menetlusnõuete kehtestamist või |
| --- | --- |

b)

menetlusnõuete kehtestamist või

| c) | abikava lõpetamist. |
| --- | --- |

c)

abikava lõpetamist.

Artikkel 23

Asjakohaseid meetmeid käsitleva ettepaneku õiguslikud tagajärjed

1.   Kui kõnealune liikmesriik kiidab pakutud meetmed heaks ja teatab sellest komisjonile, siis komisjon protokollib selle teabe ja teatab sellest liikmesriigile. Heakskiitmisega kohustub liikmesriik asjakohaseid meetmeid rakendama.

2.   Kui kõnealune liikmesriik ei kiida pakutud meetmeid heaks, aga komisjon leiab selle liikmesriigi argumente arvesse võttes siiski, et need meetmed on vajalikud, algatab ta menetluse vastavalt artikli 4 lõikele 4. Artikleid 6, 9 ja 11 kohaldatakse mutatis mutandis.

VII PEATÜKK

HUVITATUD POOLED

Artikkel 24

Huvitatud poolte õigused

1.   Vastavalt artiklile 6 võib iga huvitatud pool esitada märkusi komisjoni ametliku uurimismenetluse algatamise otsuse kohta. Igale huvitatud poolele, kes on selliseid märkusi esitanud, ja igale individuaalabi saajale saadetakse koopia otsusest, mis komisjon teeb vastavalt artiklile 9.

2.   Iga huvitatud pool võib komisjonile esitada kaebuse väidetava ebaseadusliku abi ja abi väidetava kuritarvitamise kohta. Selleks täidab huvitatud pool nõuetekohaselt artiklis 33 osutatud rakendussättes sätestatud vormi ja esitab kogu nõutava kohustusliku teabe.

Kui komisjon leiab, et huvitatud pool ei järgi kohustuslikku kaebuse vormi, või kui ta leiab, et huvitatud poole esitatud faktilised ja õiguslikud asjaolud ei võimalda prima facie kontrolli alusel piisavalt tõendada ebaseadusliku abi olemasolu või abi kuritarvitamist, teatab ta sellest huvitatud poolele ja kutsub teda üles esitama märkusi ettenähtud tähtaja jooksul, mis tavaliselt ei ületa ühte kuud. Kui huvitatud pool ei suuda oma seisukohti ettenähtud tähtaja jooksul esitada, loetakse kaebus tagasivõetuks. Komisjon teatab asjaomasele liikmesriigile, et kaebus on loetud tagasivõetuks.

Komisjon saadab kaebuse eset käsitleva juhtumi kohta tehtud otsuse koopia kaebuse esitajale.

3.   Kõik huvitatud pooled võivad taotluse korral saada koopia igast vastavalt artiklitele 4 ja 9, artikli 12 lõikele 3 ja artiklile 13 tehtud otsusest.

VIII PEATÜKK

MAJANDUSSEKTORITE JA ABIVAHENDITEGA SEOTUD UURIMISED

Artikkel 25

Majandussektorite ja abivahenditega seotud uurimised

1.   Kui kättesaadav teave annab alust põhjendatud kahtluseks, et teatava sektori või teataval abivahendil põhinevad riigiabi meetmed võivad oluliselt piirata või moonutada konkurentsi mitme liikmesriigi siseturul või et teatavas sektoris mitmes liikmesriigis võetavad abimeetmed ei ole või ei ole enam siseturuga kokkusobivad, võib komisjon korraldada uuringu, mis käsitleb seda majandussektorit või asjaomase abivahendi kasutamist mitmes liikmesriigis. Uuringu käigus võib komisjon nõuda kõnealustelt liikmesriikidelt ja/või asjaomastelt ettevõtjatelt või ettevõtjate ühendustelt ELi toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamiseks vajaliku teabe esitamist, võttes nõuetekohaselt arvesse proportsionaalsuse põhimõtet.

Komisjon põhjendab kõikides käesoleva artikli alusel saadetud teabetaotlustes uuringu läbiviimist ja adressaatide valikut.

Komisjon avaldab aruande teatavat majandussektorit või mitmes liikmesriigis kasutatavaid abivahendeid käsitleva uuringu tulemuste kohta ning kutsub kõnealuseid liikmesriike ning asjaomaseid ettevõtjaid või ettevõtjate ühendusi üles märkusi esitama.

2.   Sektoriuuringute tulemusel saadud teavet võib kasutada käesoleva määruse kohaste menetluste raames.

3.   Käesoleva määruse artikleid 5, 7 ja 8 kohaldatakse mutatis mutandis.

IX PEATÜKK

JÄRELEVALVE

Artikkel 26

Aastaaruanded

1.   Liikmesriigid esitavad komisjonile aastaaruanded kõikide olemasolevate abikavade kohta, mille suhtes ei ole artikli 9 lõikele 4 vastava tingimusliku otsusega kehtestatud mingeid spetsiaalseid aruandekohustusi.

2.   Kui kõnealune liikmesriik ei ole meeldetuletusele vaatamata esitanud aastaaruannet, võib komisjon selle abikava suhtes menetleda vastavalt artiklile 22.

Artikkel 27

Kohapealne kontroll

1.   Kui komisjonil on tõsiseid kahtlusi selle suhtes, kuidas täidetakse vastuväidete esitamata jätmise otsuseid, positiivseid otsuseid või tingimuslikke otsuseid, mis on seotud individuaalse abiga, peab kõnealune liikmesriik pärast seda, kui talle on antud võimalus esitada omapoolsed seisukohad, lubama komisjonil teha kohapealset kontrolli.

2.   Et kontrollida asjaomase otsuse täitmist, on komisjoni poolt volitatud ametnikel õigus:

| a) | siseneda kõikidesse asjaomase ettevõtte ruumidesse ja selle ettevõtja territooriumile; |
| --- | --- |

a)

siseneda kõikidesse asjaomase ettevõtte ruumidesse ja selle ettevõtja territooriumile;

| b) | paluda kohapeal suulisi selgitusi; |
| --- | --- |

b)

paluda kohapeal suulisi selgitusi;

| c) | vaadata läbi raamatupidamist ja muid äridokumente ning teha või nõuda neist koopiaid. |
| --- | --- |

c)

vaadata läbi raamatupidamist ja muid äridokumente ning teha või nõuda neist koopiaid.

Komisjoni võivad vajaduse korral abistada sõltumatud eksperdid.

3.   Komisjon teatab kõnealusele liikmesriigile õigel ajal ja kirjalikult kohapealsest kontrollimisest ning esitab volitatud ametnike ja ekspertide isikuandmed. Kui liikmesriigil on nõuetekohaselt põhjendatud vastuväiteid komisjoni poolt valitud ekspertide suhtes, määratakse eksperdid ühisel kokkuleppel liikmesriigiga. Komisjoni ametnikud ja eksperdid, kes on volitatud tegema kohapealset kontrolli, esitavad kirjaliku volituse, milles on täpsustatud kontrolli põhjus ja eesmärk.

4.   Volitatud ametnikud liikmesriigist, kelle territooriumil kontrollimist tehakse, võivad selles osaleda.

5.   Komisjon saadab liikmesriigile kontrolli tulemusena koostatud aruande koopia.

6.   Kui ettevõtja on komisjoni otsusega vastavalt käesolevale artiklile määratud kontrollimise vastu, peab kõnealune liikmesriik osutama komisjoni volitatud ametnikele ja ekspertidele kontrollimisel vajalikku abi.

Artikkel 28

Otsuste ja kohtuotsuste täitmata jätmine

1.   Kui kõnealune liikmesriik ei täida tingimuslikku või negatiivset otsust, eriti käesoleva määruse artiklis 16 osutatud juhtudel, võib komisjon anda asja otse Euroopa Liidu Kohtusse vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikele 2.

2.   Kui komisjon leiab, et kõnealune liikmesriik ei täida Euroopa Liidu Kohtu otsust, võib komisjon lahendada küsimuse vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 260.

X PEATÜKK

KOOSTÖÖ LIIKMESRIIKIDE KOHTUTEGA

Artikkel 29

Koostöö liikmesriikide kohtutega

1.   ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 ja artikli 108 kohaldamisel võivad liikmesriikide kohtud paluda komisjonil edastada neile tema valduses olevat teavet või esitada oma arvamuse riigiabi eeskirjade kohaldamisega seotud küsimuste kohta.

2.   Kui see on vajalik ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 ja artikli 108 ühetaoliseks kohaldamiseks, võib komisjon omal algatusel esitada kirjalikke tähelepanekuid liikmesriikide kohtutele, kes vastutavad kõnealuste riigiabi eeskirjade kohaldamise eest. Asjaomase kohtu loal võib ta esitada ka suulisi märkusi.

Komisjon teavitab asjaomast liikmesriiki oma kavatsusest esitada oma tähelepanekud enne, kui ta seda ametlikult teeb.

Komisjon võib üksnes tähelepanekute koostamise eesmärgil nõuda, et liikmesriigi asjaomane kohus edastaks talle kohtu käsutuses olevad dokumendid, mis on komisjonile vajalikud juhtumi hindamiseks.

XI PEATÜKK

ÜHISSÄTTED

Artikkel 30

Ametisaladus

Komisjon ja liikmesriigid, nende ametnikud ja muud teenistujad, sealhulgas komisjoni määratud sõltumatud eksperdid, ei tohi avalikustada käesoleva määruse kohaldamisel saadud teavet, mille kohta kehtib ametisaladuse hoidmise kohustus.

Artikkel 31

Otsuste adressaadid

1.   Artikli 7 lõike 7, artikli 8 lõigete 1 ja 2 ning artikli 9 lõike 9 kohaselt tehtud otsused adresseeritakse asjaomasele ettevõtjale või ettevõtjate ühendusele. Komisjon teatab nendest otsustest viivitamata adressaadile ja annab talle võimaluse teatada komisjonile, millist teavet ta peab ametisaladuse hoidmise kohustuse alla kuuluvaks.

2.   Kõik muud vastavalt II, III, V, VI ja IX peatükile tehtud komisjoni otsused adresseeritakse asjaomasele liikmesriigile. Komisjon teatab nendest otsustest viivitamata asjaomasele liikmesriigile ja annab talle võimaluse teatada komisjonile, millist teavet ta peab ametisaladuse hoidmise kohustuse alla kuuluvaks.

Artikkel 32

Otsuste avaldamine

1.   Komisjon avaldab Euroopa Liidu Teatajas vastavalt artikli 4 lõigetele 2 ja 3 ning artiklile 22 koostoimes artikli 23 lõikega 1 tehtud otsuste kokkuvõtted. Kokkuvõttes sedastatakse, et otsuse koopia võib saada autentses keeles või autentsetes keeltes.

2.   Komisjon avaldab Euroopa Liidu Teatajas vastavalt artikli 4 lõikele 4 tehtud otsused autentses keeles. Autentsest keelest erinevas keeles avaldatud Euroopa Liidu Teatajas on koos autentses keeles avaldatud otsusega ka otsuse olulisema osa kokkuvõte kõnealuses keeles.

3.   Komisjon avaldab Euroopa Liidu Teatajas kõik vastavalt artikli 8 lõigetele 1 ja 2 ning artiklile 9 tehtud otsused.

4.   Artikli 4 lõike 6 või artikli 10 lõike 2 kohaldamise kohta avaldatakse lühike teade Euroopa Liidu Teatajas.

5.   Nõukogu võib ühehäälselt otsustada vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 2 kolmandale lõigule tehtud otsuste avaldamise Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 33

Rakendussätted

Komisjonil on artiklis 34 sätestatud korras õigus võtta vastu rakendussätted, mis käsitlevad:

| a) | teatiste vormi, sisu ja muid üksikasju; |
| --- | --- |

a)

teatiste vormi, sisu ja muid üksikasju;

| b) | aastaaruannete vormi, sisu ja muid üksikasju; |
| --- | --- |

b)

aastaaruannete vormi, sisu ja muid üksikasju;

| c) | artikli 12 lõike 1 ja artikli 24 lõike 2 kohaselt esitatud kaebuste vormi, sisu ja muid üksikasju; |
| --- | --- |

c)

artikli 12 lõike 1 ja artikli 24 lõike 2 kohaselt esitatud kaebuste vormi, sisu ja muid üksikasju;

| d) | üksikasju aegumistähtaegade ja nende arvutamise kohta ning |
| --- | --- |

d)

üksikasju aegumistähtaegade ja nende arvutamise kohta ning

| e) | artikli 16 lõikes 2 nimetatud intressimäära. |
| --- | --- |

e)

artikli 16 lõikes 2 nimetatud intressimäära.

Artikkel 34

Riigiabi nõuandekomiteega konsulteerimine

1.   Enne rakendussätete vastuvõtmist vastavalt artiklile 33 konsulteerib komisjon riigiabi nõuandekomiteega, mis on moodustatud nõukogu määrusega (EL) 2015/1588 (4) („komitee”).

2.   Komiteega konsulteeritakse komisjoni poolt kokku kutsutud koosolekul. Läbivaatamisele tulevad eelnõud ja dokumendid lisatakse koosoleku teatele. Koosolek toimub kõige varem kaks kuud pärast teate saatmist. Seda tähtaega võib kiireloomuliste küsimuste korral lühendada.

3.   Võetavate meetmete eelnõu esitab komiteele komisjoni esindaja. Tähtaja jooksul, mille määrab eesistuja lähtuvalt küsimuse kiireloomulisusest, esitab komitee eelnõu kohta oma arvamuse, vajaduse korral hääletades.

4.   Arvamus protokollitakse. Lisaks sellele on igal liikmesriigil õigus taotleda oma seisukoha protokollimist. Komitee võib soovitada kõnealuse arvamuse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

5.   Komisjon arvestab võimalikult suurel määral komitee arvamust. Ta teatab komiteele, kuidas komitee arvamust on arvesse võetud.

Artikkel 35

Kehtetuks tunnistamine

Määrus (EÜ) nr 659/1999 tunnistatakse kehtetuks.

Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele kooskõlas II lisas esitatud vastavustabeliga.

Artikkel 36

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 13. juuli 2015

Nõukogu nimel

eesistuja

F. ETGEN

---

(1)  Arvamus on esitatud 29. aprillil 2015 (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  Nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määrus (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad Euroopa liidu toimimise lepingu artikli 108 kohaldamiseks (EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1).

2

(3)  Vt I lisa.

3

(4)  Nõukogu 13. juuli 2015. aasta määrus (EL) 2015/1588, milles käsitletakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamist teatavate horisontaalse riigiabi liikide suhtes (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 1).

4

Euroopa Liidu Teataja

---

I LISA

Kehtetuks tunnistatud määrus hilisemate muudatuste loeteluga

| Nõukogu määrus (EÜ) nr 659/1999 | (EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1) |
| --- | --- |
| 2003. aasta ühinemisakti II lisa 5. peatüki punkt 6 | |
| Nõukogu määrus (EÜ) nr 1791/2006 | (ELT L 363, 20.12.2006, lk 1) |
| Nõukogu määrus (EL) nr 517/2013 | (ELT L 158, 10.6.2013, lk 1) |
| Nõukogu määrus (EL) nr 734/2013 | (ELT L 204, 31.7.2013, lk 15) |

Nõukogu määrus (EÜ) nr 659/1999

(EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1)

2003. aasta ühinemisakti II lisa 5. peatüki punkt 6

Nõukogu määrus (EÜ) nr 1791/2006

(ELT L 363, 20.12.2006, lk 1)

Nõukogu määrus (EL) nr 517/2013

(ELT L 158, 10.6.2013, lk 1)

Nõukogu määrus (EL) nr 734/2013

(ELT L 204, 31.7.2013, lk 15)

---

II LISA

Vastavustabel

| Määrus (EÜ) nr 659/1999 | Käesolev määrus |
| --- | --- |
| Artiklid 1–6 | Artiklid 1–6 |
| Artikkel 6a | Artikkel 7 |
| Artikkel 6b | Artikkel 8 |
| Artikkel 7 | Artikkel 9 |
| Artikkel 8 | Artikkel 10 |
| Artikkel 9 | Artikkel 11 |
| Artikkel 10 | Artikkel 12 |
| Artikli 11 lõige 1 | Artikli13 lõige 1 |
| Artikli 11 lõike 2 esimese lõigu sissejuhatav lause | Artikli 13 lõike 2 esimese lõigu sissejuhatav lause |
| Artikli 11 lõike 2 esimese lõigu esimene taane | Artikli 13 lõike 2 esimese lõigu punkt a |
| Artikli 11 lõike 2 esimese lõigu teine taane | Artikli 13 lõike 2 esimese lõigu punkt b |
| Artikli 11 lõike 2 esimese lõigu kolmas taane | Artikli 13 lõike 2 esimese lõigu punkt c |
| Artikli 11 lõike 2 teine, kolmas ja neljas lõik | Artikli 13 lõike 2 teine, kolmas ja neljas lõik |
| Artikkel 12 | Artikkel 14 |
| Artikkel 13 | Artikkel 15 |
| Artikkel 14 | Artikkel 16 |
| Artikkel 15 | Artikkel 17 |
| Artikkel 15a | Artikkel 18 |
| Artikkel 15b | Artikkel 19 |
| Artikkel 16 | Artikkel 20 |
| Artikkel 17 | Artikkel 21 |
| Artikkel 18 | Artikkel 22 |
| Artikkel 19 | Artikkel 23 |
| Artikkel 20 | Artikkel 24 |
| Artikkel 20a | Artikkel 25 |
| Artikkel 21 | Artikkel 26 |
| Artikkel 22 | Artikkel 27 |
| Artikkel 23 | Artikkel 28 |
| Artikkel 23a | Artikkel 29 |
| Artikkel 24 | Artikkel 30 |
| Artikkel 25 | Artikkel 31 |
| Artikli 26 lõiked 1 ja 2 | Artikli 32 lõiked 1 ja 2 |
| Artikli 26 lõige 2a | Artikli 32 lõige 3 |
| Artikli 26 lõige 3 | Artikli 32 lõige 3 |
| Artikli 26 lõige 4 | Artikli 32 lõige 4 |
| Artikli 26 lõige 5 | Artikli 32 lõige 5 |
| Artikkel 27 | Artikkel 33 |
| Artikkel 28 | — |
| Artikkel 29 | Artikkel 34 |
| — | Artikkel 35 |
| Artikkel 30 | Artikkel 36 |
| — | I lisa |
| — | II lisa |

Määrus (EÜ) nr 659/1999

Käesolev määrus

Artiklid 1–6

Artiklid 1–6

Artikkel 6a

Artikkel 7

Artikkel 6b

Artikkel 8

Artikkel 7

Artikkel 9

Artikkel 8

Artikkel 10

Artikkel 9

Artikkel 11

Artikkel 10

Artikkel 12

Artikli 11 lõige 1

Artikli13 lõige 1

Artikli 11 lõike 2 esimese lõigu sissejuhatav lause

Artikli 13 lõike 2 esimese lõigu sissejuhatav lause

Artikli 11 lõike 2 esimese lõigu esimene taane

Artikli 13 lõike 2 esimese lõigu punkt a

Artikli 11 lõike 2 esimese lõigu teine taane

Artikli 13 lõike 2 esimese lõigu punkt b

Artikli 11 lõike 2 esimese lõigu kolmas taane

Artikli 13 lõike 2 esimese lõigu punkt c

Artikli 11 lõike 2 teine, kolmas ja neljas lõik

Artikli 13 lõike 2 teine, kolmas ja neljas lõik

Artikkel 12

Artikkel 14

Artikkel 13

Artikkel 15

Artikkel 14

Artikkel 16

Artikkel 15

Artikkel 17

Artikkel 15a

Artikkel 18

Artikkel 15b

Artikkel 19

Artikkel 16

Artikkel 20

Artikkel 17

Artikkel 21

Artikkel 18

Artikkel 22

Artikkel 19

Artikkel 23

Artikkel 20

Artikkel 24

Artikkel 20a

Artikkel 25

Artikkel 21

Artikkel 26

Artikkel 22

Artikkel 27

Artikkel 23

Artikkel 28

Artikkel 23a

Artikkel 29

Artikkel 24

Artikkel 30

Artikkel 25

Artikkel 31

Artikli 26 lõiked 1 ja 2

Artikli 32 lõiked 1 ja 2

Artikli 26 lõige 2a

Artikli 32 lõige 3

Artikli 26 lõige 3

Artikli 32 lõige 3

Artikli 26 lõige 4

Artikli 32 lõige 4

Artikli 26 lõige 5

Artikli 32 lõige 5

Artikkel 27

Artikkel 33

Artikkel 28

—

Artikkel 29

Artikkel 34

—

Artikkel 35

Artikkel 30

Artikkel 36

—

I lisa

—

II lisa

---

| 24.9.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 248/30 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 248/30

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2015/1590,

18. september 2015,

millega Saksamaa lipu all sõitvatel laevadel keelatakse meriahvena püük NAFO 1F püügipiirkonna Gröönimaa vetes, V ja XIV püügipiirkonna Gröönimaa vetes ning meriahvena kaitseala rahvusvahelistes vetes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) eriti selle artikli 36 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu määrusega (EL) 2015/104 (2) on kehtestatud kvoodid 2015. aastaks. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määrusega (EL) 2015/104 (2) on kehtestatud kvoodid 2015. aastaks.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2015. aastaks eraldatud kvoodi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2015. aastaks eraldatud kvoodi.

| (3) | Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük, |
| --- | --- |

(3)

Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2015. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates lisas sätestatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda samas lisas osutatud kalavaru alates lisas sätestatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber paigutada, ümber laadida või lossida sellist püütud kalavaru pärast nimetatud kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 18. september 2015

Komisjoni nimel

presidendi eest

merendus- ja kalandusasjade peadirektoraadi peadirektor

João AGUIAR MACHADO

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

1

(2)  Nõukogu määrus (EL) 2015/104, 19. jaanuar 2015, millega määratakse 2015. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ja liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu, millega muudetakse määrust (EL) nr 43/2014 ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 779/2014 (ELT L 22, 28.1.2015, lk 1).

2

---

LISA

| Nr | 38/TQ104 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Saksamaa |
| Kalavaru | RED/N1G14P ja RED/*5-14P |
| Liik | Meriahven (Sebastes spp.) |
| Piirkond | NAFO 1F püügipiirkonna Gröönimaa veed, V ja XIV püügipiirkonna Gröönimaa veed ning meriahvena kaitseala rahvusvahelised veed |
| Kuupäev | 21.8.2015 |

Nr

38/TQ104

Liikmesriik

Saksamaa

Kalavaru

RED/N1G14P ja RED/*5-14P

Liik

Meriahven (Sebastes spp.)

Piirkond

NAFO 1F püügipiirkonna Gröönimaa veed, V ja XIV püügipiirkonna Gröönimaa veed ning meriahvena kaitseala rahvusvahelised veed

Kuupäev

21.8.2015

---

| 24.9.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 248/32 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 248/32

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2015/1591,

18. september 2015,

millega Saksa lipu all sõitvatel laevadel keelatakse makrellipüük VIIIc, IX ja X püügipiirkonnas, CECAFi 34.1.1 liidu vetes ning VIIIa, VIIIb ja VIIId püügipiirkonnas

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) eriti selle artikli 36 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu määrusega (EL) 2015/104 (2) on kehtestatud kvoodid 2015. aastaks. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määrusega (EL) 2015/104 (2) on kehtestatud kvoodid 2015. aastaks.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2015. aastaks eraldatud kvoodi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2015. aastaks eraldatud kvoodi.

| (3) | Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük, |
| --- | --- |

(3)

Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2015. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates lisas sätestatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda samas lisas osutatud kalavaru alates lisas sätestatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber paigutada, ümber laadida või lossida sellist püütud kalavaru pärast nimetatud kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 18. september 2015

Komisjoni nimel

presidendi eest

merendus- ja kalandusasjade peadirektoraadi peadirektor

João AGUIAR MACHADO

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

1

(2)  Nõukogu määrus (EL) 2015/104, 19. jaanuar 2015, millega määratakse 2015. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ja liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu, millega muudetakse määrust (EL) nr 43/2014 ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 779/2014 (ELT L 22, 28.1.2015, lk 1).

2

---

LISA

| Nr | 35/TQ104 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Saksamaa |
| Kalavaru | MAC/8C3411 ja MAC/*8ABD |
| Liik | Harilik makrell (Scomber scombrus) |
| Piirkond | VIIIc, IX ja X püügipiirkond; CECAFi 34.1.1 liidu veed + VIIIa, VIIIb ja VIIId püügipiirkond |
| Kuupäev | 21.8.2015 |

Nr

35/TQ104

Liikmesriik

Saksamaa

Kalavaru

MAC/8C3411 ja MAC/*8ABD

Liik

Harilik makrell (Scomber scombrus)

Piirkond

VIIIc, IX ja X püügipiirkond; CECAFi 34.1.1 liidu veed + VIIIa, VIIIb ja VIIId püügipiirkond

Kuupäev

21.8.2015

---

| 24.9.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 248/34 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 248/34

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2015/1592,

18. september 2015,

millega Saksamaa lipu all sõitvatel laevadel keelatakse meriahvena püük V püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes ning XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelistes vetes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) eriti selle artikli 36 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu määrusega (EL) 2015/104 (2) on kehtestatud kvoodid 2015. aastaks. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määrusega (EL) 2015/104 (2) on kehtestatud kvoodid 2015. aastaks.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2015. aastaks eraldatud kvoodi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2015. aastaks eraldatud kvoodi.

| (3) | Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük, |
| --- | --- |

(3)

Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2015. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates lisas sätestatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda samas lisas osutatud kalavaru alates lisas sätestatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber paigutada, ümber laadida või lossida sellist püütud kalavaru pärast nimetatud kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 18. september 2015

Komisjoni nimel

presidendi eest

merendus- ja kalandusasjade peadirektoraadi peadirektor

João AGUIAR MACHADO

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

1

(2)  Nõukogu määrus (EL) 2015/104, 19. jaanuar 2015, millega määratakse 2015. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ja liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu, millega muudetakse määrust (EL) nr 43/2014 ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 779/2014 (ELT L 22, 28.1.2015, lk 1).

2

---

LISA

| Nr | 37/TQ104 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Saksamaa |
| Kalavaru | RED/51214D |
| Liik | Meriahven (Sebastes spp.) |
| Piirkond | V püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed |
| Kuupäev | 21.8.2015 |

Nr

37/TQ104

Liikmesriik

Saksamaa

Kalavaru

RED/51214D

Liik

Meriahven (Sebastes spp.)

Piirkond

V püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed

Kuupäev

21.8.2015

---

| 24.9.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 248/36 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 248/36

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2015/1593,

18. september 2015,

millega Saksamaa lipu all sõitvatel laevadel keelatakse põhjaputassuu püük Fääri saarte vetes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) eriti selle artikli 36 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu määrusega (EL) 2015/104 (2) on kehtestatud kvoodid 2015. aastaks. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määrusega (EL) 2015/104 (2) on kehtestatud kvoodid 2015. aastaks.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2015. aastaks eraldatud kvoodi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2015. aastaks eraldatud kvoodi.

| (3) | Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük, |
| --- | --- |

(3)

Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2015. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates lisas sätestatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda samas lisas osutatud kalavaru alates lisas sätestatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber paigutada, ümber laadida või lossida sellist püütud kalavaru pärast nimetatud kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 18. september 2015

Komisjoni nimel

presidendi eest

merendus- ja kalandusasjade peadirektoraadi peadirektor

João AGUIAR MACHADO

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

1

(2)  Nõukogu määrus (EL) 2015/104, 19. jaanuar 2015, millega määratakse 2015. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ja liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu, millega muudetakse määrust (EL) nr 43/2014 ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 779/2014 (ELT L 22, 28.1.2015, lk 1).

2

---

LISA

| Nr | 36/TQ104 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Saksamaa |
| Kalavaru | WHB/2A4AXF |
| Liik | Põhjaputassuu (Micromesistius poutassou) |
| Piirkond | Fääri saarte veed |
| Kuupäev | 21.8.2015 |

Nr

36/TQ104

Liikmesriik

Saksamaa

Kalavaru

WHB/2A4AXF

Liik

Põhjaputassuu (Micromesistius poutassou)

Piirkond

Fääri saarte veed

Kuupäev

21.8.2015

---

| 24.9.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 248/38 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 248/38

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/1594,

21. september 2015,

millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Rocamadour (KPN)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 1 esimese lõigu kohaselt vaatas komisjon läbi Prantsusmaa taotluse saada heakskiit komisjoni määruse (EÜ) nr 38/1999 (2) (muudetud määrusega (EÜ) nr 939/2008) (3) kohaselt registreeritud kaitstud päritolunimetuse „Rocamadour” spetsifikaadi muudatusele. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 1 esimese lõigu kohaselt vaatas komisjon läbi Prantsusmaa taotluse saada heakskiit komisjoni määruse (EÜ) nr 38/1999 (2) (muudetud määrusega (EÜ) nr 939/2008) (3) kohaselt registreeritud kaitstud päritolunimetuse „Rocamadour” spetsifikaadi muudatusele.

| (2) | Kuna asjaomane muudatus ei ole väike määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 tähenduses, avaldas komisjon kõnealuse määruse artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas
   (4). |
| --- | --- |

(2)

Kuna asjaomane muudatus ei ole väike määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 tähenduses, avaldas komisjon kõnealuse määruse artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas
   (4).

| (3) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleb spetsifikaadi muudatus heaks kiita, |
| --- | --- |

(3)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleb spetsifikaadi muudatus heaks kiita,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu Teatajas avaldatud nimetuse „Rocamadour” (KPN) spetsifikaadi muudatus kiidetakse heaks.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 21. september 2015

Komisjoni nimel

presidendi eest

komisjoni liige

Phil HOGAN

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 38/1999, 8. jaanuar 1999, millega täiendatakse määruse (EÜ) nr 2400/96 (teatavate nimede kandmise kohta kaitstud päritolunimetuste ja geograafiliste tähiste registrisse, mis on ette nähtud nõukogu määruses (EMÜ) nr 2081/92 põllumajandustoodete ja toiduainete geograafiliste tähiste ning päritolunimetuste kaitse kohta) lisa (EÜT L 5, 9.1.1999, lk 62).

2

(3)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 939/2008, 24. september 2008, millega kiidetakse heaks olulised muudatused kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis („Rocamadour” (KPN)) (ELT L 257, 25.9.2008, lk 12).

3

(4)  ELT C 145, 1.5.2015, lk 15.

4

---

| 24.9.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 248/39 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 248/39

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/1595,

21. september 2015,

millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Zgornjesavinjski želodec (KGT)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 1 esimesele lõigule vaatas komisjon läbi Sloveenia taotluse saada heakskiit komisjoni määrusega (EL) nr 1154/2011 (2) registreeritud kaitstud geograafilise tähise „Zgornjesavinjski želodec” spetsifikaadi muudatusele. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 1 esimesele lõigule vaatas komisjon läbi Sloveenia taotluse saada heakskiit komisjoni määrusega (EL) nr 1154/2011 (2) registreeritud kaitstud geograafilise tähise „Zgornjesavinjski želodec” spetsifikaadi muudatusele.

| (2) | Kuna asjaomane muudatus ei ole väike määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 tähenduses, avaldas komisjon kõnealuse määruse artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas
   (3). |
| --- | --- |

(2)

Kuna asjaomane muudatus ei ole väike määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 tähenduses, avaldas komisjon kõnealuse määruse artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas
   (3).

| (3) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleb spetsifikaadi muudatus heaks kiita, |
| --- | --- |

(3)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleb spetsifikaadi muudatus heaks kiita,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu Teatajas avaldatud nimetuse „Zgornjesavinjski želodec” (KGT) spetsifikaadi muudatus kiidetakse heaks.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 21. september 2015

Komisjoni nimel

presidendi eest

komisjoni liige

Phil HOGAN

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  Komisjoni määrus (EL) nr 1154/2011, 10. november 2011, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Zgornjesavinjski želodec (KGT)] (ELT L 296, 15.11.2011, lk 14).

2

(3)  ELT C 145, 1.5.2015, lk 22.

3

---

| 24.9.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 248/40 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 248/40

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/1596,

21. september 2015,

millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Montes de Toledo (KPN)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 1 esimese lõigu kohaselt vaatas komisjon läbi Hispaania taotluse saada heakskiit komisjoni määruse (EÜ) nr 1187/2000 (2) (muudetud määrusega (EL) nr 593/2010) (3) kohaselt registreeritud kaitstud päritolunimetuse „Montes de Toledo” spetsifikaadi muudatusele. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 1 esimese lõigu kohaselt vaatas komisjon läbi Hispaania taotluse saada heakskiit komisjoni määruse (EÜ) nr 1187/2000 (2) (muudetud määrusega (EL) nr 593/2010) (3) kohaselt registreeritud kaitstud päritolunimetuse „Montes de Toledo” spetsifikaadi muudatusele.

| (2) | Kuna asjaomane muudatus ei ole väike määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 tähenduses, avaldas komisjon kõnealuse määruse artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas
   (4). |
| --- | --- |

(2)

Kuna asjaomane muudatus ei ole väike määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 tähenduses, avaldas komisjon kõnealuse määruse artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas
   (4).

| (3) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleb spetsifikaadi muudatus heaks kiita, |
| --- | --- |

(3)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleb spetsifikaadi muudatus heaks kiita,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu Teatajas avaldatud nimetuse „Montes de Toledo” (KPN) spetsifikaadi muudatus kiidetakse heaks.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 21. september 2015

Komisjoni nimel

presidendi eest

komisjoni liige

Phil HOGAN

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 1187/2000, 5. juuni 2000, millega täiendatakse määruse (EÜ) nr 2400/96 (teatavate nimede kandmise kohta kaitstud päritolunimetuste ja geograafiliste tähiste registrisse, mis on ette nähtud nõukogu määrusega (EMÜ) nr 2081/92 põllumajandustoodete ja toiduainete geograafiliste tähiste ning päritolunimetuste kaitse kohta) lisa (EÜT L 133, 6.6.2000, lk 19).

