# Uradni list C 313/22.

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 313 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5822. september 2015 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 313

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5822. september 2015

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | RESOLUCIJE |
| | Odbor regij |
| | 113. plenarno zasedanje 8. in 9. julija 2015 |
| 2015/C 313/01 | Resolucija o vzdržnem pristopu EU k migracijam | 1 |
| 2015/C 313/02 | Resolucija o trajnostni proizvodnji hrane | 5 |
| 2015/C 313/03 | Resolucija – Izboljšanje delovanja Evropske unije: Lizbonska pogodba in korak naprej | 9 |
| 2015/C 313/04 | Resolucija o prednostnih nalogah delovnega programa Evropske komisije za leto 2016 | 12 |
| | MNENJA |
| | Odbor regij |
| | 113. plenarno zasedanje 8. in 9. julija 2015 |
| 2015/C 313/05 | Mnenje Evropskega odbora regij – Zelena knjiga Oblikovanje unije kapitalskih trgov | 17 |
| 2015/C 313/06 | Mnenje Evropskega odbora regij – Kako čim bolje izkoristiti prožnost v okviru obstoječih pravil Pakta za stabilnost in rast | 22 |
| 2015/C 313/07 | Mnenje Evropskega odbora regij – Evropska sosedska politika | 25 |
| 2015/C 313/08 | Mnenje Evropskega odbora regij – Izid pogajanj o partnerskih sporazumih in operativnih programih | 31 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Odbor regij

113. plenarno zasedanje 8. in 9. julija 2015

2015/C 313/01

Resolucija o vzdržnem pristopu EU k migracijam

1

2015/C 313/02

Resolucija o trajnostni proizvodnji hrane

5

2015/C 313/03

Resolucija – Izboljšanje delovanja Evropske unije: Lizbonska pogodba in korak naprej

9

2015/C 313/04

Resolucija o prednostnih nalogah delovnega programa Evropske komisije za leto 2016

12

MNENJA

Odbor regij

113. plenarno zasedanje 8. in 9. julija 2015

2015/C 313/05

Mnenje Evropskega odbora regij – Zelena knjiga Oblikovanje unije kapitalskih trgov

17

2015/C 313/06

Mnenje Evropskega odbora regij – Kako čim bolje izkoristiti prožnost v okviru obstoječih pravil Pakta za stabilnost in rast

22

2015/C 313/07

Mnenje Evropskega odbora regij – Evropska sosedska politika

25

2015/C 313/08

Mnenje Evropskega odbora regij – Izid pogajanj o partnerskih sporazumih in operativnih programih

31

---

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Odbor regij

113. plenarno zasedanje 8. in 9. julija 2015

| 22.9.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 313/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 313/1

---

Resolucija o vzdržnem pristopu EU k migracijam

(2015/C 313/01)

EVROPSKI ODBOR REGIJ

| 1. | izraža globoko obžalovanje ob smrti tisočev migrantov med poskusom prihoda na ozemlje Evropske unije v zadnjih mesecih, zato odobrava razpravo o novi evropski agendi o migracijah in odločno zavzema stališče, da ta problematika zadeva vse države Evropske unije – ki morajo vse biti vanjo vključene – ter mora pomeniti odgovornost za celotno EU; |
| --- | --- |

1.

izraža globoko obžalovanje ob smrti tisočev migrantov med poskusom prihoda na ozemlje Evropske unije v zadnjih mesecih, zato odobrava razpravo o novi evropski agendi o migracijah in odločno zavzema stališče, da ta problematika zadeva vse države Evropske unije – ki morajo vse biti vanjo vključene – ter mora pomeniti odgovornost za celotno EU;

| 2. | meni, da mora biti pristop EU k migracijam dolgoročno vzdržen, da mora temeljiti na solidarnosti in spoštovati človekove pravice. Upoštevati mora vse vidike migracij, med drugim tudi humanitarne zaveze, prosilce za azil in ekonomske migrante. Poudarja, kako pomembni so odprava tihotapljenja in trgovine z ljudmi, razvoj in stabilnost v državah nečlanicah EU, učinkovita politika vračanja in demografski izzivi Evrope. Odbor poudarja, da so zakonite migracije lahko bistvena sestavina razvoja. Poleg koristi, ki jih uspešna politika priseljevanja prinaša za posameznika, so tu še pomembne pridobitve za družbo kot celoto, ker prispeva k delovni sili in financiranju sistemov socialnega varstva. Odbor zato vse nosilce politične odgovornosti, evropske institucije, nacionalne, regionalne in lokalne oblasti, medije in civilno družbo poziva, naj ne stigmatizirajo migrantov ali migracij ter naj državljanom zagotavljajo objektivne informacije o migracijah ter njenih vzrokih in posledicah. Odbor zavrača vse oblike diskriminacije in rasističnega vedenja do migrantov kot nezdružljive s temeljnimi načeli EU. V zvezi s tem je seznanjen z rezultati zasedanja Evropskega sveta 25. in 26. junija ter poziva Evropsko komisijo in države članice, naj si v okviru doseženega sporazuma prizadevajo za učinkovito reševanje izrednih razmer na področju migracij in v to vključijo lokalne in regionalne oblasti; |
| --- | --- |

2.

meni, da mora biti pristop EU k migracijam dolgoročno vzdržen, da mora temeljiti na solidarnosti in spoštovati človekove pravice. Upoštevati mora vse vidike migracij, med drugim tudi humanitarne zaveze, prosilce za azil in ekonomske migrante. Poudarja, kako pomembni so odprava tihotapljenja in trgovine z ljudmi, razvoj in stabilnost v državah nečlanicah EU, učinkovita politika vračanja in demografski izzivi Evrope. Odbor poudarja, da so zakonite migracije lahko bistvena sestavina razvoja. Poleg koristi, ki jih uspešna politika priseljevanja prinaša za posameznika, so tu še pomembne pridobitve za družbo kot celoto, ker prispeva k delovni sili in financiranju sistemov socialnega varstva. Odbor zato vse nosilce politične odgovornosti, evropske institucije, nacionalne, regionalne in lokalne oblasti, medije in civilno družbo poziva, naj ne stigmatizirajo migrantov ali migracij ter naj državljanom zagotavljajo objektivne informacije o migracijah ter njenih vzrokih in posledicah. Odbor zavrača vse oblike diskriminacije in rasističnega vedenja do migrantov kot nezdružljive s temeljnimi načeli EU. V zvezi s tem je seznanjen z rezultati zasedanja Evropskega sveta 25. in 26. junija ter poziva Evropsko komisijo in države članice, naj si v okviru doseženega sporazuma prizadevajo za učinkovito reševanje izrednih razmer na področju migracij in v to vključijo lokalne in regionalne oblasti;

| 3. | meni, da obstoječa orodja in prostor za dialog o politikah med EU, državami članicami in organizacijami civilne družbe sicer delujejo, vendar je dialog o politikah med lokalnimi in regionalnimi oblastmi ter ravnjo EU razdrobljen ali pa se izvaja le občasno. Zato predlaga, da se vanj dejavno vključijo in uporabijo izkušnje lokalnih in regionalnih oblasti z namenom izboljšanja standardov glede pogojev sprejema in azilnih postopkov ter da se organom sprejema zagotovita usposabljanje in pomoč pri povezovanju. Lokalne in regionalne oblasti v državah članicah, pristojne za sprejem beguncev, namreč pogosto nimajo na voljo zadostnih sredstev za izpolnjevanje te naloge, poleg tega pa število prošenj za azil nenehno narašča. V zvezi s tem je treba po mnenju Odbora prednostno okrepiti zmogljivosti lokalnih in regionalnih oblasti za opredelitev in zaščito ranljivih skupin, zlasti mladoletnikov brez spremstva, ki jih kriminalne združbe pogosto izkoriščajo za spolno suženjstvo, prisilno delo ali celo trgovino z organi. Poleg tega je treba skrajšati azilne postopke in negativne odločitve hitreje in učinkoviteje izvajati, saj je treba nadalje okrepiti ne le dialog med političnimi ravnmi ampak tudi zaupanje državljanov v evropski in nacionalni azilni sistem; |
| --- | --- |