2

(3)  Komisjoni määrus (EL) nr 593/2010, 6. juuli 2010, millega kiidetakse heaks olulised muudatused kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [„Montes de Toledo” (KPN)] (ELT L 172, 7.7.2010, lk 1).

3

(4)  ELT C 147, 5.5.2015, lk 16.

4

---

| 24.9.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 248/41 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 248/41

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/1597,

23. september 2015,

millega kehtestatakse erand rakendusmäärusest (EL) nr 615/2014 seoses Kreeka toetusesaaja-organisatsioonidele oliiviõli ja lauaoliivide sektorit toetavate tööprogrammide puhul 2015. aastal tehtava ettemakse esimese osamakse tasumise lõpptähtpäevaga

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artikli 31 punkti b,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 611/2014 (2) artikli 7 lõike 1 kohaselt algas määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 29 lõikes 1 osutatud oliiviõli ja lauaoliivide sektorit toetava kolmeaastase tööprogrammi periood 1. aprillil 2015. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 611/2014 (2) artikli 7 lõike 1 kohaselt algas määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 29 lõikes 1 osutatud oliiviõli ja lauaoliivide sektorit toetava kolmeaastase tööprogrammi periood 1. aprillil 2015.

| (2) | Vastavalt komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 615/2014 (3) artikli 3 lõikele 2 peavad liikmesriigid tasuma toetusesaaja-organisatsioonidele tehtava ettemakse esimese osamakse heakskiidetud tööprogrammide esimese rakendusaasta kohta 31. maiks 2015. Kõnealuse määruse artikli 4 lõikes 1 on sätestatud, et selliste ettemaksete tegemise tingimus on, et toetusesaaja-organisatsioon esitab tagatise. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 615/2014 (3) artikli 3 lõikele 2 peavad liikmesriigid tasuma toetusesaaja-organisatsioonidele tehtava ettemakse esimese osamakse heakskiidetud tööprogrammide esimese rakendusaasta kohta 31. maiks 2015. Kõnealuse määruse artikli 4 lõikes 1 on sätestatud, et selliste ettemaksete tegemise tingimus on, et toetusesaaja-organisatsioon esitab tagatise.

| (3) | Kreekas on valitsevate majandus- ja turutingimuste tõttu teatavad heakskiidetud tööprogrammid seiskunud, kuna nende toetusesaaja-organisatsioonid ei ole suutnud õigeaegselt nõutavat tagatist esitada. Seepärast ei saanud Kreeka tasuda neile esimest osamakset 31. maiks 2015. |
| --- | --- |

(3)

Kreekas on valitsevate majandus- ja turutingimuste tõttu teatavad heakskiidetud tööprogrammid seiskunud, kuna nende toetusesaaja-organisatsioonid ei ole suutnud õigeaegselt nõutavat tagatist esitada. Seepärast ei saanud Kreeka tasuda neile esimest osamakset 31. maiks 2015.

| (4) | Seda olukorda silmas pidades ja kõikide heakskiidetud tööprogrammide rakendamise võimaldamiseks on vaja ette näha erand rakendusmääruse (EL) nr 615/2014 artikli 3 lõikest 2, et Kreeka saaks tasuda asjakohased esimesed osamaksed 15. oktoobriks 2015. |
| --- | --- |

(4)

Seda olukorda silmas pidades ja kõikide heakskiidetud tööprogrammide rakendamise võimaldamiseks on vaja ette näha erand rakendusmääruse (EL) nr 615/2014 artikli 3 lõikest 2, et Kreeka saaks tasuda asjakohased esimesed osamaksed 15. oktoobriks 2015.

| (5) | Otstarbeka rakendamise huvides tuleks käesoleva määruse kohaldamist alustada järgmisel päeval pärast selle avaldamist. |
| --- | --- |

(5)

Otstarbeka rakendamise huvides tuleks käesoleva määruse kohaldamist alustada järgmisel päeval pärast selle avaldamist.

| (6) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmääruse (EL) nr 615/2014 artikli 3 lõike 2 esimeses lauses osutatud lõpptähtpäev on Kreeka puhul 2015. aastal 15. oktoober 2015.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 23. september 2015

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 611/2014, 11. märts 2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1308/2013 oliiviõli ja lauaoliivide sektorit toetavate programmide osas (ELT L 168, 7.6.2014, lk 55).

2

(3)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 615/2014, 6. juuni 2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1306/2013 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 rakendussätted seoses oliiviõli ja lauaoliivide sektorit toetavate tööprogrammidega (ELT L 168, 7.6.2014, lk 95).

3

---

| 24.9.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 248/43 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 248/43

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/1598,

23. september 2015,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga (2), eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 23. september 2015

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MA | 147,9 |
| MK | 49,2 |
| TR | 81,7 |
| ZZ | 92,9 |
| 0707 00 05 | AR | 98,4 |
| TR | 137,2 |
| ZZ | 117,8 |
| 0709 93 10 | TR | 138,3 |
| ZZ | 138,3 |
| 0805 50 10 | AG | 150,3 |
| AR | 138,6 |
| BO | 138,3 |
| CL | 99,5 |
| UY | 105,9 |
| ZA | 133,3 |
| ZZ | 127,7 |
| 0806 10 10 | EG | 179,9 |
| TR | 121,8 |
| ZZ | 150,9 |
| 0808 10 80 | AR | 104,4 |
| BR | 70,7 |
| CL | 187,0 |
| NZ | 131,4 |
| US | 113,3 |
| ZA | 143,5 |
| ZZ | 125,1 |
| 0808 30 90 | AR | 88,2 |
| CL | 148,3 |
| CN | 96,7 |
| TR | 120,6 |
| ZA | 106,4 |
| ZZ | 112,0 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | MK | 84,1 |
| TR | 150,0 |
| ZZ | 117,1 |
| 0809 40 05 | BA | 56,0 |
| MK | 53,5 |
| XS | 61,9 |
| ZZ | 57,1 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MA

147,9

MK

49,2

TR

81,7

ZZ

92,9

0707 00 05

AR

98,4

TR

137,2

ZZ

117,8

0709 93 10

TR

138,3

ZZ

138,3

0805 50 10

AG

150,3

AR

138,6

BO

138,3

CL

99,5

UY

105,9

ZA

133,3

ZZ

127,7

0806 10 10

EG

179,9

TR

121,8

ZZ

150,9

0808 10 80

AR

104,4

BR

70,7

CL

187,0

NZ

131,4

US

113,3

ZA

143,5

ZZ

125,1

0808 30 90

AR

88,2

CL

148,3

CN

96,7

TR

120,6

ZA

106,4

ZZ

112,0

0809 30 10, 0809 30 90

MK

84,1

TR

150,0

ZZ

117,1

0809 40 05

BA

56,0

MK

53,5

XS

61,9

ZZ

57,1

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 24.9.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 248/45 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 248/45

---

EUROOPA KESKPANGA MÄÄRUS (EL) 2015/1599,

10. september 2015,

millega muudetakse määrust (EL) nr 1333/2014 rahaturgude statistika kohta (EKP/2015/30)

EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja, eelkõige selle artiklit 5,

võttes arvesse nõukogu 23. novembri 1998. aasta määrust (EÜ) nr 2533/98 statistilise teabe kogumise kohta Euroopa Keskpanga poolt, (1) eelkõige selle artikli 5 lõiget 1 ja artikli 6 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Keskpanga määrus (EL) nr 1333/2014 (EKP/2014/48) (2) nõuab andmeesitajatelt statistiliste andmete esitamist selleks, et Euroopa Keskpankade Süsteem saaks oma ülesannete täitmiseks koostada rahaturutehingute statistikat. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Keskpanga määrus (EL) nr 1333/2014 (EKP/2014/48) (2) nõuab andmeesitajatelt statistiliste andmete esitamist selleks, et Euroopa Keskpankade Süsteem saaks oma ülesannete täitmiseks koostada rahaturutehingute statistikat.

| (2) | Riikide keskpankade jaoks koostatakse aruandlusjuhised, milles sätestatakse täpsed parameetrid statistilise teabe esitamiseks määruse (EL) nr 1333/2014 (EKP/2014/48) alusel. Kuna aruandlusjuhistes täpsustatakse mitmeid nimetatud määruses määratletud olulisi mõisteid, peaks määrus kajastama ka asjaomaseid muudatusi. |
| --- | --- |

(2)

Riikide keskpankade jaoks koostatakse aruandlusjuhised, milles sätestatakse täpsed parameetrid statistilise teabe esitamiseks määruse (EL) nr 1333/2014 (EKP/2014/48) alusel. Kuna aruandlusjuhistes täpsustatakse mitmeid nimetatud määruses määratletud olulisi mõisteid, peaks määrus kajastama ka asjaomaseid muudatusi.

| (3) | Seetõttu tuleb määrust (EL) nr 1333/2014 (EKP/2014/48) vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(3)

Seetõttu tuleb määrust (EL) nr 1333/2014 (EKP/2014/48) vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Muudatused

1.   Määruse (EL) nr 1333/2014 (EKP/2014/48) I lisa asendatakse käesoleva määruse I lisaga.

2.   Määruse (EL) nr 1333/2014 (EKP/2014/48) II ja III lisa muudetakse kooskõlas käesoleva määruse II lisaga.

Artikkel 2

Lõppsätted

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja liikmesriikides vahetult kohaldatav kooskõlas aluslepingutega.

Frankfurt Maini ääres, 10. september 2015

EKP nõukogu nimel

EKP president

Mario DRAGHI

---

(1)  EÜT L 318, 27.11.1998, lk 8.

1

(2)  Euroopa Keskpanga 26. novembri 2014. aasta määrus (EL) nr 1333/2014 rahaturgude statistika kohta (EKP/2014/48) (ELT L 359, 16.12.2014, lk 97).

2

---

I LISA

„I LISA

Tagatud tehingutega seotud rahaturgude statistika aruandlusvorm

1. OSA

INSTRUMENDILIIK

Andmeesitajad teatavad Euroopa Keskpangale (EKP) või asjaomasele riigi keskpangale (RKP) kõik tagasiostulepingud ning nende alusel sõlmitud ja eurodes vääringustatud üheaastase või lühema tähtajaga (määratluse kohaselt arvelduskuupäevast arvates kuni 397-päevase tähtajaga) repotehingud, sealhulgas kolmepoolsed repotehingud, mis andmeesitaja on sõlminud teiste rahaloomeasutustega, muude finantsvahendusettevõtetega (OFId), kindlustusseltsidega, pensionifondidega, valitsemissektoriga või keskpankadega investeerimise eesmärgil või mittefinantsettevõtetega, mis on liigitatud Basel III LCR raamistiku kohaselt „hulgiettevõteteks”.

2. OSA

ANDMETE LIIGID

1.   Iga tehingu kohta esitatavate tehingupõhiste andmete
   (1)
  liigid

| Väli | Andmete kirjeldus | Alternatiivne esitusvõimalus (kui on) jm tingimused |
| --- | --- | --- |
| Transaction identifier (tehingutunnus) | Sisemine kordumatu tehingutunnus, mida andmeesitaja iga tehingu kohta kasutab. | Igal vastaval aruandepäeval mis tahes rahaturusegmendi kohta teatatud tehingul on kordumatu tehingutunnus. |
| Reporting date (aruandepäev) | Kuupäev, mil andmed EKP-le või RKP-le esitatakse. | |
| Electronic time stamp (ajatempel) | Tehingu sõlmimise või registreerimise kellaaeg. | |
| Counterparty code (vastaspoole kood) | Tunnuskood, mida kasutatakse selleks, et tuvastada andmeesitaja vastaspool teatatavas tehingus. | Kui tehingud on sooritatud keskse vastaspoole (CCP) kaudu, tuleb esitada keskse vastaspoole juriidilise isiku tunnus (LEI).
  Tehingute kohta, mis on sooritatud mittefinantsettevõtetega, OFIdega, kindlustusseltsidega, pensionifondidega, valitsemissektoriga ja keskpankadega, ning kõikide muude teatatud tehingute kohta, mille suhtes vastaspoole juriidilise isiku tunnust ei esitata, tuleb näidata vastaspoole liik. |
| Counterparty code ID (vastaspoole koodi tunnus) | Tunnus, mis näitab teatatud vastaspoole koodi liiki. | Kasutada igal juhul. Esitatakse individuaalne vastaspoole kood. |
| Counterparty location (vastaspoole asukoht) | Rahvusvahelise Standardiorganisatsiooni (ISO) riigikood, mis tähistab vastaspoole asukohariiki. | Kohustuslik, kui individuaalset vastaspoole koodi ei esitata. Muudel juhtudel ei ole kohustuslik. |
| Transaction nominal amount (tehingu nominaalsumma) | Algselt laenuks võetud või antud summa. | |
| Collateral nominal amount (tagatise nimiväärtus) | Antud tagatise nimiväärtus. | Välja arvatud kolmepoolsete repotehingute jm tehingute puhul, kus antud tagatist ei näidata rahvusvahelise väärtpaberite identifitseerimisnumbri (ISIN-koodi) abil. |
| Trade date (tehingupäev) | Kuupäev, mil pooled finantstehingu sõlmivad. | |
| Settlement date (arvelduskuupäev) | Ostukuupäev, st kuupäev, mil laenuandja peab laenuvõtjale raha ja laenuvõtja laenuandjale tagatise üle andma. | Avatud tagasiostutehingute puhul on selleks kuupäev, mil selgub, et tehingut edasi ei asendata (isegi kui raha üle ei anta). |
| Maturity date (tähtpäev) | Tagasiostukuupäev, st kuupäev, mil laenuvõtja peab laenuandjale raha tagasi maksma. | Avatud tagasiostutehingute puhul on selleks kuupäev, mil tuleb tagasi maksta võlgnetav põhisumma ja intress, kui tehingut edasi ei asendata. |
| Transaction sign (tehingu märk) | Repotehingu korral raha laenuks võtmine ja pöördrepotehingu korral raha laenuks andmine. | |
| ISIN of the collateral (tagatise ISIN-kood) | Finantsturgudel emiteeritud väärtpaberitele määratud ISIN-kood, mis koosneb 12 tärgist ja võimaldab väärtpaberi eksimatult tuvastada (vastavalt ISO 6166 standardile). | Näidata, välja arvatud teatud tagatise liikide puhul. |
| Collateral type (tagatise liik) | Selleks, et tuvastada tagatiseks antud vara liik, kui individuaalne ISIN-kood puudub. | Näidata kõikidel juhtudel, mil individuaalset ISIN-koodi ei esitata. |
| Collateral issuer sector (tagatise emitendi sektor) | Selleks, et tuvastada tagatise emitendi sektor, kui individuaalne ISIN-kood puudub. | Näidata, kui individuaalset ISIN-koodi ei esitata. |
| Special collateral flag (eritagatise tähis) | Selleks, et tuvastada kõik üldtagatise vastu sõlmitud repotehingud ja eritagatise vastu sõlmitud repotehingud. Vabatahtlik väli, mis täidetakse üksnes siis, kui andmeesitajal on võimalik seda teha. | Selle välja täitmine ei ole kohustuslik. |
| Deal rate (tehingu intressimäär) | Rahaturu meetodil ACT/360 väljendatud intressimäär, millega repotehing sõlmiti ja millega laenuks antud rahasumma tagasi makstakse. | |
| Collateral haircut (tagatise väärtuskärbe) | Riskiohjemeede, mille kohaselt arvestatakse tagatise väärtus vastava vara turuväärtusest teatava protsentuaalse osa (ehk väärtuskärpe) võrra väiksemaks. Aruandluses arvutatakse väärtuskärbe nii, et laenuks antud/võetud raha ja antud tagatise turuväärtuse, sealhulgas kogunenud intressi omavaheline suhe lahutatakse 100st. | Selle välja täitmine on nõutav üksnes üheainsa tagatisega tehingute korral. |
| Counterparty code of the tri-party agent (kolmepoolse agendi vastaspoolekood) | Kolmepoolse agendi vastaspoolekood. | Näidata kolmepoolsete repotehingute korral. |
| Tri-party agent code ID (kolmepoolse agendi vastaspoolekoodi tunnus) | Tunnus, mis näitab esitatud kolmepoolse agendi koodi liiki. | Kasutada igal juhul, kui esitatakse eraldi kolmepoolse agendi kood. |

Väli

Andmete kirjeldus

Alternatiivne esitusvõimalus (kui on) jm tingimused

Transaction identifier (tehingutunnus)

Sisemine kordumatu tehingutunnus, mida andmeesitaja iga tehingu kohta kasutab.

Igal vastaval aruandepäeval mis tahes rahaturusegmendi kohta teatatud tehingul on kordumatu tehingutunnus.

Reporting date (aruandepäev)

Kuupäev, mil andmed EKP-le või RKP-le esitatakse.

Electronic time stamp (ajatempel)

Tehingu sõlmimise või registreerimise kellaaeg.

Counterparty code (vastaspoole kood)

Tunnuskood, mida kasutatakse selleks, et tuvastada andmeesitaja vastaspool teatatavas tehingus.

Kui tehingud on sooritatud keskse vastaspoole (CCP) kaudu, tuleb esitada keskse vastaspoole juriidilise isiku tunnus (LEI).

Tehingute kohta, mis on sooritatud mittefinantsettevõtetega, OFIdega, kindlustusseltsidega, pensionifondidega, valitsemissektoriga ja keskpankadega, ning kõikide muude teatatud tehingute kohta, mille suhtes vastaspoole juriidilise isiku tunnust ei esitata, tuleb näidata vastaspoole liik.

Counterparty code ID (vastaspoole koodi tunnus)

Tunnus, mis näitab teatatud vastaspoole koodi liiki.

Kasutada igal juhul. Esitatakse individuaalne vastaspoole kood.

Counterparty location (vastaspoole asukoht)

Rahvusvahelise Standardiorganisatsiooni (ISO) riigikood, mis tähistab vastaspoole asukohariiki.

Kohustuslik, kui individuaalset vastaspoole koodi ei esitata. Muudel juhtudel ei ole kohustuslik.

Transaction nominal amount (tehingu nominaalsumma)

Algselt laenuks võetud või antud summa.

Collateral nominal amount (tagatise nimiväärtus)

Antud tagatise nimiväärtus.

Välja arvatud kolmepoolsete repotehingute jm tehingute puhul, kus antud tagatist ei näidata rahvusvahelise väärtpaberite identifitseerimisnumbri (ISIN-koodi) abil.

Trade date (tehingupäev)

Kuupäev, mil pooled finantstehingu sõlmivad.

Settlement date (arvelduskuupäev)

Ostukuupäev, st kuupäev, mil laenuandja peab laenuvõtjale raha ja laenuvõtja laenuandjale tagatise üle andma.

Avatud tagasiostutehingute puhul on selleks kuupäev, mil selgub, et tehingut edasi ei asendata (isegi kui raha üle ei anta).

Maturity date (tähtpäev)

Tagasiostukuupäev, st kuupäev, mil laenuvõtja peab laenuandjale raha tagasi maksma.

Avatud tagasiostutehingute puhul on selleks kuupäev, mil tuleb tagasi maksta võlgnetav põhisumma ja intress, kui tehingut edasi ei asendata.

Transaction sign (tehingu märk)

Repotehingu korral raha laenuks võtmine ja pöördrepotehingu korral raha laenuks andmine.

ISIN of the collateral (tagatise ISIN-kood)

Finantsturgudel emiteeritud väärtpaberitele määratud ISIN-kood, mis koosneb 12 tärgist ja võimaldab väärtpaberi eksimatult tuvastada (vastavalt ISO 6166 standardile).

Näidata, välja arvatud teatud tagatise liikide puhul.

Collateral type (tagatise liik)

Selleks, et tuvastada tagatiseks antud vara liik, kui individuaalne ISIN-kood puudub.

Näidata kõikidel juhtudel, mil individuaalset ISIN-koodi ei esitata.

Collateral issuer sector (tagatise emitendi sektor)

Selleks, et tuvastada tagatise emitendi sektor, kui individuaalne ISIN-kood puudub.

Näidata, kui individuaalset ISIN-koodi ei esitata.

Special collateral flag (eritagatise tähis)

Selleks, et tuvastada kõik üldtagatise vastu sõlmitud repotehingud ja eritagatise vastu sõlmitud repotehingud. Vabatahtlik väli, mis täidetakse üksnes siis, kui andmeesitajal on võimalik seda teha.

Selle välja täitmine ei ole kohustuslik.

Deal rate (tehingu intressimäär)

Rahaturu meetodil ACT/360 väljendatud intressimäär, millega repotehing sõlmiti ja millega laenuks antud rahasumma tagasi makstakse.

Collateral haircut (tagatise väärtuskärbe)

Riskiohjemeede, mille kohaselt arvestatakse tagatise väärtus vastava vara turuväärtusest teatava protsentuaalse osa (ehk väärtuskärpe) võrra väiksemaks. Aruandluses arvutatakse väärtuskärbe nii, et laenuks antud/võetud raha ja antud tagatise turuväärtuse, sealhulgas kogunenud intressi omavaheline suhe lahutatakse 100st.

Selle välja täitmine on nõutav üksnes üheainsa tagatisega tehingute korral.

Counterparty code of the tri-party agent (kolmepoolse agendi vastaspoolekood)

Kolmepoolse agendi vastaspoolekood.

Näidata kolmepoolsete repotehingute korral.

Tri-party agent code ID (kolmepoolse agendi vastaspoolekoodi tunnus)

Tunnus, mis näitab esitatud kolmepoolse agendi koodi liiki.

Kasutada igal juhul, kui esitatakse eraldi kolmepoolse agendi kood.

2.   Olulisuse künnis

Mittefinantsettevõtetega sõlmitud tehingute kohta tuleb aruanne esitada ainult siis, kui need mittefinantsettevõtted on liigitatud Basel III LCR raamistiku kohaselt hulgiettevõteteks (2).

3.   Erandid

Aruandeid ei pea esitama kontsernisiseste tehingute kohta.”

---

(1)  Elektroonilised aruandlusstandardid ja andmete tehnilised spetsifikaadid avaldatakse eraldi. Need on avaldatud EKP veebilehel www.ecb.europa.eu.

1

(2)  Vt dokument „Basel III: The liquidity coverage ratio and liquidity risk monitoring tools”, Baseli pangajärelevalve komitee, jaanuar 2013, lk 23–27, avaldatud Rahvusvaheliste Arvelduste Panga veebilehel www.bis.org.

2

---

II LISA

Määruse (EL) nr 1333/2014 (EKP/2014/48) II ja III lisa muudetakse järgmiselt.

| 1. | II lisa 1. osa asendatakse järgmisega:
  „1. OSA

  INSTRUMENTIDE LIIGID









  1. | Andmeesitajad teatavad Euroopa Keskpangale (EKP) või asjaomasele riigi keskpangale (RKP)






  a) | kõik järgmises tabelis loetletud instrumente kasutades sõlmitud ja eurodes vääringustatud üheaastase või lühema tähtajaga (määratluse kohaselt arvelduskuupäevast arvates kuni 397-päevase tähtajaga) laenuvõtutehingud, mis andmeesitaja on sõlminud teiste rahaloomeasutustega, muude finantsvahendusettevõtetega (OFId), kindlustusseltsidega, pensionifondidega, valitsemissektoriga või keskpankadega investeerimise eesmärgil või mittefinantsettevõtetega, mis on liigitatud Basel III LCR raamistiku kohaselt „hulgiettevõteteks”; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

II lisa 1. osa asendatakse järgmisega:

„1. OSA

INSTRUMENTIDE LIIGID

1.

Andmeesitajad teatavad Euroopa Keskpangale (EKP) või asjaomasele riigi keskpangale (RKP)

a)

kõik järgmises tabelis loetletud instrumente kasutades sõlmitud ja eurodes vääringustatud üheaastase või lühema tähtajaga (määratluse kohaselt arvelduskuupäevast arvates kuni 397-päevase tähtajaga) laenuvõtutehingud, mis andmeesitaja on sõlminud teiste rahaloomeasutustega, muude finantsvahendusettevõtetega (OFId), kindlustusseltsidega, pensionifondidega, valitsemissektoriga või keskpankadega investeerimise eesmärgil või mittefinantsettevõtetega, mis on liigitatud Basel III LCR raamistiku kohaselt „hulgiettevõteteks”;

| b) | kõik teiste krediidiasutustega sõlmitud üheaastase või lühema tähtajaga (määratluse kohaselt arvelduskuupäevast alates kuni 397-päevase tähtajaga) laenuandmistehingud, mis seisnevad tagamata hoiustes, nõudmiseni hoiustes või selles, et emiteerivatelt krediidiasutustelt on ostetud kuni üheaastase tähtajaga kommertspabereid, hoiusertifikaate, ujuva intressimääraga võlakirju või muid võlaväärtpabereid. |
| --- | --- |

b)

kõik teiste krediidiasutustega sõlmitud üheaastase või lühema tähtajaga (määratluse kohaselt arvelduskuupäevast alates kuni 397-päevase tähtajaga) laenuandmistehingud, mis seisnevad tagamata hoiustes, nõudmiseni hoiustes või selles, et emiteerivatelt krediidiasutustelt on ostetud kuni üheaastase tähtajaga kommertspabereid, hoiusertifikaate, ujuva intressimääraga võlakirju või muid võlaväärtpabereid.

| 2. | Järgmises tabelis on standardselt kirjeldatud nende instrumentide liike, millega hõlmatud tehingute kohta on andmeesitajad kohustatud EKP-le aruande esitama. Kui andmeesitajad on kohustatud esitama tehingute kohta aruandeid oma RKP-le, peab see RKP need instrumentide liikide kirjeldused siseriiklikul tasandil vastavalt käesolevale määrusele üle võtma.






  Instrumendiliik | Kirjeldus |
| --- | --- | --- |
| Deposits (hoiused) | Andmeesitaja poolt (laenuks) võetud või antud tagamata, intresse kandvad hoiused, mis on kas etteteatamisega lõpetatavad või mille tähtaeg ei ületa üht aastat (sealhulgas nõudmiseni kontod, kuid mitte arvelduskontod). |
| Call accounts (nõudmiseni kontod) | Igapäevaselt muutuva intressimäära, regulaarse intressimakse ja -arvestuse ning etteteatamistähtajaga lõpetavad sularahakontod. |
| Certificate of deposit (hoiusertifikaat) | Rahaloomeasutuse emiteeritud tähtajaline võlainstrument, mis annab valdajale õiguse konkreetsele fikseeritud intressimäärale kuni üheaastase fikseeritud tähtaja jooksul. |
| Commercial paper (kommertspaber) | Tagamata või emitendi tagatiseta kuni üheaastase tähtajaga võlainstrument, mis kannab intresse või on diskonteeritud. |
| Floating rate note (ujuva intressimääraga võlakiri) | Kuni üheaastase tähtajaga võlainstrument, mille puhul perioodilisi intressiväljamakseid arvutatakse väärtuse põhjal, st fikseerides baasmäära, nagu nt Euribor, ette kindlaks määratud kuupäevadel (fikseerimispäevadel). |
| Other short-term debt securities (muud lühiajalised võlaväärtpaberid) | Andmeesitajate emiteeritud kuni üheaastase tähtajaga allutamata väärtpaberid, v.a omandiväärtpaberid, mis on harilikult vabalt kaubeldavad ja millega kaubeldakse järelturgudel või mis on turul tasaarvestatavad ega anna valdajale omandiõigust väärtpaberi emiteerinud ettevõttes. Siia kuuluvad






  a) | väärtpaberid, mis annavad valdajale tingimusteta õiguse fikseeritud või lepinguliselt kindlaks määratavale tulule, mis seisneb kupongimaksetes ja/või ettenähtud fikseeritud summas, mis makstakse välja kindlal kuupäeval (või kindlatel kuupäevadel) või alates emiteerimise ajal kindlaks määratud kuupäevast; |

2.

Järgmises tabelis on standardselt kirjeldatud nende instrumentide liike, millega hõlmatud tehingute kohta on andmeesitajad kohustatud EKP-le aruande esitama. Kui andmeesitajad on kohustatud esitama tehingute kohta aruandeid oma RKP-le, peab see RKP need instrumentide liikide kirjeldused siseriiklikul tasandil vastavalt käesolevale määrusele üle võtma.

Instrumendiliik

Kirjeldus

Deposits (hoiused)

Andmeesitaja poolt (laenuks) võetud või antud tagamata, intresse kandvad hoiused, mis on kas etteteatamisega lõpetatavad või mille tähtaeg ei ületa üht aastat (sealhulgas nõudmiseni kontod, kuid mitte arvelduskontod).

Call accounts (nõudmiseni kontod)

Igapäevaselt muutuva intressimäära, regulaarse intressimakse ja -arvestuse ning etteteatamistähtajaga lõpetavad sularahakontod.

Certificate of deposit (hoiusertifikaat)

Rahaloomeasutuse emiteeritud tähtajaline võlainstrument, mis annab valdajale õiguse konkreetsele fikseeritud intressimäärale kuni üheaastase fikseeritud tähtaja jooksul.

Commercial paper (kommertspaber)

Tagamata või emitendi tagatiseta kuni üheaastase tähtajaga võlainstrument, mis kannab intresse või on diskonteeritud.

Floating rate note (ujuva intressimääraga võlakiri)

Kuni üheaastase tähtajaga võlainstrument, mille puhul perioodilisi intressiväljamakseid arvutatakse väärtuse põhjal, st fikseerides baasmäära, nagu nt Euribor, ette kindlaks määratud kuupäevadel (fikseerimispäevadel).

Other short-term debt securities (muud lühiajalised võlaväärtpaberid)

Andmeesitajate emiteeritud kuni üheaastase tähtajaga allutamata väärtpaberid, v.a omandiväärtpaberid, mis on harilikult vabalt kaubeldavad ja millega kaubeldakse järelturgudel või mis on turul tasaarvestatavad ega anna valdajale omandiõigust väärtpaberi emiteerinud ettevõttes. Siia kuuluvad

a)

väärtpaberid, mis annavad valdajale tingimusteta õiguse fikseeritud või lepinguliselt kindlaks määratavale tulule, mis seisneb kupongimaksetes ja/või ettenähtud fikseeritud summas, mis makstakse välja kindlal kuupäeval (või kindlatel kuupäevadel) või alates emiteerimise ajal kindlaks määratud kuupäevast;

| b) | andmeesitajate emiteeritud mittekaubeldavad instrumendid, mis muutuvad hiljem vabalt kaubeldavaks ja liigitatakse ümber „võlaväärtpaberiteks”.” |
| --- | --- |

b)

andmeesitajate emiteeritud mittekaubeldavad instrumendid, mis muutuvad hiljem vabalt kaubeldavaks ja liigitatakse ümber „võlaväärtpaberiteks”.”

| 2. | III lisa 1. osa asendatakse järgmisega:
  „1. OSA

  INSTRUMENTIDE LIIGID

  Andmeesitajad teatavad Euroopa Keskpangale (EKP) või asjaomasele riigi keskpangale (RKP)






  a) | kõik välisvaluuta vahetustehingud, milles eurot ostetakse/müüakse välisvaluuta eest hetkekursiga ning müüakse või ostetakse tulevasel kuupäeval välisvaluuta eest tagasi eelnevalt kokku lepitud üheaastase või lühema tähtajaga (määratluse kohaselt välisvaluuta vahetustehingu selle osa, milles rakendatakse hetkekurssi, arvelduskuupäevast arvates kuni 397-päevase tähtajaga) tähtpäevakursiga ja mis andmeesitaja on sõlminud teiste rahaloomeasutustega, muude finantsvahendusettevõtetega (OFId), kindlustusseltsidega, pensionifondidega, valitsemissektoriga või keskpankadega investeerimise eesmärgil või mittefinantsettevõtetega, mis on liigitatud Basel III LCR raamistiku kohaselt „hulgiettevõteteks”; |
| --- | --- | --- |

2.

III lisa 1. osa asendatakse järgmisega:

„1. OSA

INSTRUMENTIDE LIIGID

Andmeesitajad teatavad Euroopa Keskpangale (EKP) või asjaomasele riigi keskpangale (RKP)

a)

kõik välisvaluuta vahetustehingud, milles eurot ostetakse/müüakse välisvaluuta eest hetkekursiga ning müüakse või ostetakse tulevasel kuupäeval välisvaluuta eest tagasi eelnevalt kokku lepitud üheaastase või lühema tähtajaga (määratluse kohaselt välisvaluuta vahetustehingu selle osa, milles rakendatakse hetkekurssi, arvelduskuupäevast arvates kuni 397-päevase tähtajaga) tähtpäevakursiga ja mis andmeesitaja on sõlminud teiste rahaloomeasutustega, muude finantsvahendusettevõtetega (OFId), kindlustusseltsidega, pensionifondidega, valitsemissektoriga või keskpankadega investeerimise eesmärgil või mittefinantsettevõtetega, mis on liigitatud Basel III LCR raamistiku kohaselt „hulgiettevõteteks”;

| b) | eurodes vääringustatud indeksipõhised üleööintressi-vahetustehingud (OISd), mis andmeesitaja on sõlminud teiste rahaloomeasutustega, OFIdega, kindlustusseltsidega, pensionifondidega, valitsemissektoriga või keskpankadega investeerimise eesmärgil või mittefinantsettevõtetega, mis on liigitatud Basel III LCR raamistiku kohaselt „hulgiettevõteteks”.” |
| --- | --- |

b)

eurodes vääringustatud indeksipõhised üleööintressi-vahetustehingud (OISd), mis andmeesitaja on sõlminud teiste rahaloomeasutustega, OFIdega, kindlustusseltsidega, pensionifondidega, valitsemissektoriga või keskpankadega investeerimise eesmärgil või mittefinantsettevõtetega, mis on liigitatud Basel III LCR raamistiku kohaselt „hulgiettevõteteks”.”

| 3. | III lisa 2. osa punkt 1 asendatakse järgmisega:







  „Väli | Andmete kirjeldus | Alternatiivne esitusvõimalus (kui on) jm tingimused |
| --- | --- | --- | --- |
| Transaction identifier (tehingutunnus) | Sisemine kordumatu tehingutunnus, mida andmeesitaja iga tehingu kohta kasutab. | Igal vastaval aruandepäeval mis tahes rahaturusegmendi kohta teatatud tehingul on kordumatu tehingutunnus. |
| Reporting date (aruandepäev) | Kuupäev, mil andmed EKP-le või RKP-le esitatakse. | |
| Electronic time stamp (ajatempel) | Tehingu sõlmimise või registreerimise kellaaeg. | |
| Counterparty code (vastaspoole kood) | Tunnuskood, mida kasutatakse selleks, et tuvastada andmeesitaja vastaspool teatatavas tehingus. | Kui tehingud on sooritatud keskse vastaspoole (CCP) kaudu, tuleb esitada keskse vastaspoole juriidilise isiku tunnus (LEI).
  Tehingute kohta, mis on sooritatud mittefinantsettevõtetega, OFIdega, kindlustusseltsidega, pensionifondidega, valitsemissektoriga ja keskpankadega, ning kõikide muude teatatud tehingute kohta, mille suhtes vastaspoole juriidilise isiku tunnust ei esitata, tuleb näidata vastaspoole liik. |
| Counterparty code ID (vastaspoole koodi tunnus) | Tunnus, mis näitab teatatud vastaspoole koodi liiki. | Kasutada igal juhul. Esitatakse individuaalne vastaspoole kood. |
| Counterparty location (vastaspoole asukoht) | Rahvusvahelise Standardiorganisatsiooni (ISO) riigikood, mis tähistab vastaspoole asukohariiki. | Kohustuslik, kui individuaalset vastaspoole koodi ei esitata. Muudel juhtudel ei ole kohustuslik. |
| Trade date (tehingupäev) | Kuupäev, mil pooled finantstehingu sõlmivad. | |
| Spot value date (hetkekursi kuupäev) | Kuupäev, mil üks pool müüb teisele poolele teatava summa teatavat valuutat ja teine pool maksab selle eest kokkulepitud summa teatavas teises valuutas vastavalt kokkulepitud vahetuskursile, mida nimetatakse hetkekursiks. | |
| Maturity date (tähtpäev) | Kuupäev, mil välisvaluuta vahetustehingu tähtaeg lõpeb ja hetkekursi kuupäeval müüdud valuuta ostetakse tagasi. | |
| Transaction sign (tehingu märk) | Osutab sellele, kas tehingu nominaalsummas näidatud eurod on hetkekursi kuupäeval ostetud või müüdud. | See peaks viitama hetketehingule euro seisukohast, st sellele, kas hetkekursi kuupäeval osteti või müüdi eurosid. |
| Transaction nominal amount (tehingu nominaalsumma) | Hetkekursi kuupäeval ostetud või müüdud eurode summa. | |
| Foreign currency code (välisvaluuta kood) | Eurode eest ostetud/müüdud välisvaluuta rahvusvaheline kolmekohaline ISO kood. | |
| Foreign exchange spot rate (vahetuse hetkekurss) | Vahetuskurss euro ja välisvaluuta vahel selles välisvaluuta vahetustehingu osas, milles rakendatakse hetkekurssi. | |
| Foreign exchange forward points (tähtpäevakursi erinevus hetkekursist) | Vahetustehingus rakendatava hetkekursi ja tähtpäevakursi vahe baaspunktides väljendatuna valuutapaari suhtes valdavalt kasutatavate turutavade kohaselt.” | |

3.

III lisa 2. osa punkt 1 asendatakse järgmisega:

„Väli

Andmete kirjeldus

Alternatiivne esitusvõimalus (kui on) jm tingimused

Transaction identifier (tehingutunnus)

Sisemine kordumatu tehingutunnus, mida andmeesitaja iga tehingu kohta kasutab.

Igal vastaval aruandepäeval mis tahes rahaturusegmendi kohta teatatud tehingul on kordumatu tehingutunnus.

Reporting date (aruandepäev)

Kuupäev, mil andmed EKP-le või RKP-le esitatakse.

Electronic time stamp (ajatempel)

Tehingu sõlmimise või registreerimise kellaaeg.

Counterparty code (vastaspoole kood)

Tunnuskood, mida kasutatakse selleks, et tuvastada andmeesitaja vastaspool teatatavas tehingus.

Kui tehingud on sooritatud keskse vastaspoole (CCP) kaudu, tuleb esitada keskse vastaspoole juriidilise isiku tunnus (LEI).

Tehingute kohta, mis on sooritatud mittefinantsettevõtetega, OFIdega, kindlustusseltsidega, pensionifondidega, valitsemissektoriga ja keskpankadega, ning kõikide muude teatatud tehingute kohta, mille suhtes vastaspoole juriidilise isiku tunnust ei esitata, tuleb näidata vastaspoole liik.

Counterparty code ID (vastaspoole koodi tunnus)

Tunnus, mis näitab teatatud vastaspoole koodi liiki.

Kasutada igal juhul. Esitatakse individuaalne vastaspoole kood.

Counterparty location (vastaspoole asukoht)

Rahvusvahelise Standardiorganisatsiooni (ISO) riigikood, mis tähistab vastaspoole asukohariiki.

Kohustuslik, kui individuaalset vastaspoole koodi ei esitata. Muudel juhtudel ei ole kohustuslik.

Trade date (tehingupäev)

Kuupäev, mil pooled finantstehingu sõlmivad.

Spot value date (hetkekursi kuupäev)

Kuupäev, mil üks pool müüb teisele poolele teatava summa teatavat valuutat ja teine pool maksab selle eest kokkulepitud summa teatavas teises valuutas vastavalt kokkulepitud vahetuskursile, mida nimetatakse hetkekursiks.

Maturity date (tähtpäev)

Kuupäev, mil välisvaluuta vahetustehingu tähtaeg lõpeb ja hetkekursi kuupäeval müüdud valuuta ostetakse tagasi.

Transaction sign (tehingu märk)

Osutab sellele, kas tehingu nominaalsummas näidatud eurod on hetkekursi kuupäeval ostetud või müüdud.

See peaks viitama hetketehingule euro seisukohast, st sellele, kas hetkekursi kuupäeval osteti või müüdi eurosid.

Transaction nominal amount (tehingu nominaalsumma)

Hetkekursi kuupäeval ostetud või müüdud eurode summa.

Foreign currency code (välisvaluuta kood)

Eurode eest ostetud/müüdud välisvaluuta rahvusvaheline kolmekohaline ISO kood.

Foreign exchange spot rate (vahetuse hetkekurss)

Vahetuskurss euro ja välisvaluuta vahel selles välisvaluuta vahetustehingu osas, milles rakendatakse hetkekurssi.

Foreign exchange forward points (tähtpäevakursi erinevus hetkekursist)

Vahetustehingus rakendatava hetkekursi ja tähtpäevakursi vahe baaspunktides väljendatuna valuutapaari suhtes valdavalt kasutatavate turutavade kohaselt.”

---

OTSUSED

| 24.9.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 248/53 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 248/53

---

NÕUKOGU OTSUS (EL, EURATOM) 2015/1600,

18. september 2015,

millega nimetatakse ametisse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee liikmed ajavahemikuks 21. septembrist 2015 kuni 20. septembrini 2020

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 300 lõiget 2 ja artiklit 302,

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 106a,

võttes arvesse nõukogu 14. juuli 2015. aasta otsust (EL) 2015/1157, millega määratakse kindlaks Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee koosseis (1),

võttes arvesse kõikide liikmesriikide ettepanekuid,

olles konsulteerinud Euroopa Komisjoniga

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu otsuse 2010/570/EL, Euratom (2) kohaselt lõpeb Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee praeguste liikmete ametiaeg 20. septembril 2015. Seetõttu tuleks liikmed ametisse nimetada viieks aastaks alates 21. septembrist 2015. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu otsuse 2010/570/EL, Euratom (2) kohaselt lõpeb Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee praeguste liikmete ametiaeg 20. septembril 2015. Seetõttu tuleks liikmed ametisse nimetada viieks aastaks alates 21. septembrist 2015.

| (2) | Kõigil liikmesriikidel paluti esitada nõukogule Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee liikmekandidaatide nimekiri, mis koosneb tööandjate ja töötajate organisatsioonide esindajatest ning muudest kodanikuühiskonna esindajatest, eelkõige majandus- ja ühiskonnaelu, kodanikutegevuse, kutsetegevuse ja kultuuri alal. |
| --- | --- |

(2)

Kõigil liikmesriikidel paluti esitada nõukogule Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee liikmekandidaatide nimekiri, mis koosneb tööandjate ja töötajate organisatsioonide esindajatest ning muudest kodanikuühiskonna esindajatest, eelkõige majandus- ja ühiskonnaelu, kodanikutegevuse, kutsetegevuse ja kultuuri alal.

| (3) | Käesolevale otsusele järgneb hilisemal kuupäeval otsus, millega nimetatakse ametisse liikmed, kelle kandidatuurist ei teatatud nõukogule enne 8. septembrit 2015, |
| --- | --- |

(3)

Käesolevale otsusele järgneb hilisemal kuupäeval otsus, millega nimetatakse ametisse liikmed, kelle kandidatuurist ei teatatud nõukogule enne 8. septembrit 2015,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Käesoleva otsuse lisas loetletud isikud nimetatakse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee liikmeteks ajavahemikuks 21. septembrist 2015 kuni 20. septembrini 2020.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 18. september 2015

Nõukogu nimel

eesistuja

J. ASSELBORN

---

(1)  ELT L 187, 15.7.2015, lk 28.

1

(2)  Nõukogu 13. septembri 2010. aasta otsus 2010/570/EL, Euratom Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee liikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 21. septembrist 2010 kuni 20. septembrini 2015 (ELT L 251, 25.9.2010, lk 8).

2

---

LISA

ПРИЛОЖЕНИЕ – ANEXO – PŘÍLOHA – BILAG – ANHANG – LISA

ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ – ANNEX – ANNEXE – PRILOG – ALLEGATO – PIELIKUMS

PRIEDAS – MELLÉKLET – ANNESS – BIJLAGE – ZAŁĄCZNIK

ANEXO – ANEXĂ – PRÍLOHA – PRILOGA – LIITE – BILAGA

Членове/Miembros/Členové/Medlemmer/Mitglieder/Liikmed

Μέλη/Members/Membres/Članovi/Membri/Locekļi

Nariai/Tagok/Membri/Leden/Członkowie

Membros/Membri/Členovia/Člani/Jäsenet/Ledamöter

BELGIË/BELGIQUE/BELGIEN

Mr Rudi THOMAES

Représentant de la Fédération des Entreprises de Belgique (FEB)

Administrateur délégué honoraire

Mr Dominique MICHEL

Chief Executive Officer, COMEOS, Fédération belge du commerce et des services

Mr Philippe (Baron) de Buck Van Overstraeten

Président du Belgian Business for Europe (BBE)

Mr Daniel MAREELS

General Manager, Belgische Federatie van de Financiële sector (Febelfin)

Mr Bernard NOËL

Représentant de la Centrale Générale des Syndicats Libéraux de Belgique (CGSLB)

Ancien secrétaire national

Mr Raymond COUMONT

Représentant de la Centrale nationale des employés/Confédération des Syndicats Chrétiens – (CNE/CSC)

Ancien secrétaire général

Ms Anne DEMELENNE

Représentante de la Fédération Générale du Travail de Belgique (FGTB)

Ancienne secrétaire générale

Mr Rudy DE LEEUW

Voorzitter, Algemeen Belgisch Vakverbond (ABVV)

Mr Ferre WYCKMANS

Algemeen Secretaris, Landelijke Bediendencentrale-Nationaal Verbond voor Kaderleden (LBC-NVK)

Mr Alain COHEUR

Directeur des Affaires Européennes & Internationales, Union Nationale des Mutualités Socialistes

Mr Yves SOMVILLE

Directeur du Service d'Etudes de la Fédération wallonne de l'Agriculture

Mr Ronny LANNOO

Adviseur-generaal, Unie van Zelfstandige Ondernemers (UNIZO)

БЪЛГАРИЯ

Ms Milena ANGELOVA

Secretary – General of the Bulgarian Industrial Capital Association

Mr Bojidar DANEV

Executive President of the Bulgarian Industrial Association – Union of the Bulgarian Business

Mr Georgi STOEV

President of the Trade and Investment Committee and member of the Budgetary Committee of EUROCHAMBERS and Vice president of Bulgarian Chamber of Commerce and Industry

Mr Evgeniy IVANOV

CEO, Member of the Board

Confederation of Employers and Industrialists in Bulgaria „The Voice of Bulgarian Business” – KRIB

Mr Dimitar MANOLOV

President of the Confederation of Labour „PODKREPA”

Mr Veselin MITOV

International Secretary, Confederation of Labour „PODKREPA”

Mr Plamen DIMITROV

President of the Confederation of Independent Trade Unions in Bulgaria

Mr Ivan KOKALOV

Vice-president of Confederation of Independent Trade Unions in Bulgaria

Mr Lalko DULEVSKI

President of the Economic and Social Council of the Republic of Bulgaria

Professor and Head of the Human Resources and Social Protection Department at the University of National and World Economy

Ms Dilyana SLAVOVA

National Coordinator of the Mountain Milk NGO, National Coordinator of Bulgarian Association of Farmers

Mr Bogomil NIKOLOV

Executive Director, Bulgarian National Association Active Consumers

Ms Diana INDJOVA

Chairperson of the Global Disability Movement

ČESKÁ REPUBLIKA

Ms Vladimíra DRBALOVÁ

EU Affairs Deputy Director and European Affairs Unit Head, Confederation of Industry of the Czech Republic

Mr Vladimír NOVOTNÝ

Member of Standing Committees for Energy and Environmental Policy, Confederation of Industry of the Czech Republic

Ms Marie ZVOLSKÁ

EU Affairs Advisor, Confederation of Employers' and Entrepreneurs' Associations of the Czech Republic

Mr Petr ZAHRADNÍK

Head, ČEZ Group Representation Office in Brussels; Advisor, Czech Chamber of Commerce

Mr Bohumír DUFEK

President, Independent Trade Unions Association of the Czech Republic; Vice-President, European Federation of Food, Agriculture and Tourism Trade Unions

Ms Hana POPELKOVÁ

Advisor, Czech-Moravian Confederation of the Trade Unions

Ms Lucie STUDNIČNÁ

Secretary for International Affairs, Czech-Moravian Confederation of the Trade Unions

Mr Jaroslav UNGERMAN

Expert on Macroeconomics, Czech-Moravian Confederation of the Trade Unions; Advisor, Minister of Finance of the Czech Republic; Vice-Chairman, Supervisory Board, Export Guarantee and Insurance Corporation (EGAP)

Ms Zuzana BRZOBOHATÁ

Non-profit institutions: Brontosaurus, Forum 50 %, Oranžový klub; Advisor, Office of Government of the Czech Republic

Mr Lukáš CURYLO

Director, Caritas Czech Republic; Member, Executive Board, Caritas Europe

Mr Roman HAKEN

Executive Director of the Regional Central Moravian Centre for Community Work

Mr Pavel TRANTINA

Freelance Trainer and Project Manager; EU Projects and Relations Manager, Czech Council of Children and Youth

DANMARK

Ms Dorthe ANDERSEN

Director EU Policy, Confederation of Danish Employers

Mr Anders LADEFOGED

Director of European Affairs at Confederation of Danish Industries

Mr Niels Lindberg MADSEN

Head of CAP-policy division, Landbrug & Fødevarer (Danish Agriculture & Food Council)

Ms Marie-Louise KNUPPERT

Elected Confederal Secretary, Danish Confederation of Trade Unions

Mr Bernt FALLENKAMP

Chief advisor, Danish Confederation of Trade Unions

Mr Mikkel DALSGAARD

EU Advisor, FTF – Confederation of Professionals in Denmark

Ms Benedicte FEDERSPIEL

Chief Counsel, the Danish Consumer Council

Ms Mette KINDBERG

Vice President, Kvinderådet (Women's Council Denmark)

Mr Ask Løvbjerg ABILDGAARD

Project Coordinator, Danish Association of the Blind

DEUTSCHLAND

Mr Christian BÄUMLER (PhD)

Member of the Executive Committee of CDA (European Union of Christian Democratic Workers)

Mr Dirk BERGRATH (PhD)

Director, EU-Liaison Office, IG Metall (German Metalworkers' Union)

Mr Egbert BIERMANN

Member, Managing Federal Board, IG BCE (industrial union)

Ms Gabriele BISCHOFF

Federal Executive of the German Confederation of Trade Unions (DGB)

Ms Tanja BUZEK

Trade Union Secretary (United Services Trade Union „ver.di”)

Mr Peter CLEVER

Member of the management board of the Confederation of German Employers' Associations (BDA)

Mr Bernd DITTMANN

Managing Director, BDI/BDA (German Business Representation)

Mr Gerhard HANDKE

General Director, Federation of German Wholesale, Foreign Trade and Services (BGA)

Ms Renate HEINISCH (PhD)

Representative of BAGSO (Federal Association of Senior Citizens' Organisations)

Mr Udo HEMMERLING

Deputy general secretary, German Farmers' Association (DBV)

Mr Jürgen KESSLER (Professor, PhD)

Professor of Cooperative Law and Auditing of Cooperatives

Mr Stefan KÖRZELL

Member of the Federal Management Board, German Trade Union Confederation (DGB)

Mr Thomas KROPP

Senior Vice President, Head of Group International Relations and Government Affairs, Lufthansa Group

Mr Günter LAMBERTZ (PhD)

Managing Director of DIHK-Representation to the EU (Association of German Chambers of Commerce and Industry)

Mr Arno METZLER

General manager of the German Association of Consulting Engineers (VBI)

Mr Christian MOOS

Divisional Director (European and International Affairs), German Civil Servants Association (dbb)

Mr Volker PETERSEN (PhD)

Head of department, German Raiffeisen Association

Mr Lutz RIBBE

Director of the Environmental Policy Section of the European Nature Heritage Fund (EURONATUR)

Mr Ulrich SAMM (Professor, PhD)

Director, Institute for Energy and Climate Research – Plasma Physics, Forschungszentrum Jülich

Mr Karl-Peter SCHACKMANN-FALLIS (PhD)

Executive Member of the Board, German Savings Bank and Giro Association

Mr Bernd SCHLÜTER (Professor, PhD)

Board member, Federal Association of Non-statutory Welfare (BAGFW)

Mr Peter SCHMIDT

Trade union agent, food and restaurant workers' union (NGG)

Mr Holger SCHWANNECKE

Secretary General of the German Confederation of Skilled Crafts and Small Business (ZDH)

Mr Hans-Joachim WILMS

Secretary for European Affairs in the federal executive of the German Trade Union for Construction, Agriculture and the Environment (IG Bauen – Agrar – Umwelt)

EESTI

Ms Reet TEDER

General Policy Adviser, Estonian Chamber of Commerce and Industry

Ms Eve PÄÄRENDSON

Director of international relations of Estonian Employers' Confederation

Ms Liina CARR

International Secretary, Estonian Trade Union Confederation

Ms Mare VIIES

Consultant, Estonian Employees' Unions Confederation

Mr Roomet SÕRMUS

Chairman, Estonian Chamber of Agriculture and Commerce

Mr Meelis JOOST

Foreign relations and European policy specialist

IRELAND

Mr David Joseph CROUGHAN

Co-Chairman, Economists' Group, Institute of International and European Affairs.

Former Head of Economics and Taxation, Ibec (Irish Business and Employers Confederation)

Mr Thomas MCDONAGH

Chairman of Thomas McDonagh & Sons Limited/Patron of The Chambers of Commerce of Ireland (trading as Chambers Ireland)

Mr John Patrick O'CONNOR

General President, SIPTU (Services, Industrial, Professional & Technical Union)

Ms Patricia MCKEOWN

Regional Section UNISON NI (Northern Ireland). ICTU Executive Council member & NIC Committee Member

Mr Cillian LOHAN

CEO of Green Economy Foundation

Mr Michael MCLOUGHLIN

Head of Advocacy and Communications at Youth Work Ireland

Mr John BRYAN

Past IFA (Irish Farmers' Association) President

Mr John COMER

President of ICMSA (Irish Creamery Milk Suppliers Association)

Mr Seamus BOLAND

CEO Irish Rural Link

ΕΛΛΑΣ

Mrs Irini Ivoni PARI

Permanent Delegate of the Hellenic Federation of Enterprises (SEV) to Brussels

Mr Panagiotis Leonidas GKOFAS

Member of the General Assembly of the General Confederation of Small and Medium Enterprises (GSEVEE).

Mr Dimitrios DIMITRIADIS

Former First Vice President of the Greek Confederation of Commerce and Entrepreneurship (ESEE) and President of the General Assembly.

Mr Aristotelis THOMOPOULOS

Member of the Board of Directors (BoD) of the Greek Tourism Confederation (SETE).

Mr Yannis PANAGOPOULOS

President of the Greek General Confederation of Labour (GSEE)

Mr Georgios DASSIS

Special advisor to the Greek General Confederation of Labour (GSEE) – Representative of the Greek General Confederation of Labour (GSEE) to the European Trade Union Confederation (ETUC)

Mr Spyridon PAPASPYROS

President of the General Council of the Confederation of Public Servants (ADEDY)

Mr Georgios PETROPOULOS

Member of the Executive Committee (Board) of Confederation of Public Servants (ADEDY)

Mr Ioannis KOLYVAS

Director General of the Panhellenic Organization of Unions of Agricultural Co-operatives (PASEGES)

Ms Evangelia KEKELEKI

Secretary General of the Consumer's Protection Centre (KERKA)

Mr Ioannis VARDAKASTANIS

President of the National Confederation of Disabled People (ESAEA)

Ms Aikaterini PEPPA

Deputy-General Director of the Union of Greek Shipowners (EEE)

ESPAÑA

Sr. Andrés, BARCELÓ DELGADO

Director General de la Unión de Empresas Siderúrgicas (UNESID)

Sr. Josep Manuel, BASAÑEZ VILLALUENGA

Miembro de la Junta Directiva de la Confederación Española de Organizaciones Empresariales (CEOE)

Miembro del Comité Ejecutivo de Fomento del Trabajo Nacional de Cataluña

Sra. Patricia CIREZ MIQUELEIZ

Delegación de la Confederación Española de Organizaciones Empresariales (CEOE) en Bruselas

Sra. Ma Helena DE FELIPE LEHTONEN

Presidenta de la Patronal de la micro, pequeña y mediana empresa de Cataluña (FEPIME)

Vicepresidenta de Confederación Española de la Pequeña y Mediana Empresa (CEPYME)

Sr. Antonio GARCÍA DEL RIEGO

Managing Director, Head of European Corporate Affairs

Banco Santander

Sr. Ignacio GARCÍA MAGARZO

Director General

Asociación Española de Distribuidores, Autoservicios y Supermercados (ASEDAS)

Sr. Josep PUXEU ROCAMORA

Director General

Asociación de Fabricantes de Bebidas Refrescantes (ANFABRA)

Sra. Isabel CAÑO AGUILAR

Responsable de la Oficina de UGT en Bruselas

Sr. Francisco Javier DOZ ORRIT

Adjunto a la Secretaría de CC.OO. y Presidente de la Fundación 1o de Mayo

Sra. Laura GONZALEZ de TXABARRI ETXANIZ

Responsable del Departamento Internacional, con dirección en Barrainkua (ELA-STV)

Sr. Juan MENDOZA CASTRO

Director del Instituto Sindical de Cooperación al Desarrollo (ISCOD-UGT)

Sr. José Antonio MORENO DÍAZ

Asesor jurídico confederal del CC.OO. en materia de inmigración

Sra. Catalina Ana VICENS GUILLÉN

Secretaria General de CC.OO.-Illes Balears

Sr. José María ZUFIAUR NARVAIZA

Colaborador de la Secretaría de Política Internacional de UGT

Sr. Miguel Ángel CABRA DE LUNA

Vocal de la Junta Directiva de la Confederación Empresarial Española de la Economía Social (CEPES).

Presidente de la Comisión de Relaciones Internacionales (CEPES)

Sr. Andoni GARCÍA ARRIOLA

Miembro de la Comisión Ejecutiva de la Coordinadora de Agricultores y Ganaderos (COAG)

Sr. Bernardo HERNÁNDEZ BATALLER

Secretario General de la Asociación de Usuarios de la Comunicación (AUC)

Vocal del Consejo de Consumidores y Usuarios (CCU) de España

Sr. José Manuel ROCHE RAMO

Secretario General de la Unión de Pequeños Agricultores y Ganaderos de Aragón (UPA-Aragón)

Sr. Gabriel SARRÓ IPARRAGUIRRE

Asesor de la Confederación Española de PESCA (CEPESCA)

Sr. Ricardo SERRA ARIAS

Presidente de la Asociación Agraria de Jóvenes Agricultores (ASAJA) de Sevilla y Andalucía.

Sr. Carlos TRÍAS PINTÓ

Director de la Asociación General de Consumidores (ASGECO)

Director de la Unión de Cooperativas de Consumidores y Usuarios de España (UNCCUE)

FRANCE

Mme Emmanuelle BUTAUD-STUBBS

Déléguée générale de l'Union des Industries Textiles (UIT)/Mouvement des entreprises de France (MEDEF)

M. Stéphane BUFFETAUT

Président du Réseau Batigere (entreprises sociales pour l'habitat)/Mouvement des entreprises de France (MEDEF)

Mme Anne CHASSAGNETTE

Directrice de la Responsabilité Environnementale et Sociétale, Groupe Engie

M. Henri MALOSSE

CCI France (Chambres de commerce et d'industrie de France)

M. Philippe de BRAUER

Vice-président de la commission internationale de la Confédération Générale des Petites et Moyennes Entreprises (CGPME)

M. Patrick LIEBUS

Vice-président de l'Union Professionnelle Artisanale (UPA) et Président de la Confédération de l'Artisanat et des Petites Entreprises du Bâtiment (CAPEB)

M. Arnold PUECH d'ALISSAC

Président de l'Union Syndicale Agricole de Seine-Maritime (FNSEA 76)

Mme Marie-Françoise GONDARD-ARGENTI

Secrétaire générale de l'Union Nationale des Professions Libérales (UNAPL)

M. Christophe LEFEVRE

Secrétaire national de la Confédération Française de l'Encadrement/Confédération Générale des Cadres (CFE-CGC) en charge de l'Europe et de l'International

M. Jacques LEMERCIER

Ancien Secrétaire général de Force Ouvrière (FO) Communication

Mme Laure BATUT

Membre du secteur Europe-International de la Confédération Force Ouvrière (FO)

M. Pierre-Jean COULON

Secrétaire confédéral Europe-international de la Confédération Française des Travailleurs Chrétiens (CFTC)

Mme Franca SALIS MADINIER

Secrétaire nationale de la Confédération Française Démocratique du Travail (CFDT) Cadres

M. Christophe QUAREZ

Secrétaire fédéral de la Fédération de la Chimie et de l'Energie (FCE) de la Confédération Française Démocratique du Travail (CFDT)

Mme Ozlem YILDIRIM

Conseillère confédérale de la Confédération Générale du Travail (CGT)

M. Denis MEYNENT

Conseiller confédéral de la Confédération Générale du Travail (CGT)

Mme Reine-Claude MADER-SAUSSAYE

Présidente de la Confédération de la Consommation, du Logement et du Cadre de Vie (CLCV)

Mme Geneviève SAVIGNY

Ancienne Secrétaire nationale de la Confédération paysanne

M. Christophe HILLAIRET

Membre du Bureau et du Conseil d'administration de l'Assemblée Permanente des Chambres d'Agriculture (APCA)

M. Jean-Marc ROIRANT

Secrétaire général de la Ligue de l'Enseignement

Mme Christiane BASSET

Vice-présidente de l'Union Nationale des Associations Familiales (UNAF)

Mme Jocelyne LE ROUX

Secrétaire générale adjointe de la Fédération des Mutuelles de France (FMF)

M. Thierry LIBAERT

Fondation pour la Nature et l'Homme (FNH)

M. Michel DUBROMEL

Vice-président de France Nature Environnement (FNE)

HRVATSKA

Mr Davor MAJETIĆ

Director General, Croatian Employers' Association (HUP)

Ms Dragica MARTINOVIĆ DŽAMONJA

Director, Representative Office of the Croatian Chamber of Economy in Brussels

Ms Violeta JELIĆ

General Secretary of the Croatian Chamber of Trades and Crafts

Ms Marija HANŽEVAČKI

General Secretary of the Independent Trade Unions of Croatia (NHS)

Ms Anica MILIĆEVIĆ- PEZELJ

Executive Secretary, Union of Autonomous Trade Unions (UATUC)

Mr Vilim RIBIĆ

President of MATICA – Association of Croatian Trade Unions; President of the Great Council of Independent Union of Research and Higher Education Employees of Croatia

Ms Lidija PAVIĆ-ROGOŠIĆ

Director of ODRAZ – Sustainable Community Development, Croatian civil society organisation

Ms Marina ŠKRABALO

Senior Advisor, GONG

Mr Toni VIDAN

Energy campaigner of environmental CSO Zelena akcija – Friends of the Earth Croatia

ITALIA

Sig. Pietro Vittorio BARBIERI

Portavoce del Forum Terzo Settore – Presidente FISH (Federazione Italiana per il Superamento dell'Handicap)

Sig.ra Giulia BARBUCCI

Area politiche europee e internazionali della CGIL (Confederazione Generale Italiana del Lavoro)

Sig.ra Claudia BUSCHI

Segretariato Generale della CISL (Confederazione Italiana Sindacati Lavoratori)

Sig.ra Marina Elvira CALDERONE

Presidente del Consiglio Nazionale dell'Ordine dei Consulenti del Lavoro – Presidente del Comitato Unitario degli Ordini e Collegi Professionali

Sig. Carmelo CEDRONE

Professore Emerito di Politica Economica Europea Università la Sapienza di Roma – Consulente del Dipartimento Europeo ed Internazionale della UIL (Unione Italiana del Lavoro)

Sig. Stefano CETICA

Presidente di IPER (Istituto per le Ricerche Economiche e Sociali) della UGL (Unione Generale del Lavoro)

Sig. Pietro Francesco DE LOTTO

Direttore Generale di Confartigianato Vicenza

Sig.ra Cinzia DEL RIO

Direttore del Dipartimento Internazionale della UIL (Unione Italiana del Lavoro)

Sig. Gianfranco DELL'ALBA

Direttore della Delegazione di Confindustria presso l'Unione Europea a Bruxelles

Sig. Tommaso DI FAZIO

Presidente nazionale della CIU (Confederazione Italiana di Unione delle professioni intellettuali)

Sig. Giancarlo DURANTE

Direttore degli Affari sociali dell'Associazione Bancaria Italiana – Professore di Sicurezza sociale e libera circolazione dei lavoratori nell'UE all'Università degli Studi La Sapienza di Roma

Sig. Diego DUTTO

Direttore Nazionale LEGACOOPSOCIALI (Associazione Nazionale Cooperative Sociali)

Sig. Emilio FATOVIC

Vice Segretario Nazionale CONFSAL (Confederazione Generale dei Sindacati Autonomi dei Lavoratori)

Sig. Giuseppe GUERINI

Presidente di Federsolidarietà-Confcooperative – Presidente della cooperativa sociale Ecosviluppo

Sig. Giuseppe Antonio Maria IULIANO

Responsabile per le Politiche Internazionali, Segretariato Internazionale della CISL (Confederazione Italiana Sindacati Lavoratori)

Sig. Luca JAHIER

Giornalista, politologo, esperto di associazionismo di promozione sociale e del terzo settore – ACLI

Sig. Antonio LONGO

Presidente del Movimento Difesa del Cittadino – Membro del CNCU (Consiglio Nazionale Consumatori e Utenti)

Sig. Sandro MASCIA

Direttore dell'Ufficio di Confagricoltura a Bruxelles

Sig. Alberto MAZZOLA

Responsabile degli Affari Internazionali delle Ferrovie dello Stato Italiane – Vice Presidente Gruppo Trasporti Business Europe

Sig. Stefano PALMIERI

Area Politiche Europee ed Internazionali della CGIL (Confederazione Generale Italiana del Lavoro)

Sig. Antonello PEZZINI

Professore di Economia e gestione delle imprese nell'Unione europea all'Università degli Studi di Bergamo – Imprenditore nel settore tecnico-tessile

Sig. Maurizio REALE

Direttore dell'Ufficio di Rappresentanza per le Relazioni con le Istituzioni dell'Unione Europea di Coldiretti

Sig. Claudio ROTTI

Presidente di AICE (Associazione Italiana Commercio Estero)