3.

meni, da obstoječa orodja in prostor za dialog o politikah med EU, državami članicami in organizacijami civilne družbe sicer delujejo, vendar je dialog o politikah med lokalnimi in regionalnimi oblastmi ter ravnjo EU razdrobljen ali pa se izvaja le občasno. Zato predlaga, da se vanj dejavno vključijo in uporabijo izkušnje lokalnih in regionalnih oblasti z namenom izboljšanja standardov glede pogojev sprejema in azilnih postopkov ter da se organom sprejema zagotovita usposabljanje in pomoč pri povezovanju. Lokalne in regionalne oblasti v državah članicah, pristojne za sprejem beguncev, namreč pogosto nimajo na voljo zadostnih sredstev za izpolnjevanje te naloge, poleg tega pa število prošenj za azil nenehno narašča. V zvezi s tem je treba po mnenju Odbora prednostno okrepiti zmogljivosti lokalnih in regionalnih oblasti za opredelitev in zaščito ranljivih skupin, zlasti mladoletnikov brez spremstva, ki jih kriminalne združbe pogosto izkoriščajo za spolno suženjstvo, prisilno delo ali celo trgovino z organi. Poleg tega je treba skrajšati azilne postopke in negativne odločitve hitreje in učinkoviteje izvajati, saj je treba nadalje okrepiti ne le dialog med političnimi ravnmi ampak tudi zaupanje državljanov v evropski in nacionalni azilni sistem;

| 4. | pozdravlja zavezo Komisije, da bo pripravila predloge za pregled t. i. dublinske uredbe, ki se je jasno izkazala za neizvedljivo; Komisijo poziva, naj čim prej začne razpravo o teh predlogih in tako zagotovi, da se namesto uporabe prisile poudarek da bolj vzdržni porazdelitvi odgovornosti med državami članicami ob hkratnem spoštovanju temeljnih pravic migrantov; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja zavezo Komisije, da bo pripravila predloge za pregled t. i. dublinske uredbe, ki se je jasno izkazala za neizvedljivo; Komisijo poziva, naj čim prej začne razpravo o teh predlogih in tako zagotovi, da se namesto uporabe prisile poudarek da bolj vzdržni porazdelitvi odgovornosti med državami članicami ob hkratnem spoštovanju temeljnih pravic migrantov;

| 5. | odločno poziva k boljšemu zbiranju podatkov, da bi s proaktivnim in preventivnim pristopom preprečili izgubo človeških življenj, tudi s sodelovanjem med EU in nacionalnimi obveščevalnimi agencijami in centri za pomorsko obveščanje; |
| --- | --- |

5.

odločno poziva k boljšemu zbiranju podatkov, da bi s proaktivnim in preventivnim pristopom preprečili izgubo človeških življenj, tudi s sodelovanjem med EU in nacionalnimi obveščevalnimi agencijami in centri za pomorsko obveščanje;