Sig. Marco VEZZANI

Vice Presidente Nazionale CIDA

ΚΥΠΡΟΣ

Mr Michalis ANTONIOU

Assistant Director General, Cyprus Employers & Industrialists Federation

Mr Manthos MAVROMMATIS

Former President, Cyprus Chamber of Commerce and Industry

Mr Nicolaos (Nicos) EPISTITHIOU

Former Secretary General of the Cyprus Hotel Employees Federation OYXEKA-SEK

Mr Andreas PAVLIKKAS

Head of Research and Studies Department, Pancyprian Federation of Labour – PEO

Mr Anastasis YIAPANIS

General Secretary of Panagrotikos Farmers Union

LATVIJA

Mr Vitālijs GAVRILOVS

President of Employers' Confederation of Latvia

Mr Gundars STRAUTMANIS

Vice-president of Latvian Chamber of Commerce and Industry

Ms Ariadna ĀBELTIŅA

Coordinator for External Relations, Free Trade Union Confederation of Latvia

Mr Pēteris KRĪGERS

President of Free Trade Union Confederation of Latvia

Ms Gunta ANČA

Chairperson of the Latvian Umbrella Body for Disability Organisations

SUSTENTO

Ms Baiba MILTOVIČA

International and EU Affairs Adviser of Latvian National Association for Consumer Protection

Mr Gustavs NORKĀRKLIS

Chairman of the Board of Association of Latvian Organic Agriculture

LUXEMBOURG

Monsieur Henri WAGENER

Conseiller auprès de Fedil, Business Federation Luxembourg

Monsieur Raymond HENCKS

Conseiller auprès de la Chambre des fonctionnaires et employés publics

Monsieur Jean-Claude REDING

Président de la Chambre des Salariés

Monsieur Norbert GEISEN

Président honoraire de la Fédération des Artisans

Madame Josiane WILLEMS

Directrice de la Centrale paysanne

MAGYARORSZÁG

Dr András EDELÉNYI

Expert, Hungarian Chamber of Commerce and Industry

Dr István KOMORÓCZKI

Economic Advisor to the President of COOP Federation

Ms Katalin Elza SÜLE

President, Hungarian Chamber of Agriculture of Zala County

President, National Association of Hungarian Farmers' Societies of Zala County

Ms Júlia Borbála VADÁSZ

Permanent Delegate in Brussels of the Confederation of Hungarian Employers and Industrialists

Dr Piroska KÁLLAY

Coordinator for Committees (Equality, Youth, International, Pensioners) of the LIGA-Democratic League of Independent Trade Unions

Ms Erika NEMESKÉRINÉ KOLLER

International secretary at the Forum for the Co-operation of Trade Unions

Dr Miklós PÁSZTOR

Expert, National Federation of Workers' Council

Dr János WELTNER

Senior consultant, Semmelweis University in Budapest

Dr Etele BARÁTH

Hon. university professor, Hungarian Society for Urban Planning

Dr Ágnes CSER

Representative of the Hungarian Alliance for Children and Youth

Ms Kinga JOÓ

Vice-president, National Association of Large Families

Mr Ákos TOPOLÁNSZKY

President, Federation of the Hungarian Drug Therapeutic Institutes

MALTA

Mr Stefano MALLIA

Former President of the Malta Chamber of Commerce and Industry and an ex-officio Council Member and Member of the Chamber Statute Revision Committee

Mr Tony ZAHRA

President, Malta Hotels and Restaurants Association

Mr Charles VELLA

Research & Information Executive; Secretary to the GWU National Council

Dr Philip VON BROCKDORFF

Consultant, Union Ħaddiema Magħqudin

Mr Ben RIZZO

President, Civil Society Committee within the Malta Council for Economic and Social Development (MCESD)

NEDERLAND

Mr Winand Leo Emile QUAEDVLIEG

Head, Brussels office, VNO-NCW and MKB Nederland

Mr Klaas Johan OSINGA

Senior Adviser, International Affairs at LTO NEDERLAND

Mrs Marjolijn BULK

Adviser, European Affairs at FNV

Mr Martinus Cornelis SIECKER

Former Trade Union Official, Netherlands Trade Union Federation (FNV)

Mrs Annie VAN WEZEL

Policy Adviser, European and International Affairs at FNV

Mrs Melanie I. BOUWKNEGT

Advisor, CNV Nederland

Mrs Cathelijne C.J. MULLER

Advisor, VCP

Mr Dick WESTENDORP

Former President, „consumentenbond”

Mr Jan Willem Hendrik DIRX

Advisor and directorate secretariat to the management of „Natuur and Milieu”. Responsible for the „groene11” (partnership between the main Dutch nature and environmental organisations)

ÖSTERREICH

Ms Christa SCHWENG

Senior Advisor of the „Wirtschaftskammer Österreich” (Austrian Economic Chamber); department for social policy and health

Mr Michael IKRATH

Secretary General of the „Österreichischer Sparkassenverband” (Austrian Association of savings banks)

Mr Gerhard RIEMER

Consultant of the „Vereinigung der Österreichischen Industrie” (Federation of the Austrian Industry)

Mr Ferdinand MAIER

Former Secretary General of the „Österreichischer Raiffeisenverband” (Austrian Raiffeisen-Association)

Mr Thomas DELAPINA

Senior advisor of the „Arbeiterkammer Wien” (Chamber of Labour of the Federal Land Vienna)

Mr Thomas WAGNSONNER

Deputy Director of the „Arbeiterkammer Niederösterreich” (Chamber of Labour of the Federal Land of Lower Austria)

Mr Oliver RÖPKE

Head of the „ÖGB-Europabüro an der Ständigen Vertretung Österreichs bei der EU in Brüssel” (Bureau for European Affairs of the Austrian Trade Union at the Permanent Representative of Austria at the EU in Brussels)

Mr Wolfgang GREIF

Head of the department of the „ÖGB” (Austrian Trade Union Association) betreffend „Europa, Konzerne und Internationale Beziehungen” (Europe, multinational companies and international relations)

Mr Thomas KATTNIG

Head of the „Bereich für Internationales, EU und Daseinsvorsorge in der Gewerkschaft der Gemeindebediensteten sowie der Gewerkschaft für Kunst, Medien, Sport und freie Berufe” (in the field of international affairs, EU and services of general interest of the trade union for employees of municipalities as well as for the trade union of media, sports and independent professions)

Mr Rudolf KOLBE

President of the „Kammer der Architekten und Ingenieurkonsulenten für Oberösterreich und Salzburg” (Chamber of architects and consultants for engineering for the Federal Land of Upper Austria and the Federal Land of Salzburg)

Mr Andreas THURNER

Officer of the „Landwirtschaftskammer Österreich – Büro Brüssel” (Chamber of agriculture in Austria – Office in Brussels)

Mr Alfred GAJDOSIK

Employee of „Hotel Marriott/PCC-Erhaltungs- und ErrichtungsgesmbH” (Marriott Hotel Vienna/(PCC-preservation and accommodation-limited partnership company)

POLSKA

Mr Jacek Piotr KRAWCZYK

Vice-president, Confederation Lewiatan

Mr Lech Józef PILAWSKI

Director General, Confederation Lewiatan

Mr Andrzej MALINOWSKI

President, Employers of Poland

Mr Janusz PIETKIEWICZ

Vice-president, Employers of Poland

Mr Jarosław Maciej MULEWICZ

Consultant, Association of Employers Business Centre Club

Mr Krzysztof OSTROWSKI

Director of the Interventions Bureau, Association of Employers Business Centre Club

Mr Jan KLIMEK

Vice-president, Polish Craft Association

Mrs Dorota GARDIAS

Expert, Trade Union Forum

Mrs Wioletta JANOSZKA

Member of the Board, Trade Union Forum

Mr Andrzej ADAMCZYK

Secretary of the Foreign Affairs Office, Independent and Self-Governing Trade Union „Solidarność”

Mr Marian KRZAKLEWSKI

Expert, Independent and Self-Governing Trade Union „Solidarność”

Mr Franciszek Bogdan BOBROWSKI

Vice-president, All-Poland Alliance of Trade Unions

Mr Wincenty Sławomir BRONIARZ

President of the Polish Teachers' Union/All-Poland Alliance of Trade Unions

Mr Adam ROGALEWSKI

Expert, All-Poland Alliance of Trade Unions

Mr Krzysztof Stanisław BALON

Secretary of the Programming Committee, Working Community of Associations of Social Organisations WRZOS

Mrs Karolina Lidia DRESZER-SMALEC

Expert, All-Poland Federation of Non-Governmental Organisations

Mr Krzysztof KAMIENIECKI

Expert, Polish Ecological Club

Mr Michał Grzegorz MODRZEJEWSKI

Honorary President of the Union of the Rural Youth

Mr Krzysztof Jerzy PATER

Member, Polish Scouting Association

Mrs Elżbieta Maria SZADZIŃSKA

Expert, Consumers Federation

Mrs Teresa TISZBIEREK

Expert, Association of the Voluntary Fire Brigades of the Republic of Poland

PORTUGAL

Mr Gonçalo Cristóvão Aranha da Gama LOBO XAVIER

Adviser to the Management Board of AIMMAP – the Association of Portuguese Metallurgical, Mechanical Engineering and Similar Industrial Companies; Member appointed by CIP – Confederation of Enterprises of Portugal, since January 2013 (CIP)

Mr Luís Miguel CORREIA MIRA

Secretary-general, Portuguese Farmers' Confederation (CAP)

Mr Pedro D'ALMEIDA FREIRE

Vice-president, Confederation of Portuguese Commerce and Services (CCP)

Mr Paulo BARROS VALE

Businessman, Director of the Portuguese Business Association (AEP)

Mr Mário David FERREIRINHA SOARES

Professor, Member of the National Council of the General Confederation of Portuguese Workers – Inter-union (CGTP-IN)

Mr Carlos Manuel ALVES TRINDADE

Member of the Executive Committee, National Council of the Portuguese General Workers' Confederation (CGTP-IN)

Mr Carlos Manuel SIMÕES DA SILVA

Secretary-General of UGT (União Geral de Trabalhadores/Portuguese General Workers Trade-Union)

Mr João DIAS DA SILVA

Vice-President of the Board of the Teachers' Trade Union for the North Region

Mr Jorge PEGADO LIZ

Lawyer, Consumer Protection Association (DECO)

Mr Carlos Matias RAMOS

President of the Portuguese Association of Engineers

Mr Francisco Bernardino da SILVA

Secretary-general of CONFAGRI, President of the Portuguese National Federation of Mutual Agricultural Credit Banks (Portuguese Cooperative Banks) (FENACAM)

Mr Lino da SILVA MAIA

President of the National Confederation of Solidarity Institutions (CNIS)

ROMÂNIA

Petru Sorin DANDEA

Vice-president at The National Trade Union Confederation Cartel ALFA

Dumitru FORNEA

Confederal Secretary responsible for the International Relations of the National Trade Union Confederation – MERIDIAN

Minel IVAȘCU

Secretary General at The National Trade Union Block (BNS)

Liviu LUCA

Prim-vice-president at The National Trade Union Confederation CNSLR-FRATIA

Sabin RUSU

Secretary General – Confederation of Democratic Trade Unions in Romania

Ana BONTEA

Director of the Department for Legal Affairs and Social Dialogue, National Council of Small and Medium Sized Private Enterprises in Romania (CNIPMMR)

Mihai MANOLIU

President, The Confederation of Romanian Employers (CNPR)

Aurel Laurențiu PLOSCEANU

President, General Union of Industrialists in Romania (UGIR)

Octavian Cătălin ALBU

Secretary General of Romanian National Employers Organisation (PNR)

Irinel Eduard FLORIA

Employers Confederation Concordia (Concordia)

Cristian PÎRVULESCU

President, Asociația Pro Democrația (ApD), non-governmental, non-profit association

Ionuț SIBIAN

Executive Director, Civil Society Development Foundation (CSDF)

Mihai IVAȘCU

Camera de Comerț și Industrie a României

Marius Eugen OPRAN

Institutul Național de C& D pentru Fizică și Inginerie Nucleară; Institutul Național de C&D Fizica Laserelor Plasmei și Radiației;

Victor ALISTAR

Transparency International România

SLOVENIJA

Mr Jože SMOLE

Secretary General, ZDS – Association of Employers of Slovenia

Mr Dare STOJAN

Director, Businessman, AVITEL d.o.o.

Ms Nadja GÖTZ

Legal Adviser of Public Services Trade Unions Confederation of Slovenia

Mr Jakob Krištof POČIVAVŠEK

Secretary General of the Confederation of Trade Unions of Slovenia PERGAM

Mr Andrej ZORKO

Executive Secretary, Governing Board of the Slovenian Association of Free Trade Unions

Mr Primož ŠPORAR

Chief Executive Officer of SKUP, Association of Private Institutes

Mr Branko RAVNIK

Director of Chamber of Agriculture and Forestry of Slovenia (CAFS)

SLOVENSKO

Mr Peter MIHÓK

President of the Slovak Chamber of Commerce and Industry and Vice President of the Economic and Social Council of the Slovak Republic

Ms Martina ŠIRHALOVÁ

Project manager, Federation of employers' associations (AZZZ)

Ms Jarmila DÚBRAVSKÁ

Director of the Department of Agriculture and Services, Slovak Agriculture and Food Chamber (SPPK)

Mr Emil MACHYNA

President of the Slovak Metalworkers Federation (KOVO)

Mr Anton SZALAY

President of the Slovak Trade Union of Health and Social Services

Ms Mária MAYEROVÁ

President of the Slovak Trade Union of Public Administration and Culture (SLOVES)

Mr Vladimír BÁLEŠ

Professor, Slovak University of Technology in Bratislava

Mr Juraj SIPKO

Director of the Institute of Economic Research, Slovak Academy of Science

Mr Rudolf KROPIL

President of the Slovak Rectors' Conference

SUOMI

Ms Tellervo KYLÄ-HARAKKA-RUONALA

Director, Infrastructure and Environment, Confederation of Finnish Industries

Mr Jukka AHTELA

LL.M., Chairman of the Board, Senior Advisor, Ahtela Consulting Oy

Mr Timo VUORI

Executive Vice President, Finland Chamber of Commerce

Mr Markus PENTTINEN

Head of International Affairs, Confederation of Professional and Managerial Staff in Finland Akava

Mr Pekka RISTELÄ

Director, FinUnions – Finnish Trade Union Representation to the EU

Ms Marianne MUONA

Senior Advisor on International Affairs, Finnish Confederation of Professionals STTK

Ms Pirkko RAUNEMAA

M.Sc. (Agriculture and Forestry), Council of Home Economics and Consumer Associations

Mr Simo TIAINEN

Director, Office of Finnish Agriculture and Cooperatives, Central Union of Agricultural Producers and Forest Owners MTK

Mr Pasi MOISIO

Director, Permanent Representative to the EU of the Finnish transport and logistics organisations

SVERIGE

Ms Karin Ebba Sofia EKENGER

Director/Senior Advisor, Confederation of Swedish Enterprise

Mr Nils-Olof Krister ANDERSSON

Head of the Tax Policy Department, Confederation of Swedish Enterprise

Mr Thord Stefan BACK

Director Sustainable Logistics, Swedish Confederation of Transport Enterprises

Mr Erik Rolf Lennart SVENSSON

Board Member, Almega AB

Ms Ellen Paula NYGREN

Ombudsman, Swedish Trade Union Confederation

Mr Frank Thomas ABRAHAMSSON

Swedish Trade Union for Service and Communications Employees

Ms Berivan Muhriban ÖNGÖRUR

International Secretary, Swedish Confederation of Professional Employees

Mr Bo Gunnar Alexander JANSSON

President, National Union of Teachers in Sweden

Ms Ariane Elisabeth RODERT

EU Policy Advisor, National Forum for Voluntary Organizations

Mr Oskar Kristersson WALLNER

Expert, National Council of Swedish Youth Organisations (LSU)

Ms Sofia Karin Anna BJÖRNSSON

Acting director, Federation of Swedish Farmers (LRF), Brussels Office

Ms Ulrika WESTERLUND

President, Swedish Federation for Lesbian, Gay, Bisexual and Transgender Rights (RFSL)

UNITED KINGDOM

Mr George Traill LYON

Independent Lawyer – formerly BAE Systems

Mr Roger Martin BARKER

Director, Corporate Governance and Professional Standards, Institute of Directors

Ms Brenda KING

Director, African and Caribbean Diversity

Dr David John SEARS

Consultant and former Deputy Director General British Chamber of Commerce

Ms Madi SHARMA

Entrepreneur and consultant and Founder of Women's Economic and Social Think Tank and Make a Difference Ideas Centre supporting female empowerment

Mr John WALKER

Director of European Alliance of Small Business, Business Consultant and former National Chairman of Federation of Small Business

Mr Jonathan PEEL

Business and Trade Consultant

Mr Brendan James BURNS

Management Consultant and Financial Investor

Mr Brian CURTIS

Former Chair/President in National Union of Rail, Maritime and Transport Workers and WTUC

Ms Diane KELLY

UNISON Assistant Branch Secretary

Ms Kathleen WALKER SHAW

Head of European Office for GMB Trade Union

Ms Agnes TOLMIE

Senior Union Representative, UNITE Union, and Manager, Royal Bank of Scotland

Ms Judy MCKNIGHT

Former General Secretary, National Association of Probation Officers (NAPO)

Mr Nicholas CROOK

Head of International Relations, UNISON, and member of the Executive of the European Federation of Public Service Unions

Mr Amarjite SINGH

CWU Branch Secretary, Royal Mail. Chair of CWU National Race Advisory Board

Mr Martin MAYER

First Yorkshire Bus PLC, UNITE Branch Secretary

Dr Rose D'SA

Consultant in EU, Commonwealth and International Law including legal education and Distance Learning

Ms Jane MORRICE

Communications Consultant, Deputy Chief Equality Commissioner – Northern Ireland

Sir Stuart ETHERINGTON

Chief Executive for the National Council for Voluntary Organisations (NCVO)

Mr Michael SMYTH

Economist, Academic, University of Ulster

Mr Tom JONES

Farmer; Vice-President of the Wales Council for Voluntary Action (WCVA)

Ms Irene OLDFATHER

Director, Health and Social Care Alliance

Ms Marina YANNAKOUDAKIS

Consultant on Women's Rights

Sir Graham WATSON

Managing Director, Consultant, Honorary President and co-founder of Climate Parliament (London) and Chairman of Europe Active, the European Health and Fitness Association

---

| 24.9.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 248/80 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 248/80

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2015/1601,

22. september 2015,

millega kehtestatakse rahvusvahelise kaitse valdkonnas ajutised meetmed Itaalia ja Kreeka toetamiseks

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 78 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 78 lõikele 3 võib nõukogu juhul, kui ühes või mitmes liikmesriigis tekib kolmandate riikide kodanike ootamatu sissevoolu tõttu hädaolukord, võtta komisjoni ettepaneku põhjal ja pärast Euroopa Parlamendiga konsulteerimist vastu ajutisi meetmeid asjaomase liikmesriigi või asjaomaste liikmesriikide toetamiseks. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 78 lõikele 3 võib nõukogu juhul, kui ühes või mitmes liikmesriigis tekib kolmandate riikide kodanike ootamatu sissevoolu tõttu hädaolukord, võtta komisjoni ettepaneku põhjal ja pärast Euroopa Parlamendiga konsulteerimist vastu ajutisi meetmeid asjaomase liikmesriigi või asjaomaste liikmesriikide toetamiseks.

| (2) | Vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 80 tuleb liidu piirikontrolli, varjupaiga ja sisserände valdkonna poliitika kavandamisel ja elluviimisel juhinduda solidaarsuse põhimõttest ja sellest, et vastutus jagatakse liikmesriikide vahel õiglaselt, ning selles valdkonnas vastu võetud liidu õigusaktid peavad sisaldama asjakohaseid meetmeid nende põhimõtete rakendamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 80 tuleb liidu piirikontrolli, varjupaiga ja sisserände valdkonna poliitika kavandamisel ja elluviimisel juhinduda solidaarsuse põhimõttest ja sellest, et vastutus jagatakse liikmesriikide vahel õiglaselt, ning selles valdkonnas vastu võetud liidu õigusaktid peavad sisaldama asjakohaseid meetmeid nende põhimõtete rakendamiseks.

| (3) | Hiljutine kriisiolukord Vahemere piirkonnas sundis liidu institutsioone viivitamatult tunnistama erakorraliste rändevoogude olemasolu selles piirkonnas ning kutsuma üles võtma konkreetseid solidaarsusmeetmeid kõige suurema surve all olevate liikmesriikide toetuseks. Komisjon esitas 20. aprillil 2015 välis- ja siseministrite ühisnõupidamisel kümnepunktilise plaani, mis sisaldab viivitamatuid meetmeid, mida tuleb võtta vastuseks kriisile, sealhulgas kohustust kaaluda hädaolukorras ümberpaigutamise mehhanismi loomise võimalusi. |
| --- | --- |

(3)

Hiljutine kriisiolukord Vahemere piirkonnas sundis liidu institutsioone viivitamatult tunnistama erakorraliste rändevoogude olemasolu selles piirkonnas ning kutsuma üles võtma konkreetseid solidaarsusmeetmeid kõige suurema surve all olevate liikmesriikide toetuseks. Komisjon esitas 20. aprillil 2015 välis- ja siseministrite ühisnõupidamisel kümnepunktilise plaani, mis sisaldab viivitamatuid meetmeid, mida tuleb võtta vastuseks kriisile, sealhulgas kohustust kaaluda hädaolukorras ümberpaigutamise mehhanismi loomise võimalusi.

| (4) | Euroopa Ülemkogu otsustas oma 23. aprilli 2015. aasta kohtumisel muu hulgas tugevdada sisemist solidaarsust ja vastutust ning eelkõige võttis endale kohustuse suurendada erakorralist abi kõige suurema surve all olevatele liikmesriikidele, kaaluda võimalusi korraldada liikmesriikide vahel vabatahtlikkuse alusel hädaolukorras ümberpaigutamine ja saata kõige suurema surve all olevatesse liikmesriikidesse Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti (EASO) meeskonnad ühiselt rahvusvahelise kaitse taotlusi menetlema, sealhulgas registreerima ja sõrmejälgi võtma. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Ülemkogu otsustas oma 23. aprilli 2015. aasta kohtumisel muu hulgas tugevdada sisemist solidaarsust ja vastutust ning eelkõige võttis endale kohustuse suurendada erakorralist abi kõige suurema surve all olevatele liikmesriikidele, kaaluda võimalusi korraldada liikmesriikide vahel vabatahtlikkuse alusel hädaolukorras ümberpaigutamine ja saata kõige suurema surve all olevatesse liikmesriikidesse Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti (EASO) meeskonnad ühiselt rahvusvahelise kaitse taotlusi menetlema, sealhulgas registreerima ja sõrmejälgi võtma.

| (5) | Euroopa Parlament kordas oma 28. aprilli 2015. aasta resolutsioonis, et liidu reaktsioon hiljuti Vahemerel aset leidnud tragöödiatele peab põhinema solidaarsusel ja vastutuse õiglasel jagamisel ning et liit peab suurendama oma jõupingutusi, et toetada selles valdkonnas neid liikmesriike, kes võtavad absoluut- või suhtarvudes vastu kõige rohkem pagulasi ja rahvusvahelise kaitse taotlejaid. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Parlament kordas oma 28. aprilli 2015. aasta resolutsioonis, et liidu reaktsioon hiljuti Vahemerel aset leidnud tragöödiatele peab põhinema solidaarsusel ja vastutuse õiglasel jagamisel ning et liit peab suurendama oma jõupingutusi, et toetada selles valdkonnas neid liikmesriike, kes võtavad absoluut- või suhtarvudes vastu kõige rohkem pagulasi ja rahvusvahelise kaitse taotlejaid.

| (6) | Kõige suurema surve all olevad liikmesriigid peaksid lisaks varjupaiga valdkonnas võetavatele meetmetele suurendama oma jõupingutusi, et kehtestada meetmed segarändevoogudega võitlemiseks Euroopa Liidu välispiiridel. Nende meetmetega tuleks kaitsta rahvusvahelist kaitset vajavate isikute õigusi ja ennetada ebaseaduslikku rännet. |
| --- | --- |

(6)

Kõige suurema surve all olevad liikmesriigid peaksid lisaks varjupaiga valdkonnas võetavatele meetmetele suurendama oma jõupingutusi, et kehtestada meetmed segarändevoogudega võitlemiseks Euroopa Liidu välispiiridel. Nende meetmetega tuleks kaitsta rahvusvahelist kaitset vajavate isikute õigusi ja ennetada ebaseaduslikku rännet.

| (7) | Euroopa Ülemkogu tegi oma 25.–26. juuni 2015. aasta kohtumisel muu hulgas otsuse, et paralleelselt tuleks tööd teha kolme olulise aspektiga –ümberpaigutamine/ümberasustamine, tagasisaatmine/tagasivõtmine/taasintegreerimine ning koostöö päritolu- ja transiidiriikidega. Pidades silmas praegust hädaolukorda ning kohustust tugevdada solidaarsust ja vastutust, leppis Euroopa Ülemkogu eelkõige kokku 40 000 selgelt rahvusvahelist kaitset vajava isiku Itaaliast ja Kreekast teistesse liikmesriikidesse ajutisel ja erakorralisel alusel ümberpaigutamise suhtes kahe aasta jooksul. Selles meetmes osaleksid kõik liikmesriigid. |
| --- | --- |

(7)

Euroopa Ülemkogu tegi oma 25.–26. juuni 2015. aasta kohtumisel muu hulgas otsuse, et paralleelselt tuleks tööd teha kolme olulise aspektiga –ümberpaigutamine/ümberasustamine, tagasisaatmine/tagasivõtmine/taasintegreerimine ning koostöö päritolu- ja transiidiriikidega. Pidades silmas praegust hädaolukorda ning kohustust tugevdada solidaarsust ja vastutust, leppis Euroopa Ülemkogu eelkõige kokku 40 000 selgelt rahvusvahelist kaitset vajava isiku Itaaliast ja Kreekast teistesse liikmesriikidesse ajutisel ja erakorralisel alusel ümberpaigutamise suhtes kahe aasta jooksul. Selles meetmes osaleksid kõik liikmesriigid.

| (8) | Liikmesriikide eriomased olukorrad tulenevad eelkõige rändevoogudest teistes geograafilistes piirkondades, näiteks Lääne-Balkani rändemarsruudil. |
| --- | --- |

(8)

Liikmesriikide eriomased olukorrad tulenevad eelkõige rändevoogudest teistes geograafilistes piirkondades, näiteks Lääne-Balkani rändemarsruudil.

| (9) | Mitu liikmesriiki seisis 2014. aastal silmitsi nende territooriumile saabuvate rändajate, sealhulgas rahvusvahelise kaitse taotlejate koguarvu märkimisväärse kasvuga, ning mõnes liikmesriigis jätkus sama olukord veel ka 2015. aastal. Mitmele liikmesriigile anti komisjoni poolt erakorralist finantsabi ja EASO poolt operatiivtuge, et aidata neil selle arvu kasvuga toime tulla. |
| --- | --- |

(9)

Mitu liikmesriiki seisis 2014. aastal silmitsi nende territooriumile saabuvate rändajate, sealhulgas rahvusvahelise kaitse taotlejate koguarvu märkimisväärse kasvuga, ning mõnes liikmesriigis jätkus sama olukord veel ka 2015. aastal. Mitmele liikmesriigile anti komisjoni poolt erakorralist finantsabi ja EASO poolt operatiivtuge, et aidata neil selle arvu kasvuga toime tulla.

| (10) | Liikmesriikidest, kus esineb eriti suur surve, ning arvestades hiljutisi traagilisi sündmusi Vahemerel, on eelkõige Itaaliale ja Kreekale osaks langenud nende territooriumile saabuv enneolematu rändevoog, mille hulgas on ka rahvusvahelise kaitse taotlejaid, kes ilmselgelt vajavad rahvusvahelist kaitset; see põhjustab tugevat survet nende riikide rände- ja varjupaigasüsteemidele. |
| --- | --- |

(10)

Liikmesriikidest, kus esineb eriti suur surve, ning arvestades hiljutisi traagilisi sündmusi Vahemerel, on eelkõige Itaaliale ja Kreekale osaks langenud nende territooriumile saabuv enneolematu rändevoog, mille hulgas on ka rahvusvahelise kaitse taotlejaid, kes ilmselgelt vajavad rahvusvahelist kaitset; see põhjustab tugevat survet nende riikide rände- ja varjupaigasüsteemidele.

| (11) | 20. juulil 2015 võtsid nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajad iga liikmesriigi eriomast olukorda arvestades ühehäälselt vastu resolutsiooni, mille kohaselt tuleks paigutada Itaaliast ja Kreekast ümber 40 000 selgelt rahvusvahelist kaitset vajavat inimest. Kahe aasta jooksul paigutatakse Itaaliast ümber 24 000 inimest ja Kreekast 16 000 inimest. Nõukogu võttis 14. septembril 2015 vastu otsuse (EL) 2015/1523, (2) millega kehtestati ilmselgelt rahvusvahelist kaitset vajavate isikute Itaaliast ja Kreekast teistesse liikmesriikidesse ümberpaigutamise ajutine ja erakorraline mehhanism. |
| --- | --- |

(11)

20. juulil 2015 võtsid nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajad iga liikmesriigi eriomast olukorda arvestades ühehäälselt vastu resolutsiooni, mille kohaselt tuleks paigutada Itaaliast ja Kreekast ümber 40 000 selgelt rahvusvahelist kaitset vajavat inimest. Kahe aasta jooksul paigutatakse Itaaliast ümber 24 000 inimest ja Kreekast 16 000 inimest. Nõukogu võttis 14. septembril 2015 vastu otsuse (EL) 2015/1523, (2) millega kehtestati ilmselgelt rahvusvahelist kaitset vajavate isikute Itaaliast ja Kreekast teistesse liikmesriikidesse ümberpaigutamise ajutine ja erakorraline mehhanism.

| (12) | Viimastel kuudel on rändesurve lõunapoolsetel välistel maa- ja merepiiridel taas järsult suurenenud ning rändevoog on jätkuvalt nihkunud Vahemere piirkonna keskosast idaossa ja Lääne-Balkani marsruudi suunas, mille põhjuseks on Kreekasse ja Kreekast saabuvate rändajate suurenev arv. Võttes arvesse praegust olukorda, peaks olema õigustatud võtta täiendavaid ajutisi meetmeid, et kergendada varjupaigataotlejate tekitatud survet Itaaliale ja Kreekale. |
| --- | --- |

(12)

Viimastel kuudel on rändesurve lõunapoolsetel välistel maa- ja merepiiridel taas järsult suurenenud ning rändevoog on jätkuvalt nihkunud Vahemere piirkonna keskosast idaossa ja Lääne-Balkani marsruudi suunas, mille põhjuseks on Kreekasse ja Kreekast saabuvate rändajate suurenev arv. Võttes arvesse praegust olukorda, peaks olema õigustatud võtta täiendavaid ajutisi meetmeid, et kergendada varjupaigataotlejate tekitatud survet Itaaliale ja Kreekale.

| (13) | Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri (Frontex) andmete kohaselt leidsid ebaseaduslikud piiriületused liitu 2015. aasta esimesel kaheksal kuul aset peamiselt Vahemere kesk- ja idaosa marsruutide kaudu. Alates 2015. aasta algusest on Itaaliasse ebaseaduslikult saabunud ligikaudu 116 000 rändajat, sealhulgas umbes 10 000 ebaseaduslikku rändajat, kelle kohalikud võimud on registreerinud, kuid kes ootavad veel kinnitamist Frontexi andmetes. Frontex tuvastas 2015. aasta mais ja juunis 34 691 ebaseaduslikku piiriületust ning juulis ja augustis 42 356 juhtumit, mis tähendab 20 %-list kasvu. Samuti on 2015. aastal Kreekasse saabunud ebaseaduslike rändajate arv kiiresti kasvanud, arvestades et riiki on saabunud üle 211 000 ebaseadusliku rändaja, sealhulgas umbes 28 000 ebaseaduslikku rändajat, kelle kohalikud võimud on registreerinud, kuid kes ootavad veel kinnitamist Frontexi andmetes. Frontex tuvastas 2015. aasta mais ja juunis 53 624 ebaseaduslikku piiriületust ning juulis ja augustis 137 000 juhtumit, mis tähendab 250 %-list kasvu. Märkimisväärse osa neis kahes piirkonnas tuvastatud ebaseaduslikest rändajatest moodustasid need, kelle kodakondsuse puhul on Eurostati andmetel taotluste rahuldamise määr liidu tasemel kõrge. |
| --- | --- |

(13)

Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri (Frontex) andmete kohaselt leidsid ebaseaduslikud piiriületused liitu 2015. aasta esimesel kaheksal kuul aset peamiselt Vahemere kesk- ja idaosa marsruutide kaudu. Alates 2015. aasta algusest on Itaaliasse ebaseaduslikult saabunud ligikaudu 116 000 rändajat, sealhulgas umbes 10 000 ebaseaduslikku rändajat, kelle kohalikud võimud on registreerinud, kuid kes ootavad veel kinnitamist Frontexi andmetes. Frontex tuvastas 2015. aasta mais ja juunis 34 691 ebaseaduslikku piiriületust ning juulis ja augustis 42 356 juhtumit, mis tähendab 20 %-list kasvu. Samuti on 2015. aastal Kreekasse saabunud ebaseaduslike rändajate arv kiiresti kasvanud, arvestades et riiki on saabunud üle 211 000 ebaseadusliku rändaja, sealhulgas umbes 28 000 ebaseaduslikku rändajat, kelle kohalikud võimud on registreerinud, kuid kes ootavad veel kinnitamist Frontexi andmetes. Frontex tuvastas 2015. aasta mais ja juunis 53 624 ebaseaduslikku piiriületust ning juulis ja augustis 137 000 juhtumit, mis tähendab 250 %-list kasvu. Märkimisväärse osa neis kahes piirkonnas tuvastatud ebaseaduslikest rändajatest moodustasid need, kelle kodakondsuse puhul on Eurostati andmetel taotluste rahuldamise määr liidu tasemel kõrge.

| (14) | Eurostati ja EASO andmetel palus 2015. aasta jaanuarist juulini Itaalias rahvusvahelist kaitset 39 183 isikut võrreldes 30 755 isikuga 2014. aasta samal perioodil (27 % rohkem). Sarnaselt suurenes taotluste arv Kreekas, kus taotlejaid oli 7 475 (30 % rohkem). |
| --- | --- |

(14)

Eurostati ja EASO andmetel palus 2015. aasta jaanuarist juulini Itaalias rahvusvahelist kaitset 39 183 isikut võrreldes 30 755 isikuga 2014. aasta samal perioodil (27 % rohkem). Sarnaselt suurenes taotluste arv Kreekas, kus taotlejaid oli 7 475 (30 % rohkem).

| (15) | Rände- ja varjupaigapoliitika raames on Itaalia ja Kreeka toetuseks võetud mitmeid meetmeid, sealhulgas on neile pakutud ulatuslikku erakorralist abi ja EASO operatiivtuge. Itaalia ja Kreeka olid ajavahemikul 2007–2013 üldprogrammist „Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine” (SOLID) abi saajate hulgas suuruselt teisel ja kolmandal kohal ning on lisaks saanud suures ulatuses erakorralist rahalist toetust. Itaalia ja Kreeka on aastatel 2014–2020 tõenäoliselt jätkuvalt peamised Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondist (AMIF) abi saajad. |
| --- | --- |

(15)

Rände- ja varjupaigapoliitika raames on Itaalia ja Kreeka toetuseks võetud mitmeid meetmeid, sealhulgas on neile pakutud ulatuslikku erakorralist abi ja EASO operatiivtuge. Itaalia ja Kreeka olid ajavahemikul 2007–2013 üldprogrammist „Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine” (SOLID) abi saajate hulgas suuruselt teisel ja kolmandal kohal ning on lisaks saanud suures ulatuses erakorralist rahalist toetust. Itaalia ja Kreeka on aastatel 2014–2020 tõenäoliselt jätkuvalt peamised Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondist (AMIF) abi saajad.

| (16) | Itaalia ja Kreeka vahetus naabruses jätkuva ebastabiilsuse ja konfliktide ning teistele liikmesriikidele avalduva rändevoogude mõju tõttu on väga tõenäoline, et tugev surve nende riikide rände- ja varjupaigasüsteemidele jätkub ja kasvab veelgi ning et märkimisväärne osa rändajaid võib vajada rahvusvahelist kaitset. See näitab tungivat vajadust näidata Itaalia ja Kreeka suhtes üles solidaarsust ja täiendada senini nende toetuseks võetud meetmeid varjupaiga ja rände valdkonnas võetavate ajutiste meetmetega. |
| --- | --- |

(16)

Itaalia ja Kreeka vahetus naabruses jätkuva ebastabiilsuse ja konfliktide ning teistele liikmesriikidele avalduva rändevoogude mõju tõttu on väga tõenäoline, et tugev surve nende riikide rände- ja varjupaigasüsteemidele jätkub ja kasvab veelgi ning et märkimisväärne osa rändajaid võib vajada rahvusvahelist kaitset. See näitab tungivat vajadust näidata Itaalia ja Kreeka suhtes üles solidaarsust ja täiendada senini nende toetuseks võetud meetmeid varjupaiga ja rände valdkonnas võetavate ajutiste meetmetega.

| (17) | Nõukogu märkis 22. septembril 2015, et liikmesriigid on kooskõlas solidaarsuse ja liikmesriikide vahelise vastutuse õiglase jagamise põhimõttega, millest juhindutakse liidu varjupaiga- ja rändepoliitikas, avaldanud soovi ja valmisolekut osaleda 120 000 ilmselgelt rahvusvahelist kaitset vajava isiku ümberpaigutamises. Sellest tulenevalt otsustas nõukogu võtta vastu käesoleva otsuse. |
| --- | --- |

(17)

Nõukogu märkis 22. septembril 2015, et liikmesriigid on kooskõlas solidaarsuse ja liikmesriikide vahelise vastutuse õiglase jagamise põhimõttega, millest juhindutakse liidu varjupaiga- ja rändepoliitikas, avaldanud soovi ja valmisolekut osaleda 120 000 ilmselgelt rahvusvahelist kaitset vajava isiku ümberpaigutamises. Sellest tulenevalt otsustas nõukogu võtta vastu käesoleva otsuse.

| (18) | Tuleks meenutada, et otsuses (EL) 2015/1523 pannakse Itaaliale ja Kreekale kohustus esitada struktuurseid lahendusi, et lahendada probleemid, mis seonduvad erakordse survega nende varjupaiga- ja rändesüsteemidele, kehtestades kriisiolukorrale reageerimiseks tugeva ja strateegilise raamistiku ja intensiivistades käimasolevat reformiprotsessi nendes valdkondades. Tegevuskavasid, mida Itaalia ja Kreeka on selleks esitanud, tuleks käesoleva otsuse arvesse võtmiseks ajakohastada. |
| --- | --- |

(18)

Tuleks meenutada, et otsuses (EL) 2015/1523 pannakse Itaaliale ja Kreekale kohustus esitada struktuurseid lahendusi, et lahendada probleemid, mis seonduvad erakordse survega nende varjupaiga- ja rändesüsteemidele, kehtestades kriisiolukorrale reageerimiseks tugeva ja strateegilise raamistiku ja intensiivistades käimasolevat reformiprotsessi nendes valdkondades. Tegevuskavasid, mida Itaalia ja Kreeka on selleks esitanud, tuleks käesoleva otsuse arvesse võtmiseks ajakohastada.

| (19) | Pidades meeles, et Euroopa Ülemkogu leppis kokku omavahel seotud meetmetes, tuleks komisjonile anda õigus peatada asjakohasel juhul ja pärast seda, kui asjaomasele liikmesriigile on antud võimalus esitada oma seisukoht, käesoleva otsuse kohaldamine piiratud ajavahemikuks, kui Itaalia või Kreeka ei täida oma kohustusi selles suhtes. |
| --- | --- |

(19)

Pidades meeles, et Euroopa Ülemkogu leppis kokku omavahel seotud meetmetes, tuleks komisjonile anda õigus peatada asjakohasel juhul ja pärast seda, kui asjaomasele liikmesriigile on antud võimalus esitada oma seisukoht, käesoleva otsuse kohaldamine piiratud ajavahemikuks, kui Itaalia või Kreeka ei täida oma kohustusi selles suhtes.

| (20) | Alates 26. septembrist 2016 tuleks Itaaliast ja Kreekast teistesse liikmesriikidesse ümber paigutada 54 000 taotlejat. Nõukogu ja komisjon peaksid jälgima pidevalt olukorda seoses kolmandate riikide kodanike massilise sissevooluga liikmesriikidesse. Komisjon peaks asjakohasel juhul esitama ettepanekuid käesoleva otsuse muutmiseks, et võtta arvesse olukorra muutumist kohapeal ja selle mõju ümberpaigutamise mehhanismile, samuti muutuvat survet liikmesriikidele, eelkõige kõige suurema surve all olevatele liikmesriikidele. Seda tehes tuleks võtta arvesse tõenäoliselt abisaavate liikmesriikide arvamust.
  Kui käesolevat otsust peaks muudetama teise liikmesriigi kasuks, peaks see liikmesriik esitama nõukogu asjaomase muutva otsuse jõustumiskuupäeval nõukogule ja komisjonile tegevuskava, mis peaks sisaldama piisavaid meetmeid varjupaiga, esmase vastuvõtu ja tagasisaatmise valdkonnas nende valdkondade süsteemide suutlikkuse, kvaliteedi ja tõhususe suurendamiseks ning meetmeid käesoleva otsuse nõuetekohase rakendamise tagamiseks, et võimaldada nimetatud liikmesriigil pärast käesoleva otsuse kohaldamisaja lõppu paremini toime tulla võimaliku rändajate suurema sissevooluga tema territooriumile. |
| --- | --- |

(20)

Alates 26. septembrist 2016 tuleks Itaaliast ja Kreekast teistesse liikmesriikidesse ümber paigutada 54 000 taotlejat. Nõukogu ja komisjon peaksid jälgima pidevalt olukorda seoses kolmandate riikide kodanike massilise sissevooluga liikmesriikidesse. Komisjon peaks asjakohasel juhul esitama ettepanekuid käesoleva otsuse muutmiseks, et võtta arvesse olukorra muutumist kohapeal ja selle mõju ümberpaigutamise mehhanismile, samuti muutuvat survet liikmesriikidele, eelkõige kõige suurema surve all olevatele liikmesriikidele. Seda tehes tuleks võtta arvesse tõenäoliselt abisaavate liikmesriikide arvamust.

Kui käesolevat otsust peaks muudetama teise liikmesriigi kasuks, peaks see liikmesriik esitama nõukogu asjaomase muutva otsuse jõustumiskuupäeval nõukogule ja komisjonile tegevuskava, mis peaks sisaldama piisavaid meetmeid varjupaiga, esmase vastuvõtu ja tagasisaatmise valdkonnas nende valdkondade süsteemide suutlikkuse, kvaliteedi ja tõhususe suurendamiseks ning meetmeid käesoleva otsuse nõuetekohase rakendamise tagamiseks, et võimaldada nimetatud liikmesriigil pärast käesoleva otsuse kohaldamisaja lõppu paremini toime tulla võimaliku rändajate suurema sissevooluga tema territooriumile.

| (21) | Kui mõni muu liikmesriik satub samasugusesse hädaolukorda, mille on põhjustanud kolmandate riikide kodanike ootamatu sissevool, võib nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal ja pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiga võtta vastu ajutisi meetmeid asjaomase liikmesriigi toetuseks, tuginedes ELi toimimise lepingu artikli 78 lõikele 3. Selliste meetmete hulka võib asjakohasel juhul kuuluda kõnealuse liikmesriigi käesolevast otsusest tulenevate kohustuste täitmise peatamine. |
| --- | --- |

(21)

Kui mõni muu liikmesriik satub samasugusesse hädaolukorda, mille on põhjustanud kolmandate riikide kodanike ootamatu sissevool, võib nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal ja pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiga võtta vastu ajutisi meetmeid asjaomase liikmesriigi toetuseks, tuginedes ELi toimimise lepingu artikli 78 lõikele 3. Selliste meetmete hulka võib asjakohasel juhul kuuluda kõnealuse liikmesriigi käesolevast otsusest tulenevate kohustuste täitmise peatamine.

| (22) | Vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 78 lõikele 3 peaksid Itaalia ja Kreeka toetuseks kavandatavad meetmed olema ajutist laadi. 24 kuud on piisav tagamaks, et käesolevas otsuses sätestatud meetmetel oleks reaalne mõju Itaalia ja Kreeka toetamisel suurte rändevoogudega toimetulekuks nende territooriumil. |
| --- | --- |

(22)

Vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 78 lõikele 3 peaksid Itaalia ja Kreeka toetuseks kavandatavad meetmed olema ajutist laadi. 24 kuud on piisav tagamaks, et käesolevas otsuses sätestatud meetmetel oleks reaalne mõju Itaalia ja Kreeka toetamisel suurte rändevoogudega toimetulekuks nende territooriumil.

| (23) | Käesolevas otsuses sätestatud meetmed Itaaliast ja Kreekast isikute ümberpaigutamise kohta kujutavad endast ajutist erandit Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 604/2013 (3) artikli 13 lõikes 1 kehtestatud reeglist, mille kohaselt oleksid Itaalia ja Kreeka olnud vastutavad rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest nimetatud määruse III peatükis sätestatud kriteeriumide kohaselt, samuti ajutist erandit menetluse etappidest, sealhulgas tähtaegadest, mis on sätestatud nimetatud määruse artiklites 21, 22 ja 29. Määruse (EL) nr 604/2013 muid sätteid, sealhulgas komisjoni määruses (EÜ) nr 1560/2003 (4) ja komisjoni rakendusmääruses (EL) nr 118/2014 (5) sisalduvaid rakenduseeskirju kohaldatakse jätkuvalt, sealhulgas neis sisalduvaid eeskirju, mis käsitlevad üleandvate liikmesriikide kohustust kanda kulud, mis on vajalikud taotleja üleandmiseks ümberpaigutamise sihtliikmesriiki, ning liikmesriikidevahelise üleandmisega seotud koostööd, samuti teabe edastamist elektroonilise sidevõrgu „DubliNet” kaudu. Käesolev otsus hõlmab ka erandit seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 516/2014 (6) artikli 7 lõikes 2 osutatud rahvusvahelise kaitse taotleja nõusolekuga. |
| --- | --- |

(23)

Käesolevas otsuses sätestatud meetmed Itaaliast ja Kreekast isikute ümberpaigutamise kohta kujutavad endast ajutist erandit Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 604/2013 (3) artikli 13 lõikes 1 kehtestatud reeglist, mille kohaselt oleksid Itaalia ja Kreeka olnud vastutavad rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest nimetatud määruse III peatükis sätestatud kriteeriumide kohaselt, samuti ajutist erandit menetluse etappidest, sealhulgas tähtaegadest, mis on sätestatud nimetatud määruse artiklites 21, 22 ja 29. Määruse (EL) nr 604/2013 muid sätteid, sealhulgas komisjoni määruses (EÜ) nr 1560/2003 (4) ja komisjoni rakendusmääruses (EL) nr 118/2014 (5) sisalduvaid rakenduseeskirju kohaldatakse jätkuvalt, sealhulgas neis sisalduvaid eeskirju, mis käsitlevad üleandvate liikmesriikide kohustust kanda kulud, mis on vajalikud taotleja üleandmiseks ümberpaigutamise sihtliikmesriiki, ning liikmesriikidevahelise üleandmisega seotud koostööd, samuti teabe edastamist elektroonilise sidevõrgu „DubliNet” kaudu. Käesolev otsus hõlmab ka erandit seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 516/2014 (6) artikli 7 lõikes 2 osutatud rahvusvahelise kaitse taotleja nõusolekuga.

| (24) | Ümberpaigutamismeetmed ei vabasta liikmesriike määruse (EL) nr 604/2013 täielikust kohaldamisest, sealhulgas perekonna taasühinemist ja saatjata alaealiste erikaitset ning humanitaarsetel põhjustel kaalutlusõigust käsitlevate sätete kohaldamisest. |
| --- | --- |

(24)

Ümberpaigutamismeetmed ei vabasta liikmesriike määruse (EL) nr 604/2013 täielikust kohaldamisest, sealhulgas perekonna taasühinemist ja saatjata alaealiste erikaitset ning humanitaarsetel põhjustel kaalutlusõigust käsitlevate sätete kohaldamisest.

| (25) | Tuleb teha valik, milliseid kriteeriume kohaldada, kui otsustatakse, kui palju ja milliseid taotlejaid Itaaliast ja Kreekast ümber paigutada, ilma et see piiraks liikmesriigi tasandil varjupaigataotluste suhtes tehtud otsuste kohaldamist. Plaanis on luua selge ja toimiv süsteem, mille aluseks on liidu tasandil esimese astme menetlustes (vastavalt Eurostati määratlusele) tehtud rahvusvahelise kaitse andmise otsuste keskmine protsendimäär liidu tasandil rahvusvahelise kaitse taotluste suhtes esimeses astmes tehtud otsuste koguarvust, lähtudes uusimast kättesaadavast statistikast. Ühest küljest peaks see määr aitama nii palju kui võimalik tagada, et kõik ilmselgelt rahvusvahelist kaitset vajavad taotlejad saaksid võimalikult kiiresti ja täielikult kasutada oma õigusi kaitsele liikmesriigis, kuhu nad ümber paigutatakse. Teisalt peaks see nii palju kui võimalik ära hoidma tõenäoliselt negatiivse vastuse saavate taotlejate ümberpaigutamist teise liikmesriiki ja sellega nende liidus viibimise põhjendamatut pikendamist. Lähtudes Eurostati uusimatest avaldatud kvartaliandmetest esimeses astmes tehtud otsuste kohta, tuleks käesolevas otsuses nimetatud määrana kasutada 75 %. |
| --- | --- |

(25)

Tuleb teha valik, milliseid kriteeriume kohaldada, kui otsustatakse, kui palju ja milliseid taotlejaid Itaaliast ja Kreekast ümber paigutada, ilma et see piiraks liikmesriigi tasandil varjupaigataotluste suhtes tehtud otsuste kohaldamist. Plaanis on luua selge ja toimiv süsteem, mille aluseks on liidu tasandil esimese astme menetlustes (vastavalt Eurostati määratlusele) tehtud rahvusvahelise kaitse andmise otsuste keskmine protsendimäär liidu tasandil rahvusvahelise kaitse taotluste suhtes esimeses astmes tehtud otsuste koguarvust, lähtudes uusimast kättesaadavast statistikast. Ühest küljest peaks see määr aitama nii palju kui võimalik tagada, et kõik ilmselgelt rahvusvahelist kaitset vajavad taotlejad saaksid võimalikult kiiresti ja täielikult kasutada oma õigusi kaitsele liikmesriigis, kuhu nad ümber paigutatakse. Teisalt peaks see nii palju kui võimalik ära hoidma tõenäoliselt negatiivse vastuse saavate taotlejate ümberpaigutamist teise liikmesriiki ja sellega nende liidus viibimise põhjendamatut pikendamist. Lähtudes Eurostati uusimatest avaldatud kvartaliandmetest esimeses astmes tehtud otsuste kohta, tuleks käesolevas otsuses nimetatud määrana kasutada 75 %.

| (26) | Ajutised meetmed on ette nähtud selleks, et kergendada Itaalia ja Kreeka eriti suurt varjupaigataotluste koormat, eelkõige paigutades ümber suure hulga taotlejaid, kes ilmselgelt vajavad rahvusvahelist kaitset ja kes saabuvad Itaalia ja Kreeka territooriumile pärast kuupäeva, mil käesolev otsus muutub kohaldatavaks. Lähtudes 2015. aastal ebaseaduslikult Itaalia ja Kreeka territooriumile sisenenud kolmandate riikide kodanike üldarvust ja ilmselgelt rahvusvahelist kaitset vajavate isikute arvust, tuleks Itaaliast ja Kreekast ümber paigutada kokku 120 000 taotlejat, kes ilmselgelt vajavad rahvusvahelist kaitset. See arv vastab ligikaudu 43 %-le nende kolmandate riikide kodanike koguarvust, kes ilmselgelt vajavad rahvusvahelist kaitset ja kes 2015. aasta juulis ja augustis sisenesid ebaseaduslikult Itaaliasse ja Kreekasse. Käesoleva otsusega ette nähtud ümberpaigutamismeede kujutab endast õiglast koormuse jagamist ühelt poolt Itaalia ja Kreeka ning teiselt poolt muude liikmesriikide vahel, tuginedes 2015. aasta kättesaadavatele üldnäitajatele ebaseaduslike piiriületuste kohta. Neid näitajaid arvesse võttes tuleks 13 % neist taotlejatest paigutada ümber Itaaliast, 42 % Kreekast ning 45 % tuleks ümber paigutada vastavalt käesolevas otsuses sätestatule. |
| --- | --- |

(26)

Ajutised meetmed on ette nähtud selleks, et kergendada Itaalia ja Kreeka eriti suurt varjupaigataotluste koormat, eelkõige paigutades ümber suure hulga taotlejaid, kes ilmselgelt vajavad rahvusvahelist kaitset ja kes saabuvad Itaalia ja Kreeka territooriumile pärast kuupäeva, mil käesolev otsus muutub kohaldatavaks. Lähtudes 2015. aastal ebaseaduslikult Itaalia ja Kreeka territooriumile sisenenud kolmandate riikide kodanike üldarvust ja ilmselgelt rahvusvahelist kaitset vajavate isikute arvust, tuleks Itaaliast ja Kreekast ümber paigutada kokku 120 000 taotlejat, kes ilmselgelt vajavad rahvusvahelist kaitset. See arv vastab ligikaudu 43 %-le nende kolmandate riikide kodanike koguarvust, kes ilmselgelt vajavad rahvusvahelist kaitset ja kes 2015. aasta juulis ja augustis sisenesid ebaseaduslikult Itaaliasse ja Kreekasse. Käesoleva otsusega ette nähtud ümberpaigutamismeede kujutab endast õiglast koormuse jagamist ühelt poolt Itaalia ja Kreeka ning teiselt poolt muude liikmesriikide vahel, tuginedes 2015. aasta kättesaadavatele üldnäitajatele ebaseaduslike piiriületuste kohta. Neid näitajaid arvesse võttes tuleks 13 % neist taotlejatest paigutada ümber Itaaliast, 42 % Kreekast ning 45 % tuleks ümber paigutada vastavalt käesolevas otsuses sätestatule.

| (27) | Liikmesriik võib erandlikel asjaoludel teatada nõukogule ja komisjonile kolme kuu jooksul alates käesoleva otsuse jõustumisest, et tal ei ole võimalik osaleda ümberpaigutamise protsessis kuni 30 % talle käesoleva otsusega määratud taotleja osas, esitades selleks nõuetekohaselt põhjendatud põhjused, mis on kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 2 sätestatud liidu põhiväärtustega. Sellised erandlikud asjaolud hõlmavad eelkõige olukorda, kui toimub kolmandate riikide kodanike ootamatu ja massiline sissevool, mis avaldab äärmiselt suurt survet isegi hästi ettevalmistatud varjupaigasüsteemile, mis muudel juhtudel toimib kooskõlas varjupaigaküsimusi käsitleva asjakohase liidu acquis'ga, või nii suure tõenäosusega ohtu kolmandate riikide kodanike ootamatuks ja massiliseks sissevooluks, et see nõuab kohest tegutsemist. Pärast olukorra hindamist peaks komisjon esitama nõukogule rakendusotsuse ettepaneku, millega peatatakse ajutiselt kuni 30 % asjaomasele liikmesriigile määratud taotleja ümberpaigutamine. Kui see on põhjendatud, võib komisjon teha ettepaneku pikendada ülejäänud määratud taotlejate ümberpaigutamist kuni kaheteistkümneks kuuks pärast käesoleva otsuse kehtivuse lõppu. |
| --- | --- |

(27)

Liikmesriik võib erandlikel asjaoludel teatada nõukogule ja komisjonile kolme kuu jooksul alates käesoleva otsuse jõustumisest, et tal ei ole võimalik osaleda ümberpaigutamise protsessis kuni 30 % talle käesoleva otsusega määratud taotleja osas, esitades selleks nõuetekohaselt põhjendatud põhjused, mis on kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 2 sätestatud liidu põhiväärtustega. Sellised erandlikud asjaolud hõlmavad eelkõige olukorda, kui toimub kolmandate riikide kodanike ootamatu ja massiline sissevool, mis avaldab äärmiselt suurt survet isegi hästi ettevalmistatud varjupaigasüsteemile, mis muudel juhtudel toimib kooskõlas varjupaigaküsimusi käsitleva asjakohase liidu acquis'ga, või nii suure tõenäosusega ohtu kolmandate riikide kodanike ootamatuks ja massiliseks sissevooluks, et see nõuab kohest tegutsemist. Pärast olukorra hindamist peaks komisjon esitama nõukogule rakendusotsuse ettepaneku, millega peatatakse ajutiselt kuni 30 % asjaomasele liikmesriigile määratud taotleja ümberpaigutamine. Kui see on põhjendatud, võib komisjon teha ettepaneku pikendada ülejäänud määratud taotlejate ümberpaigutamist kuni kaheteistkümneks kuuks pärast käesoleva otsuse kehtivuse lõppu.

| (28) | Selleks et tagada ümberpaigutamise rakendamiseks ühetaolised tingimused kui 54 000 taotlejat paigutatakse Itaaliast ja Kreekast ümber teistesse liikmesriikidesse kuna ühe või mitme liikmesriigi osalemine taotlejate ümberpaigutamises peaks peatatama või juhul kui pärast nõukogu asjakohast teavitamist osaleb ümberpaigutamises teine liikmesriik (osalevad teised liikmesriigid) või osalevad selles assotsieerunud riigid, tuleks nõukogule anda rakendamisvolitused.
  Kõnealuste volituste andmine nõukogule on põhjendatud, pidades silmas selliste meetmete poliitiliselt tundlikku iseloomu, mis puudutavad liikmesriikide volitusi seoses kolmandate riikide kodanike lubamisega liikmesriikide territooriumile, ning vajadust suuta kiiresti kohaneda kiirelt arenevate olukordadega. |
| --- | --- |

(28)

Selleks et tagada ümberpaigutamise rakendamiseks ühetaolised tingimused kui 54 000 taotlejat paigutatakse Itaaliast ja Kreekast ümber teistesse liikmesriikidesse kuna ühe või mitme liikmesriigi osalemine taotlejate ümberpaigutamises peaks peatatama või juhul kui pärast nõukogu asjakohast teavitamist osaleb ümberpaigutamises teine liikmesriik (osalevad teised liikmesriigid) või osalevad selles assotsieerunud riigid, tuleks nõukogule anda rakendamisvolitused.

Kõnealuste volituste andmine nõukogule on põhjendatud, pidades silmas selliste meetmete poliitiliselt tundlikku iseloomu, mis puudutavad liikmesriikide volitusi seoses kolmandate riikide kodanike lubamisega liikmesriikide territooriumile, ning vajadust suuta kiiresti kohaneda kiirelt arenevate olukordadega.

| (29) | Määrusega (EL) nr 516/2014 loodud Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond toetab liikmesriikide vahel kokku lepitud kohustuste jagamise toiminguid ja on avatud uutele poliitilistele arengusuundadele selles valdkonnas. Määruse (EL) nr 516/2014 artikli 7 lõikes 2 on liikmesriikidele ette nähtud võimalus rakendada meetmeid seoses rahvusvahelise kaitse taotlejate ületoomisega osana nende riiklikest programmidest, samas kui nimetatud määruse artikliga 18 on ette nähtud 6 000 euro suuruse ühekordse makse võimalus rahvusvahelise kaitse saajate ületoomisel teisest liikmesriigist. |
| --- | --- |

(29)

Määrusega (EL) nr 516/2014 loodud Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond toetab liikmesriikide vahel kokku lepitud kohustuste jagamise toiminguid ja on avatud uutele poliitilistele arengusuundadele selles valdkonnas. Määruse (EL) nr 516/2014 artikli 7 lõikes 2 on liikmesriikidele ette nähtud võimalus rakendada meetmeid seoses rahvusvahelise kaitse taotlejate ületoomisega osana nende riiklikest programmidest, samas kui nimetatud määruse artikliga 18 on ette nähtud 6 000 euro suuruse ühekordse makse võimalus rahvusvahelise kaitse saajate ületoomisel teisest liikmesriigist.

| (30) | Selleks et rakendada solidaarsuse ja vastutuse õiglase jagamise põhimõtteid, ning võttes arvesse, et käesolev otsus kujutab endast poliitika edasiarendamist selles valdkonnas, on asjakohane tagada, et liikmesriigid, kes käesoleva otsuse alusel paigutavad Itaaliast ja Kreekast ümber taotlejaid, kes ilmselgelt vajavad rahvusvahelist kaitset, saaksid iga ümberpaigutatud isiku eest ühekordse makse, mis on sama suur kui määruse (EL) nr 516/2014 artikliga 18 ette nähtud 6 000 euro suurune ühekordne makse ja mida rakendatakse sama korra kohaselt. See hõlmab piiratud ja ajutist erandit nimetatud määruse artiklist 18, sest ühekordne makse tuleks välja maksta mitte rahvusvahelise kaitse saajate, vaid ümberpaigutatud taotlejate eest. Selline ühekordse makse võimalike saajate ringi ajutine laiendamine näib tõepoolest olevat käesoleva otsusega kehtestatud eriolukorrale reageerimise kava lahutamatu osa. Lisaks on käesoleva otsuse kohaselt ümber paigutatud isikute üleandmise kuludega seoses asjakohane näha ette, et Itaalia ja Kreeka saavad iga nende territooriumilt ümber paigutatud isiku eest ühekordse maksena vähemalt 500 eurot, võttes arvesse taotleja ümberpaigutamisliikmesriiki saatmiseks vajalikke tegelikke kulusid. Liikmesriikidel peaks olema õigus saada täiendavaid eelmakseid, mis tehakse 2016. aastal pärast seda, kui liikmesriikide riiklikud programmid on Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi raames käesoleva otsuse kohaste meetmete rakendamiseks läbi vaadatud. |
| --- | --- |

(30)

Selleks et rakendada solidaarsuse ja vastutuse õiglase jagamise põhimõtteid, ning võttes arvesse, et käesolev otsus kujutab endast poliitika edasiarendamist selles valdkonnas, on asjakohane tagada, et liikmesriigid, kes käesoleva otsuse alusel paigutavad Itaaliast ja Kreekast ümber taotlejaid, kes ilmselgelt vajavad rahvusvahelist kaitset, saaksid iga ümberpaigutatud isiku eest ühekordse makse, mis on sama suur kui määruse (EL) nr 516/2014 artikliga 18 ette nähtud 6 000 euro suurune ühekordne makse ja mida rakendatakse sama korra kohaselt. See hõlmab piiratud ja ajutist erandit nimetatud määruse artiklist 18, sest ühekordne makse tuleks välja maksta mitte rahvusvahelise kaitse saajate, vaid ümberpaigutatud taotlejate eest. Selline ühekordse makse võimalike saajate ringi ajutine laiendamine näib tõepoolest olevat käesoleva otsusega kehtestatud eriolukorrale reageerimise kava lahutamatu osa. Lisaks on käesoleva otsuse kohaselt ümber paigutatud isikute üleandmise kuludega seoses asjakohane näha ette, et Itaalia ja Kreeka saavad iga nende territooriumilt ümber paigutatud isiku eest ühekordse maksena vähemalt 500 eurot, võttes arvesse taotleja ümberpaigutamisliikmesriiki saatmiseks vajalikke tegelikke kulusid. Liikmesriikidel peaks olema õigus saada täiendavaid eelmakseid, mis tehakse 2016. aastal pärast seda, kui liikmesriikide riiklikud programmid on Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi raames käesoleva otsuse kohaste meetmete rakendamiseks läbi vaadatud.

| (31) | On vaja tagada, et kehtestatakse kiire ümberpaigutamismenetlus ning et ajutiste meetmete rakendamisele lisanduks tihe halduskoostöö liikmesriikide vahel ja EASO operatiivtugi. |
| --- | --- |

(31)

On vaja tagada, et kehtestatakse kiire ümberpaigutamismenetlus ning et ajutiste meetmete rakendamisele lisanduks tihe halduskoostöö liikmesriikide vahel ja EASO operatiivtugi.

| (32) | Kogu ümberpaigutamismenetluse vältel tuleks võtta arvesse riiklikku julgeolekut ja avalikku korda, kuni taotleja üleviimine on teoks saanud. Järgides täielikult taotleja põhiõigusi, sealhulgas asjakohaseid andmekaitse-eeskirju, peaksid liikmesriigid teavitama teisi liikmesriike taotlejatest, kelle puhul on põhjendatult alust arvata, et nad kujutavad ohtu riigi julgeolekule või avalikule korrale. |
| --- | --- |

(32)

Kogu ümberpaigutamismenetluse vältel tuleks võtta arvesse riiklikku julgeolekut ja avalikku korda, kuni taotleja üleviimine on teoks saanud. Järgides täielikult taotleja põhiõigusi, sealhulgas asjakohaseid andmekaitse-eeskirju, peaksid liikmesriigid teavitama teisi liikmesriike taotlejatest, kelle puhul on põhjendatult alust arvata, et nad kujutavad ohtu riigi julgeolekule või avalikule korrale.

| (33) | Otsustades, millised ilmselgelt rahvusvahelist kaitset vajavad taotlejad tuleks Itaaliast ja Kreekast ümber paigutada, tuleks eelistada haavatavaid taotlejaid Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/33/EL (7) artiklite 21 ja 22 tähenduses. Sellega seoses tuleks eelkõige silmas pidada taotlejate mis tahes erivajadusi, sealhulgas tervist. Esmajärjekorras tuleks alati arvesse võtta lapse huve. |
| --- | --- |

(33)

Otsustades, millised ilmselgelt rahvusvahelist kaitset vajavad taotlejad tuleks Itaaliast ja Kreekast ümber paigutada, tuleks eelistada haavatavaid taotlejaid Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/33/EL (7) artiklite 21 ja 22 tähenduses. Sellega seoses tuleks eelkõige silmas pidada taotlejate mis tahes erivajadusi, sealhulgas tervist. Esmajärjekorras tuleks alati arvesse võtta lapse huve.

| (34) | Ilmselgelt rahvusvahelist kaitset vajavate taotlejate integreerimine vastuvõtvasse ühiskonda on nõuetekohaselt toimiva Euroopa ühise varjupaigasüsteemi alustala. Selleks et otsustada, milline liikmesriik peaks olema ümberpaigutamise sihtliikmesriik, tuleks seega erilist tähelepanu pöörata asjaomaste taotlejate kvalifikatsioonile ja omadustele, näiteks nende keeleoskusele ning muudele perekondlikel sidemetel ja kultuurilistel või sotsiaalsetel suhetel põhinevatele asjaoludele, mis võiks hõlbustada nende integreerumist ümberpaigutamise sihtliikmesriigis. Eriti haavatavate taotlejate puhul tuleks arvesse võtta ümberpaigutamise sihtliikmesriigi suutlikkust pakkuda neile piisavat tuge ning vajadust tagada nende õiglane jaotus liikmesriikide vahel. Võttes nõuetekohaselt arvesse mittediskrimineerimise põhimõtet, võivad ümberpaigutamise sihtliikmesriigid eespool nimetatud teabele tuginedes nimetada oma eelistusi taotlejate suhtes, mille põhjal võivad Itaalia ja Kreeka, konsulteerides EASO ja asjakohasel juhul kontaktametnikega, koostada nimekirjad võimalikest taotlejatest, et paigutada need ümber asjaomastesse liikmesriikidesse. |
| --- | --- |

(34)

Ilmselgelt rahvusvahelist kaitset vajavate taotlejate integreerimine vastuvõtvasse ühiskonda on nõuetekohaselt toimiva Euroopa ühise varjupaigasüsteemi alustala. Selleks et otsustada, milline liikmesriik peaks olema ümberpaigutamise sihtliikmesriik, tuleks seega erilist tähelepanu pöörata asjaomaste taotlejate kvalifikatsioonile ja omadustele, näiteks nende keeleoskusele ning muudele perekondlikel sidemetel ja kultuurilistel või sotsiaalsetel suhetel põhinevatele asjaoludele, mis võiks hõlbustada nende integreerumist ümberpaigutamise sihtliikmesriigis. Eriti haavatavate taotlejate puhul tuleks arvesse võtta ümberpaigutamise sihtliikmesriigi suutlikkust pakkuda neile piisavat tuge ning vajadust tagada nende õiglane jaotus liikmesriikide vahel. Võttes nõuetekohaselt arvesse mittediskrimineerimise põhimõtet, võivad ümberpaigutamise sihtliikmesriigid eespool nimetatud teabele tuginedes nimetada oma eelistusi taotlejate suhtes, mille põhjal võivad Itaalia ja Kreeka, konsulteerides EASO ja asjakohasel juhul kontaktametnikega, koostada nimekirjad võimalikest taotlejatest, et paigutada need ümber asjaomastesse liikmesriikidesse.

| (35) | Määruses (EL) nr 604/2013 sätestatud õiguslikud ja menetluslikud tagatised jäävad käesoleva otsusega hõlmatud taotlejate suhtes kohaldatavaks. Lisaks tuleks taotlejaid teavitada käesolevas otsuses sätestatud ümberpaigutamismenetlusest ja neile tuleks teatavaks teha ümberpaigutamisotsus, mis kujutab endast üleandmisotsust määruse (EL) nr 604/2013 artikli 26 tähenduses. Arvestades, et taotlejal ei ole liidu õiguse alusel õigust ise valida liikmesriiki, kes vastutab tema taotluse läbivaatamise eest, peaks tal olema õigus määruse (EL) nr 604/2013 kohasele tõhusale õiguskaitsevahendile, mida kasutada ümberpaigutamisotsuse puhul, üksnes selleks, et tagada tema põhiõiguste järgimine. Kooskõlas nimetatud määruse artikliga 27 võivad liikmesriigid oma õiguses ette näha, et üleandmisotsuse edasikaebamine ei peata automaatselt taotleja üleandmist, vaid et asjaomasel isikul on võimalus taotleda üleandmisotsuse täitmise peatamist kuni edasikaebuse tulemuse selgumiseni. |
| --- | --- |

(35)

Määruses (EL) nr 604/2013 sätestatud õiguslikud ja menetluslikud tagatised jäävad käesoleva otsusega hõlmatud taotlejate suhtes kohaldatavaks. Lisaks tuleks taotlejaid teavitada käesolevas otsuses sätestatud ümberpaigutamismenetlusest ja neile tuleks teatavaks teha ümberpaigutamisotsus, mis kujutab endast üleandmisotsust määruse (EL) nr 604/2013 artikli 26 tähenduses. Arvestades, et taotlejal ei ole liidu õiguse alusel õigust ise valida liikmesriiki, kes vastutab tema taotluse läbivaatamise eest, peaks tal olema õigus määruse (EL) nr 604/2013 kohasele tõhusale õiguskaitsevahendile, mida kasutada ümberpaigutamisotsuse puhul, üksnes selleks, et tagada tema põhiõiguste järgimine. Kooskõlas nimetatud määruse artikliga 27 võivad liikmesriigid oma õiguses ette näha, et üleandmisotsuse edasikaebamine ei peata automaatselt taotleja üleandmist, vaid et asjaomasel isikul on võimalus taotleda üleandmisotsuse täitmise peatamist kuni edasikaebuse tulemuse selgumiseni.

| (36) | Enne ja pärast seda, kui taotleja viiakse üle tema ümberpaigutamise sihtliikmesriiki, peavad tal olema õigused ja tagatised, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivides 2013/32/EL (8) ja 2013/33/EL, (9) sealhulgas tema vastuvõtmise ja menetlusega seotud erivajadusi hõlmavad õigused ja tagatised. Lisaks jääb käesoleva otsusega hõlmatud taotlejate suhtes kohaldatavaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 603/2013 (10) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/115/EÜ (11) kohaldatakse nende kolmandate riikide kodanike tagasisaatmise suhtes, kellel ei ole õigust asjaomase liikmesriigi territooriumile jääda. Eespool toodu suhtes kehtivad kõnealuste direktiividega seatud piirangud. |
| --- | --- |

(36)

Enne ja pärast seda, kui taotleja viiakse üle tema ümberpaigutamise sihtliikmesriiki, peavad tal olema õigused ja tagatised, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivides 2013/32/EL (8) ja 2013/33/EL, (9) sealhulgas tema vastuvõtmise ja menetlusega seotud erivajadusi hõlmavad õigused ja tagatised. Lisaks jääb käesoleva otsusega hõlmatud taotlejate suhtes kohaldatavaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 603/2013 (10) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/115/EÜ (11) kohaldatakse nende kolmandate riikide kodanike tagasisaatmise suhtes, kellel ei ole õigust asjaomase liikmesriigi territooriumile jääda. Eespool toodu suhtes kehtivad kõnealuste direktiividega seatud piirangud.

| (37) | Kooskõlas liidu acquis'ga peaksid Itaalia ja Kreeka tagama ümberpaigutamismenetluse jaoks isikute tuvastamise, registreerimise ja sõrmejälgede võtmise kindla mehhanismi, et teha kiiresti kindlaks rahvusvahelist kaitset vajavad isikud, kellel on õigus ümberpaigutamisele, ning teha kindlaks rändajad, kes ei kvalifitseeru rahvusvahelise kaitse saajate hulka ja kes tuleks seetõttu tagasi saata. Seda tuleks kohaldada ka isikutele, kes saabusid Itaalia ja Kreeka territooriumile 2015. aasta 24. märtsi ja 25. septembri vahel, et neil oleks õigus ümberpaigutamisele. Kui vabatahtlik tagasipöördumine ei ole võimalik ja teised direktiivis 2008/115/EÜ ette nähtud meetmed ei ole teisese rände ärahoidmiseks piisavad, tuleks kiiresti ja tõhusalt kohaldada kinnipidamismeetmeid kooskõlas nimetatud direktiivi IV peatükiga. Ümberpaigutamismenetlusest hoiduvaid taotlejaid ei tuleks ümber paigutada. |
| --- | --- |

(37)

Kooskõlas liidu acquis'ga peaksid Itaalia ja Kreeka tagama ümberpaigutamismenetluse jaoks isikute tuvastamise, registreerimise ja sõrmejälgede võtmise kindla mehhanismi, et teha kiiresti kindlaks rahvusvahelist kaitset vajavad isikud, kellel on õigus ümberpaigutamisele, ning teha kindlaks rändajad, kes ei kvalifitseeru rahvusvahelise kaitse saajate hulka ja kes tuleks seetõttu tagasi saata. Seda tuleks kohaldada ka isikutele, kes saabusid Itaalia ja Kreeka territooriumile 2015. aasta 24. märtsi ja 25. septembri vahel, et neil oleks õigus ümberpaigutamisele. Kui vabatahtlik tagasipöördumine ei ole võimalik ja teised direktiivis 2008/115/EÜ ette nähtud meetmed ei ole teisese rände ärahoidmiseks piisavad, tuleks kiiresti ja tõhusalt kohaldada kinnipidamismeetmeid kooskõlas nimetatud direktiivi IV peatükiga. Ümberpaigutamismenetlusest hoiduvaid taotlejaid ei tuleks ümber paigutada.

| (38) | Tuleks võtta meetmeid, et vältida ümberpaigutatud isikute teisest rännet ümberpaigutamise sihtliikmesriigist teistesse liikmesriikidesse, mis võiks takistada käesoleva otsuse tõhusat kohaldamist. Eelkõige peaksid liikmesriigid võtma vajalikke ennetusmeetmeid sotsiaalhüvitistele ja õiguskaitsevahenditele juurdepääsu valdkonnas, kooskõlas liidu õigusega. Lisaks tuleks taotlejaid teavitada liikmesriikide piires ebaseadusliku edasiliikumise tagajärgedest ja asjaolust, et kui ümberpaigutamise sihtliikmesriik annab neile rahvusvahelise kaitse, on neil rahvusvahelise kaitsega kaasnevad õigused olemas ainult selles liikmesriigis. |
| --- | --- |

(38)

Tuleks võtta meetmeid, et vältida ümberpaigutatud isikute teisest rännet ümberpaigutamise sihtliikmesriigist teistesse liikmesriikidesse, mis võiks takistada käesoleva otsuse tõhusat kohaldamist. Eelkõige peaksid liikmesriigid võtma vajalikke ennetusmeetmeid sotsiaalhüvitistele ja õiguskaitsevahenditele juurdepääsu valdkonnas, kooskõlas liidu õigusega. Lisaks tuleks taotlejaid teavitada liikmesriikide piires ebaseadusliku edasiliikumise tagajärgedest ja asjaolust, et kui ümberpaigutamise sihtliikmesriik annab neile rahvusvahelise kaitse, on neil rahvusvahelise kaitsega kaasnevad õigused olemas ainult selles liikmesriigis.

| (39) | Peale selle ja kooskõlas direktiivis 2013/33/EL sätestatud eesmärkidega peaks vastuvõtutingimuste ühtlustamine liikmesriikides aitama piirata rahvusvahelise kaitse taotlejate teisest rännet, mis on tingitud vastuvõtutingimuste erinevusest. Sama eesmärgi saavutamiseks peaksid liikmesriigid kaaluma aruandekohustuse kehtestamist ning rahvusvahelise kaitse taotlejatele materiaalsete vastuvõtutingimuste, sealhulgas majutuse, toidu ja rõivaste võimaldamist üksnes mitterahalises vormis, samuti vajaduse korral tagades, et taotlejad viiakse otse üle ümberpaigutamise sihtliikmesriiki. Samuti ei tohiks liikmesriigid rahvusvahelise kaitse taotluste läbivaatamise ajal, nagu on ette nähtud varjupaigaküsimusi käsitlevas ja Schengeni acquis's, välja arvatud kaalukatel humanitaarsetel põhjustel, anda taotlejatele siseriiklikke reisidokumente ega muid soodustusi, näiteks rahalisi vahendeid, mis võiksid hõlbustada nende ebaseaduslikku liikumist teistesse liikmesriikidesse. Juhul kui taotlejad liiguvad ebaseaduslikult teistesse liikmesriikidesse, tuleks rahvusvahelise kaitse taotlejatelt või saajatelt nõuda tagasipöördumist ümberpaigutamise sihtliikmesriiki ning asjaomane liikmesriik peaks kõnealused isikud viivitamata tagasi võtma. |
| --- | --- |

(39)

Peale selle ja kooskõlas direktiivis 2013/33/EL sätestatud eesmärkidega peaks vastuvõtutingimuste ühtlustamine liikmesriikides aitama piirata rahvusvahelise kaitse taotlejate teisest rännet, mis on tingitud vastuvõtutingimuste erinevusest. Sama eesmärgi saavutamiseks peaksid liikmesriigid kaaluma aruandekohustuse kehtestamist ning rahvusvahelise kaitse taotlejatele materiaalsete vastuvõtutingimuste, sealhulgas majutuse, toidu ja rõivaste võimaldamist üksnes mitterahalises vormis, samuti vajaduse korral tagades, et taotlejad viiakse otse üle ümberpaigutamise sihtliikmesriiki. Samuti ei tohiks liikmesriigid rahvusvahelise kaitse taotluste läbivaatamise ajal, nagu on ette nähtud varjupaigaküsimusi käsitlevas ja Schengeni acquis's, välja arvatud kaalukatel humanitaarsetel põhjustel, anda taotlejatele siseriiklikke reisidokumente ega muid soodustusi, näiteks rahalisi vahendeid, mis võiksid hõlbustada nende ebaseaduslikku liikumist teistesse liikmesriikidesse. Juhul kui taotlejad liiguvad ebaseaduslikult teistesse liikmesriikidesse, tuleks rahvusvahelise kaitse taotlejatelt või saajatelt nõuda tagasipöördumist ümberpaigutamise sihtliikmesriiki ning asjaomane liikmesriik peaks kõnealused isikud viivitamata tagasi võtma.

| (40) | Et ära hoida rahvusvahelise kaitse saajate teisest rännet, peaksid liikmesriigid teavitama kaitse saajaid ka tingimustest, mille kohaselt nad võivad seaduslikult siseneda teise liikmesriiki ja seal viibida, ning neil peaks olema võimalik kehtestada aruandekohustus. Direktiivi 2008/115/EÜ kohaselt peaksid liikmesriigid nõudma, et rahvusvahelise kaitse saaja, kes ebaseaduslikult viibib nende territooriumil, läheks viivitamata tagasi ümberpaigutamise sihtliikmesriiki. Kui isik keeldub vabatahtlikult tagasi pöördumast, tuleks tagasisaatmine ümberpaigutamise sihtliikmesriiki teostada sunniviisiliselt. |
| --- | --- |

(40)

Et ära hoida rahvusvahelise kaitse saajate teisest rännet, peaksid liikmesriigid teavitama kaitse saajaid ka tingimustest, mille kohaselt nad võivad seaduslikult siseneda teise liikmesriiki ja seal viibida, ning neil peaks olema võimalik kehtestada aruandekohustus. Direktiivi 2008/115/EÜ kohaselt peaksid liikmesriigid nõudma, et rahvusvahelise kaitse saaja, kes ebaseaduslikult viibib nende territooriumil, läheks viivitamata tagasi ümberpaigutamise sihtliikmesriiki. Kui isik keeldub vabatahtlikult tagasi pöördumast, tuleks tagasisaatmine ümberpaigutamise sihtliikmesriiki teostada sunniviisiliselt.

| (41) | Lisaks, kui see on siseriiklike õigusaktidega ette nähtud, võib sunniviisilise tagasisaatmise teostanud liikmesriik sunniviisilise tagasisaatmise korral ümberpaigutamise sihtliikmesriiki otsustada väljastada riiki sisenemise keelu, mis takistaks selle saajal teatud ajavahemikul kõnealuse liikmesriigi territooriumile uuesti siseneda. |
| --- | --- |

(41)

Lisaks, kui see on siseriiklike õigusaktidega ette nähtud, võib sunniviisilise tagasisaatmise teostanud liikmesriik sunniviisilise tagasisaatmise korral ümberpaigutamise sihtliikmesriiki otsustada väljastada riiki sisenemise keelu, mis takistaks selle saajal teatud ajavahemikul kõnealuse liikmesriigi territooriumile uuesti siseneda.

| (42) | Kuna käesoleva otsuse eesmärk on lahendada hädaolukord ning toetada Itaaliat ja Kreekat varjupaigasüsteemide tugevdamisel, peaks see võimaldama neil komisjoni abiga sõlmida Islandi, Liechtensteini, Norra ja Šveitsiga kahepoolsed lepingud, mis käsitlevad käesoleva otsuse kohaldamisalasse kuuluvate isikute ümberpaigutamist. Sellised lepingud peaksid samuti kajastama käesoleva otsuse kõige olulisemaid elemente, eelkõige neid, mis on seotud ümberpaigutamismenetlusega ning taotlejate õiguste ja kohustustega, samuti määrusega (EL) nr 604/2013 seotud elemente. |
| --- | --- |

(42)

Kuna käesoleva otsuse eesmärk on lahendada hädaolukord ning toetada Itaaliat ja Kreekat varjupaigasüsteemide tugevdamisel, peaks see võimaldama neil komisjoni abiga sõlmida Islandi, Liechtensteini, Norra ja Šveitsiga kahepoolsed lepingud, mis käsitlevad käesoleva otsuse kohaldamisalasse kuuluvate isikute ümberpaigutamist. Sellised lepingud peaksid samuti kajastama käesoleva otsuse kõige olulisemaid elemente, eelkõige neid, mis on seotud ümberpaigutamismenetlusega ning taotlejate õiguste ja kohustustega, samuti määrusega (EL) nr 604/2013 seotud elemente.

| (43) | Ümberpaigutamiskava kaudu Itaaliale ja Kreekale antavale eritoetusele peaksid lisanduma täiendavad meetmed, mida kohaldatakse alates kolmandate riikide kodanike saabumisest Itaalia ja Kreeka territooriumile kuni kõigi kohaldatavate menetluste lõpuleviimiseni ning mida koordineerivad EASO ja teised asjaomased asutused, näiteks Frontex, kes koordineerib vastavalt direktiivile 2008/115/EÜ nende kolmandate riikide kodanike tagasisaatmist, kellel ei ole õigust nende riikide territooriumil viibida. |
| --- | --- |

(43)

Ümberpaigutamiskava kaudu Itaaliale ja Kreekale antavale eritoetusele peaksid lisanduma täiendavad meetmed, mida kohaldatakse alates kolmandate riikide kodanike saabumisest Itaalia ja Kreeka territooriumile kuni kõigi kohaldatavate menetluste lõpuleviimiseni ning mida koordineerivad EASO ja teised asjaomased asutused, näiteks Frontex, kes koordineerib vastavalt direktiivile 2008/115/EÜ nende kolmandate riikide kodanike tagasisaatmist, kellel ei ole õigust nende riikide territooriumil viibida.

| (44) | Kuna liikmesriigid ei suuda käesoleva otsuse eesmärke piisavalt saavutada, küll aga saab neid meetmete ulatuse ja toime tõttu paremini saavutatavad liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev otsus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(44)

Kuna liikmesriigid ei suuda käesoleva otsuse eesmärke piisavalt saavutada, küll aga saab neid meetmete ulatuse ja toime tõttu paremini saavutatavad liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev otsus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (45) | Käesolevas otsuses austatakse põhiõigusi ja järgitakse Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid. |
| --- | --- |

(45)

Käesolevas otsuses austatakse põhiõigusi ja järgitakse Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid.

| (46) | ELi lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud protokolli nr 21 (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes) artiklite 1 ja 2 kohaselt, ilma et see piiraks nimetatud protokolli artikli 4 kohaldamist, ei osale Ühendkuningriik käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. |
| --- | --- |

(46)

ELi lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud protokolli nr 21 (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes) artiklite 1 ja 2 kohaselt, ilma et see piiraks nimetatud protokolli artikli 4 kohaldamist, ei osale Ühendkuningriik käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

| (47) | ELi lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud protokolli nr 21 (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes) artiklite 1 ja 2 kohaselt, ilma et see piiraks nimetatud protokolli artikli 4 kohaldamist, ei osale Iirimaa käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. |
| --- | --- |

(47)

ELi lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud protokolli nr 21 (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes) artiklite 1 ja 2 kohaselt, ilma et see piiraks nimetatud protokolli artikli 4 kohaldamist, ei osale Iirimaa käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

| (48) | Juhul kui komisjon pärast protokolli nr 21 artikli 4 kohase teate saamist nimetatud protokolliga hõlmatud liikmesriigilt kinnitab vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 331 lõikele 1 asjaomase liikmesriigi osalemist käesoleva otsuse kohaldamises, peaks nõukogu kindlaks määrama sellesse liikmesriiki ümber paigutatavate taotlejate arvu. Nõukogu peaks ühtlasi kohandama vastavalt teistele liikmesriikidele määratud arvusid, neid proportsionaalselt vähendades. |
| --- | --- |

(48)

Juhul kui komisjon pärast protokolli nr 21 artikli 4 kohase teate saamist nimetatud protokolliga hõlmatud liikmesriigilt kinnitab vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 331 lõikele 1 asjaomase liikmesriigi osalemist käesoleva otsuse kohaldamises, peaks nõukogu kindlaks määrama sellesse liikmesriiki ümber paigutatavate taotlejate arvu. Nõukogu peaks ühtlasi kohandama vastavalt teistele liikmesriikidele määratud arvusid, neid proportsionaalselt vähendades.

| (49) | ELi lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. |
| --- | --- |

(49)

ELi lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

| (50) | Pidades silmas olukorra pakilisust, peaks käesolev otsus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, |
| --- | --- |

(50)

Pidades silmas olukorra pakilisust, peaks käesolev otsus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisese

1.   Käesoleva otsusega kehtestatakse rahvusvahelise kaitse valdkonnas ajutised meetmed Itaalia ja Kreeka toetuseks, et aidata neil paremini toime tulla hädaolukorraga, mille on põhjustanud kolmandate riikide kodanike ootamatu sissevool nendesse liikmesriikidesse.

2.   Komisjon jälgib pidevalt olukorda seoses kolmandate riikide kodanike ootamatu sissevooluga liikmesriikidesse.

Komisjon esitab asjakohasel juhul ettepanekud käesoleva otsuse muutmiseks, et võtta arvesse olukorra muutumist kohapeal ja selle mõju ümberpaigutamise mehhanismile, samuti muutuvat survet liikmesriikidele, eelkõige kõige suurema surve all olevatele liikmesriikidele.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas otsuses kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)   „rahvusvahelise kaitse taotlus”– Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/95/EL (12) artikli 2 punktis h määratletud rahvusvahelise kaitse taotlus;

b)   „taotleja”– kolmanda riigi kodanik või kodakondsuseta isik, kes on esitanud rahvusvahelise kaitse taotluse, mille suhtes ei ole lõplikku otsust veel tehtud;

c)   „rahvusvaheline kaitse”– direktiivi 2011/95/EL artikli 2 punktides e ja g määratletud pagulasseisund ja täiendava kaitse seisund;

d)   „pereliikmed”– määruse (EL) nr 604/2013 artikli 2 punktis g määratletud pereliikmed;

e)   „ümberpaigutamine”– taotleja üleviimine selle liikmesriigi territooriumilt, mis määruse (EL) nr 604/2013 III peatükis sätestatud kriteeriumide kohaselt on vastutav tema rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest, ümberpaigutamise sihtliikmesriigi territooriumile;

f)   „ümberpaigutamise sihtliikmesriik”– liikmesriik, kes muutub määruse (EL) nr 604/2013 alusel vastutavaks rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest pärast taotleja ümberpaigutamist selle liikmesriigi territooriumile.

Artikkel 3

Kohaldamisala

1.   Käesoleva otsuse kohaselt paigutatakse ümber üksnes taotleja, kes on esitanud oma rahvusvahelise kaitse taotluse Itaalias või Kreekas, ja kelle puhul need riigid oleksid muidu olnud vastutavad liikmesriigid vastavalt määruse (EL) nr 604/2013 III peatükis sätestatud kriteeriumidele, mille järgi määratakse kindlaks vastutav liikmesriik.

2.   Käesoleva otsuse kohaselt paigutatakse ümber üksnes taotleja, kellel on kodakondsus, mille puhul uusimate kättesaadavate üleliiduliste keskmiste Eurostati kvartaliandmete kohaselt on rahvusvahelise kaitse andmise otsuste osakaal kõikidest Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/32/EL (13) III peatükis osutatud rahvusvahelise kaitse taotluste suhtes esimeses astmes tehtud otsustest 75 % või üle selle. Kodakondsuseta isikute puhul võetakse arvesse riiki, kus oli tema varasem alaline elukoht. Ajakohastatud kvartaliandmeid võetakse arvesse üksnes nende taotlejate puhul, keda ei ole veel määratletud taotlejatena, keda võidakse ümber paigutada vastavalt käesoleva otsuse artikli 5 lõikele 3.

Artikkel 4

120 000 taotleja ümberpaigutamine liikmesriikidesse

1.   120 000 taotlejat paigutatakse teistesse liikmesriikidesse ümber järgmiselt:

| a) | Itaaliast paigutatakse teiste liikmesriikide territooriumile ümber 15 600 taotlejat vastavalt I lisas esitatud tabelile; |
| --- | --- |

a)

Itaaliast paigutatakse teiste liikmesriikide territooriumile ümber 15 600 taotlejat vastavalt I lisas esitatud tabelile;

| b) | Kreekast paigutatakse teiste liikmesriikide territooriumile ümber 50 400 taotlejat vastavalt II lisas esitatud tabelile; |
| --- | --- |

b)

Kreekast paigutatakse teiste liikmesriikide territooriumile ümber 50 400 taotlejat vastavalt II lisas esitatud tabelile;

| c) | 54 000 taotlejat paigutatakse teiste liikmesriikide territooriumile ümber proportsionaalselt I ja II lisas sätestatud arvudega, kas kooskõlas käesoleva artikli lõikega 2 või käesoleva otsuse muutmise teel, nagu on osutatud artikli 1 lõikes 2 ja käesoleva artikli lõikes 3. |
| --- | --- |

c)

54 000 taotlejat paigutatakse teiste liikmesriikide territooriumile ümber proportsionaalselt I ja II lisas sätestatud arvudega, kas kooskõlas käesoleva artikli lõikega 2 või käesoleva otsuse muutmise teel, nagu on osutatud artikli 1 lõikes 2 ja käesoleva artikli lõikes 3.

2.   Alates 26. septembrist 2016 paigutatakse lõike 1 punktis c osutatud 54 000 taotlejat Itaaliast ja Kreekast, proportsioonis lõike 1 punktidest a ja b tulenevaga, ümber teiste liikmesriikide territooriumile proportsionaalselt I ja II lisas sätestatud arvudega. Komisjon esitab nõukogule ettepaneku igale liikmesriigile vastavalt määratud arvude kohta.

3.   Kui komisjon leiab hiljemalt 26. septembrist 2016, et ümberpaigutamise mehhanismi kohandamine on põhjendatud olukorra muutumisega kohapeal või et liikmesriik on sattunud hädaolukorda, mille on põhjustanud kolmandate riikide kodanike ootamatu sissevool rändevoogude kiire muutuse tõttu, ning võttes arvesse tõenäoliselt abisaavate liikmesriikide arvamust, võib ta esitada nõukogule ettepanekud, nagu on osutatud artikli 1 lõikes 2.

Samamoodi võib liikmesriik, esitades nõuetekohaselt põhjendatud põhjused, teatada komisjonile ja nõukogule, et ta on sattunud sarnasesse hädaolukorda. Komisjon hindab esitatud põhjusi ja esitab nõukogule asjakohased ettepanekud, nagu on osutatud artikli 1 lõikes 2.

4.   Juhul kui komisjon pärast protokolli nr 21 artikli 4 kohase teate saamist nimetatud protokolliga hõlmatud liikmesriigilt kinnitab vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 331 lõikele 1 asjaomase liikmesriigi osalemist käesoleva otsuse kohaldamises, määrab nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal kindlaks sellesse liikmesriiki ümber paigutatavate taotlejate arvu. Nõukogu kohandab sama rakendusotsusega ühtlasi vastavalt teistele liikmesriikidele määratud arvusid, neid proportsionaalselt vähendades.

5.   Liikmesriik võib erandlikel asjaoludel teatada 26. detsembriks 2015 nõukogule ja komisjonile, et tal ei ole ajutiselt võimalik osaleda ümberpaigutamise protsessis kuni 30 % talle käesoleva otsusega määratud taotleja osas, esitades selleks nõuetekohaselt põhjendatud põhjused, mis on kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 2 sätestatud liidu põhiväärtustega.

Komisjon hindab esitatud põhjusi ja esitab nõukogule ettepanekud seoses kuni 30 % asjaomasele liikmesriigile lõike 1 kohaselt määratud taotleja ümberpaigutamise peatamisega kuni kuueks kuuks. Kui see on põhjendatud, võib komisjon teha ettepaneku pikendada ülejäänud määratud taotlejate ümberpaigutamist kuni kaheteistkümneks kuuks pärast artikli 13 lõikes 2 osutatud kuupäeva.

6.   Nõukogu teeb lõikes 5 osutatud ettepaneku kohta otsuse ühe kuu jooksul.

7.   Käesoleva artikli lõigete 2, 4 ja 6 ning artikli 11 lõike 2 kohaldamiseks võtab nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal vastu rakendusotsuse.

Artikkel 5

Ümberpaigutamismenetlus

1.   Käesoleva otsuse rakendamiseks vajaliku halduskoostöö eesmärgil määrab iga liikmesriik riikliku kontaktpunkti, mille aadressi ta edastab teistele liikmesriikidele ja EASO-le. Liikmesriigid võtavad EASOga ja muude asjaomaste asutustega kooskõlastatult kõik asjakohased meetmed, et seada sisse otsene koostöö ja teabevahetus pädevate ametiasutuste vahel, sealhulgas seoses lõikes 7 osutatud alusega.

2.   Liikmesriigid avaldavad korrapäraselt ja vähemalt iga kolme kuu tagant nende taotlejate arvu, keda saab kiiresti nende territooriumile ümber paigutada, ja mis tahes muu asjakohase teabe.

3.   Nimetatud teabele tuginedes teevad Itaalia ja Kreeka EASO ning asjakohasel juhul lõikes 8 osutatud liikmesriikide kontaktametnike abiga kindlaks üksiktaotlejad, keda saaks ümber paigutada teistesse liikmesriikidesse, ning esitavad võimalikult kiiresti kogu asjakohase teabe nende liikmesriikide kontaktpunktidele. Seejuures peetakse esmatähtsaks haavatavaid taotlejaid direktiivi 2013/33/EL artiklite 21 ja 22 tähenduses.

4.   Pärast ümberpaigutamise sihtliikmesriigilt heakskiidu saamist teevad Itaalia ja Kreeka niipea kui võimalik otsuse paigutada iga kindlaks tehtud taotleja ümber konkreetsesse sihtliikmesriiki, tehes seda EASOga konsulteerides, ja teatavad sellest taotlejale vastavalt artikli 6 lõikele 4. Ümberpaigutamise sihtliikmesriik võib otsustada mitte heaks kiita taotleja ümberpaigutamist üksnes juhul, kui selleks on käesoleva artikli lõike 7 kohaselt piisavalt alust.

5.   Taotlejaid, kellelt tuleb määruse (EL) nr 603/2013 artiklis 9 sätestatud kohustuste kohaselt võtta sõrmejäljed, võib esitada ümberpaigutamiseks ainult juhul, kui neilt on võetud sõrmejäljed ja need on nimetatud määruse kohaselt edastatud Eurodaci kesksüsteemi.

6.   Taotleja üleviimine ümberpaigutamise sihtliikmesriigi territooriumile toimub võimalikult kiiresti pärast käesoleva otsuse artikli 6 lõikes 4 osutatud ümberpaigutamisotsuse asjaomasele isikule teatavaks tegemise kuupäeva. Itaalia ja Kreeka edastavad ümberpaigutamise sihtliikmesriigile üleandmise kuupäeva ja kellaaja, samuti kogu muu asjakohase teabe.

7.   Liikmesriikidel on õigus keelduda taotleja ümberpaigutamisest üksnes juhul, kui on piisavalt alust arvata, et ta kujutab endast ohtu nende julgeolekule või avalikule korrale või kui on olemas mõjuvad põhjused direktiivi 2011/95/EL artiklites 12 ja 17 sätestatud välistavate asjaolude kohaldamiseks.

8.   Kõikide käesolevas artiklis kirjeldatud ümberpaigutamismenetluse aspektide rakendamiseks võivad liikmesriigid otsustada pärast kogu asjakohase teabe vahetamist saata Itaaliasse ja Kreekasse kontaktametnikud.

9.   Liidu acquis'ga kooskõlas täidavad liikmesriigid täiel määral oma kohustusi. Seepärast tagavad Itaalia ja Kreeka ümberpaigutamismenetluse jaoks isikute tuvastamise, registreerimise ja sõrmejälgede võtmise. Protsessi tõhususe ja juhitavuse tagamiseks korraldatakse nõuetekohaselt vastuvõturajatised ja -meetmed, nii et inimesi saaks kooskõlas liidu õigusega ajutiselt majutada, kuni tehakse kiiresti otsus nende olukorra kohta. Ümberpaigutamismenetlusest hoiduvaid taotlejaid ei paigutata ümber.

10.   Käesolevas artiklis sätestatud ümberpaigutamismenetlus viiakse läbi nii kiiresti kui võimalik ja hiljemalt kahe kuu jooksul pärast seda, kui ümberpaigutamise sihtliikmesriik on avaldanud lõikes 2 osutatud teabe, välja arvatud juhul, kui lõikes 4 osutatud ümberpaigutamise sihtliikmesriik annab heakskiidu vähem kui kaks nädalat enne kõnealuse kahe kuu möödumist. Sellisel juhul võidakse ümberpaigutamismenetluse lõpuleviimise tähtaega pikendada maksimaalselt kahe nädala võrra. Lisaks võib kõnealust tähtaega pikendada asjakohasel juhul veel nelja nädala võrra, kui Itaalia ja Kreeka toovad põhjenduseks objektiivsed praktilised takistused, mis ei võimalda üleviimist.

Kui ümberpaigutamismenetlust ei ole selle tähtaja jooksul lõpule viidud, välja arvatud juhul, kui Itaalia ja Kreeka lepivad ümberpaigutamise sihtliikmesriigiga kokku kõnealuse tähtaja pikendamises, vastutavad Itaalia ja Kreeka endiselt rahvusvahelise kaitse taotluste läbivaatamise eest kooskõlas määrusega (EL) nr 604/2013.

11.   Pärast taotleja ümberpaigutamist võtab ümberpaigutamise sihtliikmesriik taotlejalt sõrmejäljed ja edastab need Eurodaci kesksüsteemi kooskõlas määruse (EL) nr 603/2013 artikliga 9 ning ajakohastab andmekogumeid kooskõlas nimetatud määruse artikliga 10 ja, kui see on asjakohane, artikliga 18.

Artikkel 6

Käesoleva otsusega hõlmatud rahvusvahelise kaitse taotlejate õigused ja kohustused

1.   Käesoleva otsuse rakendamisel on liikmesriikide esmaseks kohuseks lähtuda lapse huvidest.

2.   Liikmesriigid tagavad, et pereliikmed, kes kuuluvad käesoleva otsuse reguleerimisalasse, paigutatakse ümber sama liikmesriigi territooriumile.

3.   Enne, kui tehakse otsus taotleja ümber paigutada, teavitavad Itaalia ja Kreeka taotlejat keeles, millest taotleja aru saab või millest ta peaks kõigi eelduste kohaselt aru saama, käesolevas otsuses sätestatud ümberpaigutamismenetlusest.

4.   Kui taotleja ümberpaigutamise otsus on vastu võetud, teatavad Itaalia ja Kreeka asjaomasele isikule kirjalikult otsusest paigutada ta ümber, kuid teevad seda enne tegelikku ümberpaigutamist. Selles otsuses nimetatakse ümberpaigutamise sihtliikmesriik.

5.   Rahvusvahelise kaitse taotlejalt või saajalt, kes siseneb mõne teise liikmesriigi territooriumile, mis ei ole ümberpaigutamise sihtliikmesriik, ilma et ta täidaks selles teises liikmesriigis viibimise tingimusi, nõutakse viivitamata tagasipöördumist. Ümberpaigutamise sihtliikmesriik peab selle isiku tagasi võtma.

Artikkel 7

Operatiivtugi Itaaliale ja Kreekale

1.   Selleks et aidata Itaalial ja Kreekal paremini toime tulla erakordse survega, mille on nende varjupaiga- ja rändesüsteemidele tekitanud praegu nende välispiiridel valitsev suurenenud rändesurve, suurendavad liikmesriigid oma operatiivtuge koostöös Itaalia ja Kreekaga rahvusvahelise kaitse valdkonnas asjaomase tegevuse kaudu, mida koordineerivad EASO, Frontex ja muud asjaomased asutused, eelkõige saates asjakohasel juhul riiklikke eksperte järgmiste tugitegevuste läbiviimiseks:

| a) | Itaaliasse ja Kreekasse saabuvate kolmandate riikide kodanike kontroll, sealhulgas nende isikute tuvastamine, sõrmejälgede võtmine ja registreerimine ning asjakohasel juhul nende rahvusvahelise kaitse taotluste registreerimine ja Itaalia või Kreeka taotlusel nende esmane menetlemine; |
| --- | --- |

a)

Itaaliasse ja Kreekasse saabuvate kolmandate riikide kodanike kontroll, sealhulgas nende isikute tuvastamine, sõrmejälgede võtmine ja registreerimine ning asjakohasel juhul nende rahvusvahelise kaitse taotluste registreerimine ja Itaalia või Kreeka taotlusel nende esmane menetlemine;

| b) | taotlejatele või võimalikele taotlejatele, kes võidakse käesoleva otsuse alusel ümber paigutada, teabe ja vajaliku eriabi andmine; |
| --- | --- |

b)

taotlejatele või võimalikele taotlejatele, kes võidakse käesoleva otsuse alusel ümber paigutada, teabe ja vajaliku eriabi andmine;

| c) | nende kolmandate riikide kodanike tagasisaatmisoperatsioonide ettevalmistamine ja korraldamine, kes ei ole taotlenud rahvusvahelist kaitset või kelle riigi territooriumil viibimise õigus on aegunud. |
| --- | --- |

c)

nende kolmandate riikide kodanike tagasisaatmisoperatsioonide ettevalmistamine ja korraldamine, kes ei ole taotlenud rahvusvahelist kaitset või kelle riigi territooriumil viibimise õigus on aegunud.

2.   Lisaks lõike 1 alusel antavale toetusele ja selleks, et hõlbustada kõikide ümberpaigutamismenetluse etappide rakendamist, annavad liikmesriigid Itaaliale ja Kreekale vajaduse korral eritoetust asjaomase tegevuse kaudu, mida koordineerivad EASO, Frontex ja muud asjaomased asutused.

Artikkel 8

Täiendavad meetmed, mida Itaalia ja Kreeka peavad võtma

1.   Itaalia ja Kreeka esitavad 26. oktoobriks 2015, pidades silmas otsusega (EL) 2015/1523 kehtestatud kohustusi, nõukogule ja komisjonile ajakohastatud tegevuskava, võttes arvesse vajadust tagada käesoleva otsuse nõuetekohane rakendamine.

2.   Kui käesolevat otsust peaks kooskõlas artikli 1 lõikega 2 ja artikli 4 lõikega 3 muudetama teise liikmesriigi kasuks, peaks see liikmesriik esitama asjaomase muutva otsuse jõustumiskuupäeval nõukogule ja komisjonile tegevuskava, mis peaks sisaldama piisavaid meetmeid varjupaiga, esmase vastuvõtu ja tagasisaatmise valdkonnas nende valdkondade süsteemide suutlikkuse, kvaliteedi ja tõhususe suurendamiseks ning meetmeid käesoleva otsuse nõuetekohase rakendamise tagamiseks. Nimetatud liikmesriik selle tegevuskava täielikult rakendama.

3.   Kui Itaalia või Kreeka ei täida lõikes 1 või 2 osutatud kohustust, võib komisjon pärast seda, kui ta on andnud asjaomasele riigile võimaluse oma seisukoha esitamiseks, teha otsuse peatada käesoleva otsuse kohaldamine kõnealuse liikmesriigi suhtes kuni kolmeks kuuks. Komisjon võib otsustada sellist peatamist ühel korral veel kuni kolme kuu võrra pikendada. Selline peatamine ei mõjuta nende taotlejate ümberpaigutamist, kes ootavad üleviimist pärast ümberpaigutamise sihtliikmesriigi artikli 5 lõike 4 kohast heakskiitu.

Artikkel 9

Tulevikus tekkivad hädaolukorrad

Kui liikmesriigis tekib hädaolukord, mille on põhjustanud kolmandate riikide kodanike ootamatu sissevool, võib nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal ja pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiga võtta vastu ajutisi meetmeid asjaomase liikmesriigi toetamiseks vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 78 lõikele 3. Selliste meetmete hulka võib asjakohasel juhul kuuluda kõnealuse liikmesriigi ümberpaigutamises osalemise peatamine, nagu on ette nähtud käesolevas otsuses, ning võimalikud kompensatsioonimeetmed Itaaliale ja Kreekale.

Artikkel 10

Rahaline toetus

1.   Iga käesoleva otsuse kohaselt ümber paigutatud isiku eest:

| a) | saab ümberpaigutamise sihtliikmesriik ühekordselt 6 000 eurot; |
| --- | --- |

a)

saab ümberpaigutamise sihtliikmesriik ühekordselt 6 000 eurot;

| b) | saavad Itaalia ja Kreeka ühekordselt vähemalt 500 eurot. |
| --- | --- |

b)

saavad Itaalia ja Kreeka ühekordselt vähemalt 500 eurot.

2.   Seda rahalist toetust rakendatakse määruse (EL) nr 516/2014 artiklis 18 sätestatud korra kohaselt. Erandina kõnealuses määruses ettenähtud eelmaksete rahastamise korrast tehakse liikmesriikidele 2016. aastal eelmakse summas, mis moodustab 50 % neile käesoleva otsuse kohaselt määratud kogueraldisest.

Artikkel 11

Koostöö assotsieerunud riikidega

1.   Komisjoni abiga võib vastavalt Itaalia ning Islandi, Liechtensteini, Norra ja Šveitsi vahel ning Kreeka ning Islandi, Liechtensteini, Norra ja Šveitsi vahel sõlmida kahepoolseid lepinguid, mis käsitlevad taotlejate ümberpaigutamist Itaalia ja Kreeka territooriumilt viimati nimetatud riikide territooriumile. Kõnealustes lepingutes võetakse nõuetekohaselt arvesse käesoleva otsuse põhielemente, eelkõige neid, mis puudutavad ümberpaigutamismenetlust ning taotlejate õigusi ja kohustusi.

2.   Juhul kui selliseid kahepoolseid lepinguid sõlmitakse, teatavad Itaalia või Kreeka nõukogule ja komisjonile nende taotlejate arvu, kes paigutatakse ümber assotsieerunud riikidesse. Nõukogu kohandab komisjoni ettepaneku põhjal vastavalt teistele liikmesriikidele määratud arvusid, neid proportsionaalselt vähendades.

Artikkel 12

Aruanded

Liikmesriikide ja asjaomaste asutuste esitatud teabe alusel annab komisjon iga kuue kuu järel nõukogule aru käesoleva otsuse rakendamise kohta.

Itaalialt ja Kreekalt saadud teabe alusel annab komisjon nõukogule iga kuue kuu järel aru ka artiklis 8 osutatud tegevuskavade rakendamise kohta.

Artikkel 13

Jõustumine

1.   Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

2.   Seda kohaldatakse kuni 26. septembrini 2017.

3.   Seda kohaldatakse isikute suhtes, kes saabuvad Itaalia või Kreeka territooriumile alates 25. septembrist 2015 kuni 26. septembrini 2017, samuti taotlejate suhtes, kes on saabunud nende liikmesriikide territooriumidele alates 24. märtsist 2015.

Brüssel, 22. september 2015

Nõukogu nimel

eesistuja

J. ASSELBORN

---

(1)  17. septembri 2015. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  Nõukogu 14. septembri 2015. aasta otsus (EL) 2015/1523, millega kehtestatakse rahvusvahelise kaitse valdkonnas ajutised meetmed Itaalia ja Kreeka toetamiseks (ELT L 239, 15.9.2015, lk 146).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määrus (EL) nr 604/2013, millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest (ELT L 180, 29.6.2013, lk 31).

3

(4)  Komisjoni 2. septembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1560/2003, millega kehtestatakse üksikasjalikud rakenduseeskirjad määrusele (EÜ) nr 343/2003, millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest (ELT L 222, 5.9.2003, lk 3).

4

(5)  Komisjoni 30. jaanuari 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 118/2014, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1560/2003, millega kehtestatakse üksikasjalikud rakenduseeskirjad määrusele (EÜ) nr 343/2003, millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest (ELT L 39, 8.2.2014, lk 1).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrus (EL) nr 516/2014, millega luuakse Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond, muudetakse nõukogu otsust 2008/381/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsused nr 573/2007/EÜ ja nr 575/2007/EÜ ja nõukogu otsus 2007/435/EÜ (ELT L 150, 20.5.2014, lk 168).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiiv 2013/33/EL, millega sätestatakse rahvusvahelise kaitse taotlejate vastuvõtu nõuded (ELT L 180, 29.6.2013, lk 96).

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiiv 2013/32/EL rahvusvahelise kaitse seisundi andmise ja äravõtmise menetluse ühiste nõuete kohta (ELT L 180, 29.6.2013, lk 60).

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiiv 2013/33/EL, millega sätestatakse rahvusvahelise kaitse taotlejate vastuvõtu nõuded (uuesti sõnastatud) (ELT L 180, 29.6.2013, lk 96).

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määrus (EL) nr 603/2013, millega luuakse sõrmejälgede võrdlemise Eurodac-süsteem määruse (EL) nr 604/2013 (millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest) tõhusaks kohaldamiseks ning mis käsitleb liikmesriikide õiguskaitseasutuste ja Europoli taotlusi sõrmejälgede andmete võrdlemiseks Eurodac-süsteemi andmetega õiguskaitse eesmärgil ning millega muudetakse määrust (EL) nr 1077/2011, millega asutatakse Euroopa amet vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimiseks (ELT L 180, 29.6.2013, lk 1).

10

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta direktiiv 2008/115/EÜ ühiste nõuete ja korra kohta liikmesriikides ebaseaduslikult viibivate kolmandate riikide kodanike tagasisaatmisel (ELT L 348, 24.12.2008, lk 98).

11

(12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2011. aasta direktiiv 2011/95/EL, mis käsitleb nõudeid, millele kolmandate riikide kodanikud ja kodakondsuseta isikud peavad vastama, et kvalifitseeruda rahvusvahelise kaitse saajaks, ning nõudeid pagulaste või täiendava kaitse saamise kriteeriumidele vastavate isikute ühetaolisele seisundile ja antava kaitse sisule (ELT L 337, 20.12.2011, lk 9).

12

(13)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiiv 2013/32/EL rahvusvahelise kaitse seisundi andmise ja äravõtmise menetluse ühiste nõuete kohta (ELT L 180, 29.6.2013, lk 60).

13

---

I LISA

Ümberpaigutamine Itaaliast

| | Ümberpaigutamine liikmesriigiti (15 600 ümber paigutatavat taotlejat) |
| --- | --- |
| Austria | 462 |
| Belgia | 579 |
| Bulgaaria | 201 |
| Horvaatia | 134 |
| Küpros | 35 |
| Tšehhi Vabariik | 376 |
| Eesti | 47 |
| Soome | 304 |
| Prantsusmaa | 3 064 |
| Saksamaa | 4 027 |
| Ungari | 306 |
| Läti | 66 |
| Leedu | 98 |
| Luksemburg | 56 |
| Malta | 17 |
| Madalmaad | 922 |
| Poola | 1 201 |
| Portugal | 388 |
| Rumeenia | 585 |
| Slovakkia | 190 |
| Sloveenia | 80 |
| Hispaania | 1 896 |
| Rootsi | 567 |

Ümberpaigutamine liikmesriigiti (15 600 ümber paigutatavat taotlejat)

Austria

462

Belgia

579

Bulgaaria

201

Horvaatia

134

Küpros

35

Tšehhi Vabariik

376

Eesti

47

Soome

304

Prantsusmaa

3 064

Saksamaa

4 027

Ungari

306

Läti

66

Leedu

98

Luksemburg

56

Malta

17

Madalmaad

922

Poola

1 201

Portugal

388

Rumeenia

585

Slovakkia

190

Sloveenia

80

Hispaania

1 896

Rootsi

567

---

II LISA

Ümberpaigutamine Kreekast

| | Ümberpaigutamine liikmesriigiti (50 400 ümber paigutatavat taotlejat) |
| --- | --- |
| Austria | 1 491 |
| Belgia | 1 869 |
| Bulgaaria | 651 |
| Horvaatia | 434 |
| Küpros | 112 |
| Tšehhi Vabariik | 1 215 |
| Eesti | 152 |
| Soome | 982 |
| Prantsusmaa | 9 898 |
| Saksamaa | 13 009 |
| Ungari | 988 |
| Läti | 215 |
| Leedu | 318 |
| Luksemburg | 181 |
| Malta | 54 |
| Madalmaad | 2 978 |
| Poola | 3 881 |
| Portugal | 1 254 |
| Rumeenia | 1 890 |
| Slovakkia | 612 |
| Sloveenia | 257 |
| Hispaania | 6 127 |
| Rootsi | 1 830 |

Ümberpaigutamine liikmesriigiti (50 400 ümber paigutatavat taotlejat)

Austria

1 491

Belgia

1 869

Bulgaaria

651

Horvaatia

434

Küpros

112

Tšehhi Vabariik

1 215

Eesti

152

Soome

982

Prantsusmaa

9 898

Saksamaa

13 009

Ungari

988

Läti

215

Leedu

318

Luksemburg

181

Malta

54

Madalmaad

2 978

Poola

3 881

Portugal

1 254

Rumeenia

1 890

Slovakkia

612

Sloveenia

257

Hispaania

6 127

Rootsi

1 830

---

| 24.9.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 248/95 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 248/95

---

KOMISJONI DELEGEERITUD OTSUS (EL) 2015/1602,

5. juuni 2015,

milles käsitletakse Šveitsis kindlustus- ja edasikindlustusandjate suhtes kehtiva solventsusrežiimi ja usaldatavusnõuete täitmise korra samaväärsust Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/138/EÜ artikli 172 lõike 2, artikli 227 lõike 4 ja artikli 260 lõike 3 alusel

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta direktiivi 2009/138/EÜ kindlustus- ja edasikindlustustegevuse alustamise ja jätkamise kohta (Solventsus II), (1) eriti selle artikli 172 lõiget 2, artikli 227 lõiget 4 ja artikli 260 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiiviga 2009/138/EÜ kehtestatakse liidu kindlustus- ja edasikindlustusandjate suhtes riskipõhine usaldatavusnõuete täitmise kord. Direktiivi 2009/138/EÜ hakatakse liidu kindlustus- ja edasikindlustusandjate suhtes täielikult kohaldama 1. jaanuaril 2016. |
| --- | --- |

(1)

Direktiiviga 2009/138/EÜ kehtestatakse liidu kindlustus- ja edasikindlustusandjate suhtes riskipõhine usaldatavusnõuete täitmise kord. Direktiivi 2009/138/EÜ hakatakse liidu kindlustus- ja edasikindlustusandjate suhtes täielikult kohaldama 1. jaanuaril 2016.

| (2) | Kuigi Solventsus II direktiivi hakatakse täielikult kohaldama 1. jaanuaril 2016, võib komisjon võtta käesoleva delegeeritud otsuse vastu juba praegu, nagu osutatud Solventsus II direktiivi artiklis 311. |
| --- | --- |

(2)

Kuigi Solventsus II direktiivi hakatakse täielikult kohaldama 1. jaanuaril 2016, võib komisjon võtta käesoleva delegeeritud otsuse vastu juba praegu, nagu osutatud Solventsus II direktiivi artiklis 311.

| (3) | Direktiivi 2009/138/EÜ artiklis 172 käsitletakse kolmanda riigi sellise solventsusrežiimi samaväärsust, mis kehtib niisuguste ettevõtjate edasikindlustustegevuse suhtes, kelle peakontor asub kõnealuses kolmandas riigis. Kui samaväärsus määratakse kindlaks, võib selliste edasikindlustusandjatega sõlmitud edasikindlustuslepinguid, kelle peakontor asub kõnealuses kolmandas riigis, käsitada samal viisil kui selliste edasikindlustusandjatega sõlmitud edasikindlustuslepinguid, kellele on antud tegevusluba kõnealuse direktiivi kohaselt. |
| --- | --- |

(3)

Direktiivi 2009/138/EÜ artiklis 172 käsitletakse kolmanda riigi sellise solventsusrežiimi samaväärsust, mis kehtib niisuguste ettevõtjate edasikindlustustegevuse suhtes, kelle peakontor asub kõnealuses kolmandas riigis. Kui samaväärsus määratakse kindlaks, võib selliste edasikindlustusandjatega sõlmitud edasikindlustuslepinguid, kelle peakontor asub kõnealuses kolmandas riigis, käsitada samal viisil kui selliste edasikindlustusandjatega sõlmitud edasikindlustuslepinguid, kellele on antud tegevusluba kõnealuse direktiivi kohaselt.

| (4) | Direktiivi 2009/138/EÜ artiklis 227 käsitletakse samaväärsust selliste kolmandate riikide kindlustusandjate puhul, kes kuuluvad liidus asuva peakontoriga kindlustusgruppidesse. Kui samaväärsus määratakse kindlaks, võimaldab see sellistel kindlustusgruppidel – eeldusel et kindlustusgrupi aruannetes kasutatakse konsolideerimismeetodina mahaarvamise ja agregeerimise meetodit – võtta kindlustusgrupi solventsusnõude ja nõuetekohaste omavahendite arvutamisel arvesse kapitalinõudeid ja olemasolevat kapitali (omavahendid), mis on arvutatud ELi-välise jurisdiktsiooni õigusnormide ja mitte direktiivi 2009/138/EÜ alusel. |
| --- | --- |

(4)

Direktiivi 2009/138/EÜ artiklis 227 käsitletakse samaväärsust selliste kolmandate riikide kindlustusandjate puhul, kes kuuluvad liidus asuva peakontoriga kindlustusgruppidesse. Kui samaväärsus määratakse kindlaks, võimaldab see sellistel kindlustusgruppidel – eeldusel et kindlustusgrupi aruannetes kasutatakse konsolideerimismeetodina mahaarvamise ja agregeerimise meetodit – võtta kindlustusgrupi solventsusnõude ja nõuetekohaste omavahendite arvutamisel arvesse kapitalinõudeid ja olemasolevat kapitali (omavahendid), mis on arvutatud ELi-välise jurisdiktsiooni õigusnormide ja mitte direktiivi 2009/138/EÜ alusel.

| (5) | Direktiivi 2009/138/EÜ artiklis 260 käsitletakse selliste kindlustus- ja edasikindlustusandjate samaväärsust, kelle emaettevõtja peakontor asub väljaspool liitu. Kooskõlas direktiivi 2009/138/EÜ artikli 261 lõikega 1 toetuvad liikmesriigid kindlaks määratud samaväärsuse korral samaväärsele kindlustusgruppide järelevalvele, mida teevad kolmanda riigi kindlustusgruppide järelevalveasutused. |
| --- | --- |

(5)

Direktiivi 2009/138/EÜ artiklis 260 käsitletakse selliste kindlustus- ja edasikindlustusandjate samaväärsust, kelle emaettevõtja peakontor asub väljaspool liitu. Kooskõlas direktiivi 2009/138/EÜ artikli 261 lõikega 1 toetuvad liikmesriigid kindlaks määratud samaväärsuse korral samaväärsele kindlustusgruppide järelevalvele, mida teevad kolmanda riigi kindlustusgruppide järelevalveasutused.

| (6) | Kolmanda riigi õiguskorda tuleb lugeda täielikult samaväärseks direktiivi 2009/138/EÜ kohase korraga, kui see vastab nõuetele, mis pakuvad kindlustusvõtjatele ja soodustatud isikutele võrreldaval tasemel kaitset. Artikli 172 lõike 2, artikli 227 lõike 4 ja artikli 260 lõike 3 alusel määratav täielik samaväärsus määratakse kindlaks määramata ajavahemikuks kuni tühistamiseni. |
| --- | --- |

(6)

Kolmanda riigi õiguskorda tuleb lugeda täielikult samaväärseks direktiivi 2009/138/EÜ kohase korraga, kui see vastab nõuetele, mis pakuvad kindlustusvõtjatele ja soodustatud isikutele võrreldaval tasemel kaitset. Artikli 172 lõike 2, artikli 227 lõike 4 ja artikli 260 lõike 3 alusel määratav täielik samaväärsus määratakse kindlaks määramata ajavahemikuks kuni tühistamiseni.

| (7) | 9. märtsil 2015 andis Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve (EIOPA) komisjonile kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1094/2010 (2) artikli 33 lõikega 2 nõu seoses Šveitsis (edasi)kindlustusandjate ja kindlustusgruppide suhtes kehtiva regulatiivse ja järelevalvesüsteemiga. EIOPA nõuanne põhineb Šveitsi asjaomasel õigusraamistikul, mis hõlmab Šveitsi 22. juuni 2007. aasta finantsturu järelevalve seadust (FINMASA), mis jõustus 1. jaanuaril 2009, 17. detsembri 2004. aasta kindlustusjärelevalve seadust (ISA) ja kindlustusjärelevalve määrust (ISO) (3). Komisjoni hinnang tugineb EIOPA antud teabele. |
| --- | --- |

(7)

9. märtsil 2015 andis Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve (EIOPA) komisjonile kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1094/2010 (2) artikli 33 lõikega 2 nõu seoses Šveitsis (edasi)kindlustusandjate ja kindlustusgruppide suhtes kehtiva regulatiivse ja järelevalvesüsteemiga. EIOPA nõuanne põhineb Šveitsi asjaomasel õigusraamistikul, mis hõlmab Šveitsi 22. juuni 2007. aasta finantsturu järelevalve seadust (FINMASA), mis jõustus 1. jaanuaril 2009, 17. detsembri 2004. aasta kindlustusjärelevalve seadust (ISA) ja kindlustusjärelevalve määrust (ISO) (3). Komisjoni hinnang tugineb EIOPA antud teabele.

| (8) | Võttes arvesse komisjoni delegeeritud määrust (EL) 2015/35, (4) eriti selle artikleid 378, 379 ja 380, ning EIOPA nõuannet, tuleb samaväärsuse hindamisel direktiivi 2009/138/EÜ artikli 172 lõike 2, artikli 227 lõike 4 ja artikli 260 lõike 3 alusel kasutada mitut kriteeriumi. |
| --- | --- |

(8)

Võttes arvesse komisjoni delegeeritud määrust (EL) 2015/35, (4) eriti selle artikleid 378, 379 ja 380, ning EIOPA nõuannet, tuleb samaväärsuse hindamisel direktiivi 2009/138/EÜ artikli 172 lõike 2, artikli 227 lõike 4 ja artikli 260 lõike 3 alusel kasutada mitut kriteeriumi.

| (9) | Need kriteeriumid sisaldavad mõningaid nõudeid, mis sisalduvad delegeeritud määruse (EL) 2015/35 artiklitest 378, 379 ja 380 kahes või rohkemas. Need kehtivad üksikute (5) (edasi)kindlustusandjate tasandil ja (edasi)kindlustusgruppide tasandil ning hõlmavad selliseid valdkondi nagu pädevused, solventsus, juhtimine, läbipaistvus, asutustevaheline koostöö, konfidentsiaalse teabe haldamine ja otsuste mõju finantsstabiilsusele. |
| --- | --- |

(9)

Need kriteeriumid sisaldavad mõningaid nõudeid, mis sisalduvad delegeeritud määruse (EL) 2015/35 artiklitest 378, 379 ja 380 kahes või rohkemas. Need kehtivad üksikute (5) (edasi)kindlustusandjate tasandil ja (edasi)kindlustusgruppide tasandil ning hõlmavad selliseid valdkondi nagu pädevused, solventsus, juhtimine, läbipaistvus, asutustevaheline koostöö, konfidentsiaalse teabe haldamine ja otsuste mõju finantsstabiilsusele.

| (10) | Esiteks võib seoses vahendite, pädevuste ja kohustustega märkida, et Šveitsi finantsturu järelevalveasutuse (FINMA) pädevusse kuulub tulemuslik järelevalve (edasi)kindlustustegevuse üle ning vajaduse korral karistuste määramine või täitemeetmete võtmine, näiteks ettevõtja tegevusloa tühistamine või juhatuse täielik või osaline asendamine. FINMA-l on vajalikud rahalised vahendid ja personal, eksperditeadmised, suutlikkus ja volitused kõigi kindlustusvõtjate ja soodustatud isikute tulemuslikuks kaitsmiseks. |
| --- | --- |

(10)

Esiteks võib seoses vahendite, pädevuste ja kohustustega märkida, et Šveitsi finantsturu järelevalveasutuse (FINMA) pädevusse kuulub tulemuslik järelevalve (edasi)kindlustustegevuse üle ning vajaduse korral karistuste määramine või täitemeetmete võtmine, näiteks ettevõtja tegevusloa tühistamine või juhatuse täielik või osaline asendamine. FINMA-l on vajalikud rahalised vahendid ja personal, eksperditeadmised, suutlikkus ja volitused kõigi kindlustusvõtjate ja soodustatud isikute tulemuslikuks kaitsmiseks.

| (11) | Teiseks võib seoses solventsusega märkida, et Šveitsi solventsuskontrolli (Swiss Solvency Test, (SST)) abil (edasi)kindlustusandjate või kindlustusgruppide finantsseisundi hindamine tugineb kindlatele majanduslikele põhimõtetele ning solventsusnõuded põhinevad kõigi varade ja kohustiste majanduslikul hindamisel. SST kohaselt peab (edasi)kindlustusandjatel olema piisavalt rahalisi vahendeid; selles on sätestatud tehniliste eraldiste, investeeringute, kapitalinõuete (sh kapitali miinimumtase) ja omavahendite kriteeriumid ning selle kohaselt peab FINMA õigeaegselt sekkuma, juhul kui kapitalinõudeid ei täideta või kindlustusvõtjate huvid on ohus. Kapitalinõuded on riskipõhised ja nende eesmärk on hõlmata kvantifitseeritavaid riske. Kui riski ei kvantifitseerita, tegeletakse sellega muude meetmete abil: operatsiooniriskidega tegeletakse näiteks kvalitatiivselt Šveitsi kvaliteedihinnangu kaudu. Põhikapitalinõue, SST kohaselt sihtkapital, arvutatakse nii, et see hõlmaks jooksvast tegevusest tulenevat ootamatut kahjumit. Kindlustusandjate absoluutse miinimumkapitali nõue (miinimumkapital) on SST kohaselt erinev ja sõltub kindlustuse äriliinist. Mõlemad nõuded on Šveitsi kõigi kindlustusandjate äriliinide praeguste kombinatsioonide puhul vähemalt sama ranged kui direktiivi 2009/138/EÜ vastavad nõuded. Kindlustusandjad võivad kasutada standardmudelit või – kui FINMA seda nõuab või omal algatusel – sisemudelit. |
| --- | --- |

(11)

Teiseks võib seoses solventsusega märkida, et Šveitsi solventsuskontrolli (Swiss Solvency Test, (SST)) abil (edasi)kindlustusandjate või kindlustusgruppide finantsseisundi hindamine tugineb kindlatele majanduslikele põhimõtetele ning solventsusnõuded põhinevad kõigi varade ja kohustiste majanduslikul hindamisel. SST kohaselt peab (edasi)kindlustusandjatel olema piisavalt rahalisi vahendeid; selles on sätestatud tehniliste eraldiste, investeeringute, kapitalinõuete (sh kapitali miinimumtase) ja omavahendite kriteeriumid ning selle kohaselt peab FINMA õigeaegselt sekkuma, juhul kui kapitalinõudeid ei täideta või kindlustusvõtjate huvid on ohus. Kapitalinõuded on riskipõhised ja nende eesmärk on hõlmata kvantifitseeritavaid riske. Kui riski ei kvantifitseerita, tegeletakse sellega muude meetmete abil: operatsiooniriskidega tegeletakse näiteks kvalitatiivselt Šveitsi kvaliteedihinnangu kaudu. Põhikapitalinõue, SST kohaselt sihtkapital, arvutatakse nii, et see hõlmaks jooksvast tegevusest tulenevat ootamatut kahjumit. Kindlustusandjate absoluutse miinimumkapitali nõue (miinimumkapital) on SST kohaselt erinev ja sõltub kindlustuse äriliinist. Mõlemad nõuded on Šveitsi kõigi kindlustusandjate äriliinide praeguste kombinatsioonide puhul vähemalt sama ranged kui direktiivi 2009/138/EÜ vastavad nõuded. Kindlustusandjad võivad kasutada standardmudelit või – kui FINMA seda nõuab või omal algatusel – sisemudelit.

| (12) | Kolmandaks võib juhtimise kohta märkida, et Šveitsi solventsusrežiimi kohaselt peab (edasi)kindlustusandjatel olema tulemuslik juhtimissüsteem, mis eeldab eelkõige, et neil on selge organisatsiooniline struktuur, sobivuse ja nõuetele vastavuse nõuded ettevõtjate tegelikele juhtidele ning tõhus protsess ettevõtja sees ja FINMA-le teabe edastamiseks. Lisaks teeb FINMA tõhusalt järelevalvet edasi antud funktsioonide ja tegevuse üle. |
| --- | --- |

(12)

Kolmandaks võib juhtimise kohta märkida, et Šveitsi solventsusrežiimi kohaselt peab (edasi)kindlustusandjatel olema tulemuslik juhtimissüsteem, mis eeldab eelkõige, et neil on selge organisatsiooniline struktuur, sobivuse ja nõuetele vastavuse nõuded ettevõtjate tegelikele juhtidele ning tõhus protsess ettevõtja sees ja FINMA-le teabe edastamiseks. Lisaks teeb FINMA tõhusalt järelevalvet edasi antud funktsioonide ja tegevuse üle.

| (13) | SST kohaselt peavad (edasi)kindlustusandjatel ja kindlustusgruppidel olema riskijuhtimise, vastavuskontrolli, siseauditi ja aktuaari funktsioonid. SST kohaselt peab olemas olema riskijuhtimissüsteem, mis on suuteline riske kindlaks tegema, mõõtma, jälgima, juhtima ja nende kohta aru andma, ning tulemuslik sisekontrollisüsteem. Direktiivi 2009/138/EÜ nõudeid üksikute ettevõtjate siseauditi ja vastavuskontrolli kohta käsitletakse kindlustusjärelevalve määruses rahuldavalt, pidades silmas, et see karmistab riskijuhtimisnõudeid ja eelkõige tugevdab kohustust omada vastavuskontrolli funktsiooni. |
| --- | --- |

(13)

SST kohaselt peavad (edasi)kindlustusandjatel ja kindlustusgruppidel olema riskijuhtimise, vastavuskontrolli, siseauditi ja aktuaari funktsioonid. SST kohaselt peab olemas olema riskijuhtimissüsteem, mis on suuteline riske kindlaks tegema, mõõtma, jälgima, juhtima ja nende kohta aru andma, ning tulemuslik sisekontrollisüsteem. Direktiivi 2009/138/EÜ nõudeid üksikute ettevõtjate siseauditi ja vastavuskontrolli kohta käsitletakse kindlustusjärelevalve määruses rahuldavalt, pidades silmas, et see karmistab riskijuhtimisnõudeid ja eelkõige tugevdab kohustust omada vastavuskontrolli funktsiooni.

| (14) | Šveitsis kehtiva režiimi kohaselt peavad (edasi)kindlustusandjate või kindlustusgruppide tegevuspõhimõtete või juhtimise muudatused või neis olevate oluliste osaluste muudatused olema kooskõlas aruka ja usaldusväärse juhtimisega. FINMAt teavitatakse eelkõige (edasi)kindlustusandjate ja kindlustusgruppide soetamistest ning äriplaani või olulise osaluse muudatustest ja FINMA võib põhjendatud juhul rakendada asjakohaseid karistusi, näiteks soetamise ära keelata. |
| --- | --- |

(14)

Šveitsis kehtiva režiimi kohaselt peavad (edasi)kindlustusandjate või kindlustusgruppide tegevuspõhimõtete või juhtimise muudatused või neis olevate oluliste osaluste muudatused olema kooskõlas aruka ja usaldusväärse juhtimisega. FINMAt teavitatakse eelkõige (edasi)kindlustusandjate ja kindlustusgruppide soetamistest ning äriplaani või olulise osaluse muudatustest ja FINMA võib põhjendatud juhul rakendada asjakohaseid karistusi, näiteks soetamise ära keelata.

| (15) | Neljandaks võib läbipaistvusega seoses märkida, et (edasi)kindlustusandjad ja kindlustusgrupid on kohustatud esitama FINMA-le igasuguse teabe, mis on vajalik järelevalve tegemiseks, ning avaldama vähemalt kord aastas oma solventsuse ja finantsseisundi aruande. Kindlustusjärelevalve määruses käsitletakse direktiivi 2009/138/EÜ nõudeid avalikustamise kohta rahuldavalt, pidades silmas, et seda liiki kvalitatiivne ja kvantitatiivne teave, mis tuleb avalikustada, on direktiiviga 2009/138/EÜ kooskõlas. Kindlustusjärelevalve määruse kohaselt peavad (edasi)kindlustusandjad ja kindlustusgrupid avalikustama oma tegevused, tulemusnäitajad, riskijuhtimise, riskiprofiili ning eelkõige eraldiste, kapitalijuhtimise ja solventsuse hindamise meetodid. |
| --- | --- |

(15)

Neljandaks võib läbipaistvusega seoses märkida, et (edasi)kindlustusandjad ja kindlustusgrupid on kohustatud esitama FINMA-le igasuguse teabe, mis on vajalik järelevalve tegemiseks, ning avaldama vähemalt kord aastas oma solventsuse ja finantsseisundi aruande. Kindlustusjärelevalve määruses käsitletakse direktiivi 2009/138/EÜ nõudeid avalikustamise kohta rahuldavalt, pidades silmas, et seda liiki kvalitatiivne ja kvantitatiivne teave, mis tuleb avalikustada, on direktiiviga 2009/138/EÜ kooskõlas. Kindlustusjärelevalve määruse kohaselt peavad (edasi)kindlustusandjad ja kindlustusgrupid avalikustama oma tegevused, tulemusnäitajad, riskijuhtimise, riskiprofiili ning eelkõige eraldiste, kapitalijuhtimise ja solventsuse hindamise meetodid.

| (16) | Viiendaks võib ametisaladuse hoidmise ning koostöö ja teabevahetusega seoses märkida, et Šveitsis kasutatava režiimi raames kehtivad kõigi FINMAs töötavate või töötanud inimeste, sealhulgas audiitorite ja FINMA nimel tegutsevate ekspertide suhtes ametisaladuse hoidmise kohustused. Nendes kohustustes on ka sätestatud, ilma et see piiraks kriminaalõiguse valdkonda kuuluvate juhtumite menetlemist, et konfidentsiaalset teavet ei tohi avalikustada, välja arvatud kokkuvõtlikult või üldistatult. FINMA kasutab muudelt järelevalveasutustelt saadud konfidentsiaalset teavet ainult oma ülesannete täitmiseks ja seadusega ette nähtud otstarbel. Šveitsis kehtiva režiimi kohaselt võib (edasi)kindlustusandja pankroti väljakuulutamise või sundlõpetamise korral avaldada konfidentsiaalset teavet juhul, kui see ei puuduta kõnealuse ettevõtja päästmise katsetesse kaasatud kolmandaid isikuid. FINMA võib muult järelevalveasutuselt saadud konfidentsiaalset teavet jagada asutuste, organite ja isikutega, kelle suhtes kehtivad Šveitsis ametisaladuse hoidmise kohustused, ainult pärast seda, kui asjaomane järelevalveasutus on andnud selleks sõnaselge nõusoleku. Selleks et koordineerida rahvusvahelist koostööd, on ta sõlminud liidu kõigi liikmesriikidega vastastikuse mõistmise memorandumid, milles käsitletakse eelkõige konfidentsiaalse teabe vahetamist. |
| --- | --- |

(16)

Viiendaks võib ametisaladuse hoidmise ning koostöö ja teabevahetusega seoses märkida, et Šveitsis kasutatava režiimi raames kehtivad kõigi FINMAs töötavate või töötanud inimeste, sealhulgas audiitorite ja FINMA nimel tegutsevate ekspertide suhtes ametisaladuse hoidmise kohustused. Nendes kohustustes on ka sätestatud, ilma et see piiraks kriminaalõiguse valdkonda kuuluvate juhtumite menetlemist, et konfidentsiaalset teavet ei tohi avalikustada, välja arvatud kokkuvõtlikult või üldistatult. FINMA kasutab muudelt järelevalveasutustelt saadud konfidentsiaalset teavet ainult oma ülesannete täitmiseks ja seadusega ette nähtud otstarbel. Šveitsis kehtiva režiimi kohaselt võib (edasi)kindlustusandja pankroti väljakuulutamise või sundlõpetamise korral avaldada konfidentsiaalset teavet juhul, kui see ei puuduta kõnealuse ettevõtja päästmise katsetesse kaasatud kolmandaid isikuid. FINMA võib muult järelevalveasutuselt saadud konfidentsiaalset teavet jagada asutuste, organite ja isikutega, kelle suhtes kehtivad Šveitsis ametisaladuse hoidmise kohustused, ainult pärast seda, kui asjaomane järelevalveasutus on andnud selleks sõnaselge nõusoleku. Selleks et koordineerida rahvusvahelist koostööd, on ta sõlminud liidu kõigi liikmesriikidega vastastikuse mõistmise memorandumid, milles käsitletakse eelkõige konfidentsiaalse teabe vahetamist.

| (17) | Kuuendaks võib seoses FINMA otsuste mõjuga märkida, et FINMA ja Šveitsi muud asutused, kellel on volitus tagada finantsturgude nõuetekohane toimimine, näiteks Šveitsi keskpank ja rahandusministeerium, oskavad hinnata seda, kuidas otsused mõjutavad finantssüsteemi stabiilsust üldiselt, eelkõige hädaolukordades, ning võtta arvesse nende võimalikku protsüklilist mõju finantsturgudel toimuvate erandlike muutuste korral. Šveitsis kehtiva režiimi kohaselt kohtuvad eespool nimetatud asutused regulaarselt, et vahetada teavet finantsstabiilsust ohustavate riskide kohta ja koordineerida tegevust. Sama toimub ka rahvusvahelisel tasandil, kus Šveitsi asutused vahetavad finantsstabiilsuse teemade kohta teavet näiteks liidu liikmesriikide järelevalvekolleegiumide ja EIOPAga. |
| --- | --- |

(17)

Kuuendaks võib seoses FINMA otsuste mõjuga märkida, et FINMA ja Šveitsi muud asutused, kellel on volitus tagada finantsturgude nõuetekohane toimimine, näiteks Šveitsi keskpank ja rahandusministeerium, oskavad hinnata seda, kuidas otsused mõjutavad finantssüsteemi stabiilsust üldiselt, eelkõige hädaolukordades, ning võtta arvesse nende võimalikku protsüklilist mõju finantsturgudel toimuvate erandlike muutuste korral. Šveitsis kehtiva režiimi kohaselt kohtuvad eespool nimetatud asutused regulaarselt, et vahetada teavet finantsstabiilsust ohustavate riskide kohta ja koordineerida tegevust. Sama toimub ka rahvusvahelisel tasandil, kus Šveitsi asutused vahetavad finantsstabiilsuse teemade kohta teavet näiteks liidu liikmesriikide järelevalvekolleegiumide ja EIOPAga.

| (18) | Delegeeritud määruse (EL) 2015/35 artiklites 378 ja 380 on sätestatud ka erikriteeriumid edasikindlustustegevuse ja kindlustusgruppide järelevalve samaväärsuse kohta. |
| --- | --- |

(18)

Delegeeritud määruse (EL) 2015/35 artiklites 378 ja 380 on sätestatud ka erikriteeriumid edasikindlustustegevuse ja kindlustusgruppide järelevalve samaväärsuse kohta.

| (19) | Delegeeritud määruse (EL) 2015/35 artikli 378 kohaste, edasikindlustustegevust käsitlevate erikriteeriumide osas võib märkida, et edasikindlustustegevuse alustamiseks on vaja eelnevalt saada FINMA-lt tegevusluba, mis sõltub õigusaktides sätestatud üksikasjalikest standarditest. Kaptiivedasikindlustusandjad on kindlustusjärelevalve määruse kohaselt hõlmatud Šveitsis kehtiva solventsusrežiimiga. |
| --- | --- |

(19)

Delegeeritud määruse (EL) 2015/35 artikli 378 kohaste, edasikindlustustegevust käsitlevate erikriteeriumide osas võib märkida, et edasikindlustustegevuse alustamiseks on vaja eelnevalt saada FINMA-lt tegevusluba, mis sõltub õigusaktides sätestatud üksikasjalikest standarditest. Kaptiivedasikindlustusandjad on kindlustusjärelevalve määruse kohaselt hõlmatud Šveitsis kehtiva solventsusrežiimiga.

| (20) | Delegeeritud määruse (EL) 2015/35 artikli 380 kohaste, kindlustusgruppide järelevalvet käsitlevate erikriteeriumide osas võib märkida, et FINMA-l on pädevus otsustada, millised ettevõtjad kuuluvad gruppide tasandi järelevalve alla, ning teha kindlustusgruppi kuuluvate kindlustus- ja edasikindlustusandjate üle järelevalvet. FINMA teeb järelevalvet kõigi selliste (edasi)kindlustusandjate üle, kelle üle on direktiivi 2009/138/EÜ artikli 212 lõike 1 punktis a määratletud osalust omaval ettevõtjal valitsev või märkimisväärne mõju. |
| --- | --- |

(20)

Delegeeritud määruse (EL) 2015/35 artikli 380 kohaste, kindlustusgruppide järelevalvet käsitlevate erikriteeriumide osas võib märkida, et FINMA-l on pädevus otsustada, millised ettevõtjad kuuluvad gruppide tasandi järelevalve alla, ning teha kindlustusgruppi kuuluvate kindlustus- ja edasikindlustusandjate üle järelevalvet. FINMA teeb järelevalvet kõigi selliste (edasi)kindlustusandjate üle, kelle üle on direktiivi 2009/138/EÜ artikli 212 lõike 1 punktis a määratletud osalust omaval ettevõtjal valitsev või märkimisväärne mõju.

| (21) | FINMA on suuteline hindama kindlustusgruppi kuuluvate (edasi)kindlustusandjate riskiprofiili, finantsseisundit ja solventsust ning grupi äristrateegiat. |
| --- | --- |

(21)

FINMA on suuteline hindama kindlustusgruppi kuuluvate (edasi)kindlustusandjate riskiprofiili, finantsseisundit ja solventsust ning grupi äristrateegiat.

| (22) | Šveitsis kehtiva režiimi kohaselt võimaldavad aruandlus- ja raamatupidamiseeskirjad jälgida grupisiseseid tehinguid ja riskikontsentratsiooni, mille kohta (edasi)kindlustusgrupid peavad vähemalt kord aastas aru andma. |
| --- | --- |

(22)

Šveitsis kehtiva režiimi kohaselt võimaldavad aruandlus- ja raamatupidamiseeskirjad jälgida grupisiseseid tehinguid ja riskikontsentratsiooni, mille kohta (edasi)kindlustusgrupid peavad vähemalt kord aastas aru andma.

| (23) | Šveitsis kehtiva režiimi kohaselt piirab FINMA (edasi)kindlustusandja omavahendite kasutamist, kui neid ei saa tegelikult kasutada selle osalust omava ettevõtja kapitalinõude katmiseks, kelle puhul on kindlustusgrupi solventsus arvutatud. Kindlustusgrupi solventsuse arvutamisel saadakse tulemused, mis on direktiivi 2009/138/EÜ artiklite 230 ja 233 meetoditega saadud tulemustega vähemalt võrdväärsed, ilma et omavahendeid võetaks kaks korda arvesse ja pärast vastastikuse rahastamise kaudu grupisisese kapitali loomise välistamist. Isegi kui direktiivi 2009/138/EÜ artiklite 230 ja 233 kohast kindlustusgrupi solventsuse suhtarvu ei ole, vaid on rida gruppi kuuluvate üksuste solventsuse suhtarve, kajastavad need suhtarvud grupi üksuste kogu vastastikust mõju ja võtavad seega arvesse grupi struktuuri. |
| --- | --- |

(23)

Šveitsis kehtiva režiimi kohaselt piirab FINMA (edasi)kindlustusandja omavahendite kasutamist, kui neid ei saa tegelikult kasutada selle osalust omava ettevõtja kapitalinõude katmiseks, kelle puhul on kindlustusgrupi solventsus arvutatud. Kindlustusgrupi solventsuse arvutamisel saadakse tulemused, mis on direktiivi 2009/138/EÜ artiklite 230 ja 233 meetoditega saadud tulemustega vähemalt võrdväärsed, ilma et omavahendeid võetaks kaks korda arvesse ja pärast vastastikuse rahastamise kaudu grupisisese kapitali loomise välistamist. Isegi kui direktiivi 2009/138/EÜ artiklite 230 ja 233 kohast kindlustusgrupi solventsuse suhtarvu ei ole, vaid on rida gruppi kuuluvate üksuste solventsuse suhtarve, kajastavad need suhtarvud grupi üksuste kogu vastastikust mõju ja võtavad seega arvesse grupi struktuuri.

| (24) | Kuna Šveitsis (edasi)kindlustusandjate ja kindlustusgruppide suhtes kehtiv regulatiivne ja järelevalvekord täidab kõik delegeeritud määruse (EL) 2015/35 artiklites 378, 379 ja 380 sätestatud kriteeriumid, loetakse see vastavaks direktiivi 2009/138/EÜ artikli 172 lõike 2, artikli 227 lõike 4 ja artikli 260 lõike 3 kohastele täieliku samaväärsuse kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(24)

Kuna Šveitsis (edasi)kindlustusandjate ja kindlustusgruppide suhtes kehtiv regulatiivne ja järelevalvekord täidab kõik delegeeritud määruse (EL) 2015/35 artiklites 378, 379 ja 380 sätestatud kriteeriumid, loetakse see vastavaks direktiivi 2009/138/EÜ artikli 172 lõike 2, artikli 227 lõike 4 ja artikli 260 lõike 3 kohastele täieliku samaväärsuse kriteeriumidele.

| (25) | Juhul kui on toimunud areng, mille tõttu peab komisjon käesoleva otsusega antud tunnustust uuesti hindama, võib komisjon teha igal ajal üldise läbivaatamise välise spetsiifilise läbivaatamise seoses üksiku kolmanda riigi või territooriumiga. Komisjon peaks EIOPA tehnilise abiga jätkuvalt jälgima Šveitsis kehtiva režiimi arengut ning vastavust nendele tingimustele, mille põhjal käesolev otsus on tehtud. |
| --- | --- |

(25)

Juhul kui on toimunud areng, mille tõttu peab komisjon käesoleva otsusega antud tunnustust uuesti hindama, võib komisjon teha igal ajal üldise läbivaatamise välise spetsiifilise läbivaatamise seoses üksiku kolmanda riigi või territooriumiga. Komisjon peaks EIOPA tehnilise abiga jätkuvalt jälgima Šveitsis kehtiva režiimi arengut ning vastavust nendele tingimustele, mille põhjal käesolev otsus on tehtud.

| (26) | Direktiivi 2009/138/EÜ kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2016. Käesoleva otsusega peaks Šveitsis kehtiva solventsusrežiimi ja usaldatavusnõuete täitmise korra määrama kindlaks kui samaväärse seega samuti alates sellest kuupäevast, |
| --- | --- |

(26)

Direktiivi 2009/138/EÜ kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2016. Käesoleva otsusega peaks Šveitsis kehtiva solventsusrežiimi ja usaldatavusnõuete täitmise korra määrama kindlaks kui samaväärse seega samuti alates sellest kuupäevast,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Šveitsi solventsusrežiimi, mis kehtib Šveitsis asuva peakontoriga ettevõtjate edasikindlustustegevuse suhtes, käsitatakse alates 1. jaanuarist 2016 direktiivi 2009/138/EÜ I jaotise nõuetega samaväärsena.

Artikkel 2

Šveitsi solventsusrežiimi, mis kehtib Šveitsis asuva peakontoriga kindlustus- ja edasikindlusandjate suhtes, käsitatakse alates 1. jaanuarist 2016 direktiivi 2009/138/EÜ I jaotise VI peatüki nõuetega samaväärsena.

Artikkel 3

Šveitsi usaldatavusnõuete täitmise korda, mis kehtib kindlustusgruppi kuuluvate kindlustus- ja edasikindlustusandjate järelevalve suhtes, käsitatakse alates 1. jaanuarist 2016 direktiivi 2009/138/EÜ III jaotise nõuetega samaväärsena.

Artikkel 4

Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 5. juuni 2015

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  ELT L 335, 17.12.2009, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1094/2010, 24. november 2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/79/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 48).

2

(3)  Šveitsi Liidunõukogu võttis kindlustusjärelevalve määruse vastu 25. märtsil 2015 ja see jõustub 1. juulil 2015.

3

(4)  Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2015/35, 10. oktoober 2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/138/EÜ kindlustus- ja edasikindlustustegevuse alustamise ja jätkamise kohta (Solventsus II) (ELT L 12, 17.1.2015, lk 1).

4

(5)  Käesolevas õigusaktis on täpsustatud, kas kindlustusandjaid vaadeldakse üksiku ettevõtja või kindlustusgrupi tasandil. Üksikud kindlustusandjad võivad olla kindlustusgrupi osa, kuid ei pruugi seda olla.

5

---

| 24.9.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 248/99 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 248/99

---

KOMISJONI OTSUS (EL) 2015/1603,

13. august 2015,

mis käsitleb Hispaania võetud meedet vastavalt nõukogu direktiivi 89/686/EMÜ artiklile 7 kõrvaldada turult teatavat liiki ujuvvahendid ujumise õpetamiseks

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 21. detsembri 1989. aasta direktiivi 89/686/EMÜ isikukaitsevahendeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, (1) eriti selle artiklit 7,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Hispaania ametiasutused teatasid komisjonile ja teistele liikmesriikidele turult kõrvaldamise meetmest seoses ujuma õpetamiseks ettenähtud ujuvvahenditega Delphin Schwimmscheiben- Typ Super, mida toodab Delphin Vertriebs- und Service GmbH, D-61192 Niddatal, Saksamaa. Tootel oli direktiivi 89/686/EMÜ kohane CE-märgis ning sellega oli teinud katsetusi ja tüübihindamisi kooskõlas ühtlustatud standardiga EN 13138-1:2008 Ujuvvahendid ujumise õpetamiseks. Osa 1: Kantavate ujuvvahendite ohutusnõuded ja katsemeetodid Saksamaa teavitatud asutus TÜV Rheinland LGA Products GmbH (NB 0197). Toode on liigitatud II kategooria isikukaitsevahendiks. |
| --- | --- |

(1)

Hispaania ametiasutused teatasid komisjonile ja teistele liikmesriikidele turult kõrvaldamise meetmest seoses ujuma õpetamiseks ettenähtud ujuvvahenditega Delphin Schwimmscheiben- Typ Super, mida toodab Delphin Vertriebs- und Service GmbH, D-61192 Niddatal, Saksamaa. Tootel oli direktiivi 89/686/EMÜ kohane CE-märgis ning sellega oli teinud katsetusi ja tüübihindamisi kooskõlas ühtlustatud standardiga EN 13138-1:2008 Ujuvvahendid ujumise õpetamiseks. Osa 1: Kantavate ujuvvahendite ohutusnõuded ja katsemeetodid Saksamaa teavitatud asutus TÜV Rheinland LGA Products GmbH (NB 0197). Toode on liigitatud II kategooria isikukaitsevahendiks.

| (2) | Teade esitati seoses õnnetusjuhtumiga: pärast ujumistundi, kui lapsevanemad enne kojuminekut isiklikke asju kokku panid, hammustas üks lastest üht ketast, eemaldades ja neelates alla väikese tüki sellest, mis tingis vajaduse arstiabi ja haiglaravi järele. |
| --- | --- |

(2)

Teade esitati seoses õnnetusjuhtumiga: pärast ujumistundi, kui lapsevanemad enne kojuminekut isiklikke asju kokku panid, hammustas üks lastest üht ketast, eemaldades ja neelates alla väikese tüki sellest, mis tingis vajaduse arstiabi ja haiglaravi järele.

| (3) | Hispaania ametiasutused andsid korralduse toode turult kõrvaldada. Meedet ajendas võtma direktiivi 89/686/EMÜ artiklis 5 osutatud standardite, eelkõige harmoneeritud standardi EN 13138-1:2008 Ujuvvahendid ujumise õpetamiseks. Osa 1: Kantavate ujuvvahendite ohutusnõuded ja katsemeetodid punkti 5.4.2 (Väikesed osad) mitterahuldav rakendamine võrreldes direktiivi 89/686/EMÜ II lisa punkti 1.2.1 (Ohtude ja häirivate omaduste puudumine) tervisekaitse ja ohutuse põhinõudega. Standardi EN 13138-1 punktis 5.4.2 on nõue, et väikesed ühendatud osad peavad taluma tõmmet jõuga 90 ± 2 N kõige tõenäolisemas purunemist põhjustavas suunas, ilma et need seadme küljest eralduksid. Osad, mis võivad eralduda, ei tohiks mahtuda tervenisti väikeste osade mõõtmise silindrisse, mida tuleb katsetada kooskõlas standardiga EN 71–1. |
| --- | --- |

(3)

Hispaania ametiasutused andsid korralduse toode turult kõrvaldada. Meedet ajendas võtma direktiivi 89/686/EMÜ artiklis 5 osutatud standardite, eelkõige harmoneeritud standardi EN 13138-1:2008 Ujuvvahendid ujumise õpetamiseks. Osa 1: Kantavate ujuvvahendite ohutusnõuded ja katsemeetodid punkti 5.4.2 (Väikesed osad) mitterahuldav rakendamine võrreldes direktiivi 89/686/EMÜ II lisa punkti 1.2.1 (Ohtude ja häirivate omaduste puudumine) tervisekaitse ja ohutuse põhinõudega. Standardi EN 13138-1 punktis 5.4.2 on nõue, et väikesed ühendatud osad peavad taluma tõmmet jõuga 90 ± 2 N kõige tõenäolisemas purunemist põhjustavas suunas, ilma et need seadme küljest eralduksid. Osad, mis võivad eralduda, ei tohiks mahtuda tervenisti väikeste osade mõõtmise silindrisse, mida tuleb katsetada kooskõlas standardiga EN 71–1.

| (4) | Hispaania ametiasutused märkisid, et pärast tõmbekatsete tegemist harmoneeritud standardi EN 13138-1:2008 kohaselt selgus, et toote küljest võivad eralduda väikesed osad, mida võivad alla neelata väikesed lapsed, kellele toode on suunatud. Tõmbetugevus, mille juures nimetatud väikesed osad eraldusid, oli iga kord väiksem kui 90 N, ja osad mahtusid tervenisti väikeste osade silindrisse. Hispaania ametiasutused leidsid, et kõnealuse standardi punkt 5.4.2 ei kehti üksnes väikeste ühendatud osade katsetamise suhtes, vaid väikeste osade katsetamise suhtes üldiselt. Nad kasutasid „hammustamise katseseadist” vastavalt katsetele, mis on määratletud standardites EN 12227:2010 Kodused laste mänguaedikud. Ohutusnõuded ja katsemeetodid ning EN 716–2:2008 Mööbel. Kodused lastevoodid ja laste klappvoodid. Osa 2: Katsemeetodid. |
| --- | --- |

(4)

Hispaania ametiasutused märkisid, et pärast tõmbekatsete tegemist harmoneeritud standardi EN 13138-1:2008 kohaselt selgus, et toote küljest võivad eralduda väikesed osad, mida võivad alla neelata väikesed lapsed, kellele toode on suunatud. Tõmbetugevus, mille juures nimetatud väikesed osad eraldusid, oli iga kord väiksem kui 90 N, ja osad mahtusid tervenisti väikeste osade silindrisse. Hispaania ametiasutused leidsid, et kõnealuse standardi punkt 5.4.2 ei kehti üksnes väikeste ühendatud osade katsetamise suhtes, vaid väikeste osade katsetamise suhtes üldiselt. Nad kasutasid „hammustamise katseseadist” vastavalt katsetele, mis on määratletud standardites EN 12227:2010 Kodused laste mänguaedikud. Ohutusnõuded ja katsemeetodid ning EN 716–2:2008 Mööbel. Kodused lastevoodid ja laste klappvoodid. Osa 2: Katsemeetodid.

| (5) | Saksamaa ametiasutused ei nõustunud Hispaania ametiasutuste tehtud riskihindamisega, leides et kasutatud katsemeetod ei olnud vastavuses seadme praktilise kasutusega. Nende arvates hõlmab standardi EN 13138-1 punkt 5.4.2 vaid väikesi ühendatud osi. Saksamaa ametiasutused väitsid, et toode ei kujuta endast tõsist ohtu, kuna see ei ole mänguasi, ja Hispaania ametiasutuste kirjeldatud riskistsenaarium ei ole realistlik. |
| --- | --- |

(5)

Saksamaa ametiasutused ei nõustunud Hispaania ametiasutuste tehtud riskihindamisega, leides et kasutatud katsemeetod ei olnud vastavuses seadme praktilise kasutusega. Nende arvates hõlmab standardi EN 13138-1 punkt 5.4.2 vaid väikesi ühendatud osi. Saksamaa ametiasutused väitsid, et toode ei kujuta endast tõsist ohtu, kuna see ei ole mänguasi, ja Hispaania ametiasutuste kirjeldatud riskistsenaarium ei ole realistlik.

| (6) | Ka tootja seadis Hispaania ametiasutuste kasutatud katsemeetodi kahtluse alla. Toote EÜ tüübihindamisel ei teinud teavitatud asutus katset kooskõlas standardi EN 13138-1 punktiga 5.4.2, märkides et tootel puuduvad väikesed ühendatud osad. |
| --- | --- |

(6)

Ka tootja seadis Hispaania ametiasutuste kasutatud katsemeetodi kahtluse alla. Toote EÜ tüübihindamisel ei teinud teavitatud asutus katset kooskõlas standardi EN 13138-1 punktiga 5.4.2, märkides et tootel puuduvad väikesed ühendatud osad.

| (7) | Pärast teate esitamist palus tootja teavitatud asutusel teha täiendav tõmbekatse kooskõlas standardi EN 1888:2012 Laste hooldamiseks mõeldud tooted. Ratastel lastevankrid. Ohutusnõuded ja katsemeetodid punktiga 8.5.2.2, kasutades selle standardi punktis 5.7 kirjeldatud „hammustamise katseseadist”, mis on identne standardites EN 716–2 ja EN 12227 kirjeldatud „hammustamise katseseadisega”. Toote põhiosast ei suudetud väikesi osi tekitada. Peale selle tegi teavitatud asutus järelkatse, millest selgus, et seadmest ei eraldunud ühtki osa, kui seadet mõjutati tõmbejõuga 90 N. See katse sarnaneb väikeste osade katsemeetodiga standardis EN 71–1 Mänguasjade ohutus. Osa 1: Mehaanilised ja füüsikalised omadused. |
| --- | --- |

(7)

Pärast teate esitamist palus tootja teavitatud asutusel teha täiendav tõmbekatse kooskõlas standardi EN 1888:2012 Laste hooldamiseks mõeldud tooted. Ratastel lastevankrid. Ohutusnõuded ja katsemeetodid punktiga 8.5.2.2, kasutades selle standardi punktis 5.7 kirjeldatud „hammustamise katseseadist”, mis on identne standardites EN 716–2 ja EN 12227 kirjeldatud „hammustamise katseseadisega”. Toote põhiosast ei suudetud väikesi osi tekitada. Peale selle tegi teavitatud asutus järelkatse, millest selgus, et seadmest ei eraldunud ühtki osa, kui seadet mõjutati tõmbejõuga 90 N. See katse sarnaneb väikeste osade katsemeetodiga standardis EN 71–1 Mänguasjade ohutus. Osa 1: Mehaanilised ja füüsikalised omadused.

| (8) | Komisjon palus tehnilist eksperdiabi, et hinnata peamisi kõnealuse juhtumiga seotud küsimusi. Tehnilised eksperdid tegid välisuuringu, milles jõuti järeldusele, et katse tegemine üksnes väikeste ühendatud osadega on piisav, et demonstreerida vastavust direktiivi 89/686/EMÜ II lisa punktis 1.2.1 sätestatud tervisekaitse ja ohutuse põhinõudele. |
| --- | --- |

(8)

Komisjon palus tehnilist eksperdiabi, et hinnata peamisi kõnealuse juhtumiga seotud küsimusi. Tehnilised eksperdid tegid välisuuringu, milles jõuti järeldusele, et katse tegemine üksnes väikeste ühendatud osadega on piisav, et demonstreerida vastavust direktiivi 89/686/EMÜ II lisa punktis 1.2.1 sätestatud tervisekaitse ja ohutuse põhinõudele.

| (9) | Standardis EN 13138-1 ei ole ette nähtud selget katsemeetodit väikeste ühendatud osade katsetamiseks. Seda vääritimõistmist arvestades tuli teha valik sobivate olemasolevate katsemeetodite vahel, võttes arvesse toote iseloomu. Hispaania ametiasutused rakendasid katsemeetodit, mis oli nende hinnangul kõige sobivam tootega seotud riskide hindamiseks. Tehnilised eksperdid aga jõudsid järeldusele, et Hispaania ametiasutuste rakendatud katsemeetod ei olnud sobiv. |
| --- | --- |

(9)

Standardis EN 13138-1 ei ole ette nähtud selget katsemeetodit väikeste ühendatud osade katsetamiseks. Seda vääritimõistmist arvestades tuli teha valik sobivate olemasolevate katsemeetodite vahel, võttes arvesse toote iseloomu. Hispaania ametiasutused rakendasid katsemeetodit, mis oli nende hinnangul kõige sobivam tootega seotud riskide hindamiseks. Tehnilised eksperdid aga jõudsid järeldusele, et Hispaania ametiasutuste rakendatud katsemeetod ei olnud sobiv.

| (10) | Saksamaa teavitatud asutuse tehtud tõmbekatset võib selle juhtumi puhul pidada ainsaks asjakohaseks katsemeetodiks. Seega on EÜ tüübihindamise katsemeetod kehtiv ning teavitatud asutuse tehtud EÜ tüübihindamine oli nõuetekohane. |
| --- | --- |

(10)

Saksamaa teavitatud asutuse tehtud tõmbekatset võib selle juhtumi puhul pidada ainsaks asjakohaseks katsemeetodiks. Seega on EÜ tüübihindamise katsemeetod kehtiv ning teavitatud asutuse tehtud EÜ tüübihindamine oli nõuetekohane.

| (11) | Olemasolevast statistikast turul saadaolevate ujuvvahendite ja õnnetusjuhtumite kohta võib järeldada, et ujuvmaterjalist valmistatud ujumise abivahendid ei kujuta endast konkreetset lämbumisohtu, kui neid kasutatakse ettenähtud otstarbel ja eeldatavates kasutustingimustes. Kõnealused tooted on ette nähtud kasutamiseks üksnes vees, |
| --- | --- |

(11)

Olemasolevast statistikast turul saadaolevate ujuvvahendite ja õnnetusjuhtumite kohta võib järeldada, et ujuvmaterjalist valmistatud ujumise abivahendid ei kujuta endast konkreetset lämbumisohtu, kui neid kasutatakse ettenähtud otstarbel ja eeldatavates kasutustingimustes. Kõnealused tooted on ette nähtud kasutamiseks üksnes vees,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Hispaania ametiasutuste võetud meede kõrvaldada turult ujumise õpetamise ujuvvahendid Delphin Schwimmscheiben- Typ Super, mille tootja on Delphin Vertriebs- und Service GmbH, D-61192 Niddatal, Saksamaa, ei ole põhjendatud.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 13. august 2015

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Elżbieta BIEŃKOWSKA

---

(1)  EÜT L 399, 30.12.1989, lk 18.

1

---