| 6. | poudarja, da bi morale politike premestitve in ponovne naselitve vključevati vse evropske države na podlagi sistema kvot ter upoštevati geografska in demografska merila, velikost regije ali države članice, prebivalstvo, gospodarske razmere, potrebe trga dela ter razpoložljivo infrastrukturo in storitve pa tudi druge pomembne dejavnike, kot je združitev družine. Zato odobrava opredelitev meril za evropska programa za premestitev in ponovno naselitev v evropski agendi o migracijah, da bi zagotovili bolj vzdržen politični odziv. Ugotavlja, da se je Evropska komisija končno začela sklicevati na klavzulo o izrednih razmerah (člen 78(3) PDEU), kar se v sedanjih okoliščinah zdi popolnoma upravičeno; poudarja pa, da bi bilo treba sprejeti dodatne ukrepe ob polnem sodelovanju Evropskega parlamenta, da se zagotovi njihova preglednost in legitimnost; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da bi morale politike premestitve in ponovne naselitve vključevati vse evropske države na podlagi sistema kvot ter upoštevati geografska in demografska merila, velikost regije ali države članice, prebivalstvo, gospodarske razmere, potrebe trga dela ter razpoložljivo infrastrukturo in storitve pa tudi druge pomembne dejavnike, kot je združitev družine. Zato odobrava opredelitev meril za evropska programa za premestitev in ponovno naselitev v evropski agendi o migracijah, da bi zagotovili bolj vzdržen politični odziv. Ugotavlja, da se je Evropska komisija končno začela sklicevati na klavzulo o izrednih razmerah (člen 78(3) PDEU), kar se v sedanjih okoliščinah zdi popolnoma upravičeno; poudarja pa, da bi bilo treba sprejeti dodatne ukrepe ob polnem sodelovanju Evropskega parlamenta, da se zagotovi njihova preglednost in legitimnost;

| 7. | poudarja, da je neenakomerna porazdelitev prosilcev za azil in beguncev med državami ter regijami in znotraj njih velik izziv za lokalne in regionalne oblasti, prav tako pa tudi pomanjkanje vnaprejšnjega načrtovanja in nezmožnost, da bi se na sprejem pripravile dovolj zgodaj. Z zasilnimi rešitvami je težje zagotoviti hiter in uspešen proces vključevanja. Lokalne in regionalne oblasti potrebujejo zajamčena nacionalna in evropska sredstva pri dolgoročnem zagotavljanju vzdržnega sprejema prosilcev za azil in beguncev ter obvladovanju nepredvidenih nihanj, ki so neizogiben del sprejemanja prosilcev za azil in beguncev. Odbor poziva vse države članice, naj izvajajo načeli solidarnosti in pravične delitve odgovornosti v skladu s členom 80 PDEU ter sodelujejo z lokalnimi in regionalnimi oblastmi pri izvajanju in delovanju izrednega mehanizma za premestitev in tudi izvajanju predlogov za vzpostavitev mehanizma porazdelitve, predloženih konec maja; z zanimanjem pričakuje nove predloge za uvedbo obveznega in samodejnega sistema za premestitev; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da je neenakomerna porazdelitev prosilcev za azil in beguncev med državami ter regijami in znotraj njih velik izziv za lokalne in regionalne oblasti, prav tako pa tudi pomanjkanje vnaprejšnjega načrtovanja in nezmožnost, da bi se na sprejem pripravile dovolj zgodaj. Z zasilnimi rešitvami je težje zagotoviti hiter in uspešen proces vključevanja. Lokalne in regionalne oblasti potrebujejo zajamčena nacionalna in evropska sredstva pri dolgoročnem zagotavljanju vzdržnega sprejema prosilcev za azil in beguncev ter obvladovanju nepredvidenih nihanj, ki so neizogiben del sprejemanja prosilcev za azil in beguncev. Odbor poziva vse države članice, naj izvajajo načeli solidarnosti in pravične delitve odgovornosti v skladu s členom 80 PDEU ter sodelujejo z lokalnimi in regionalnimi oblastmi pri izvajanju in delovanju izrednega mehanizma za premestitev in tudi izvajanju predlogov za vzpostavitev mehanizma porazdelitve, predloženih konec maja; z zanimanjem pričakuje nove predloge za uvedbo obveznega in samodejnega sistema za premestitev;

| 8. | meni, da je zaupanje javnosti v našo sposobnost za uspešno preprečevanje izgube človeških življenj, razbitje mrež za trgovino z ljudmi in vključevanje beguncev, ki resnično potrebujejo zaščito, eden od bistvenih vidikov, ki bo olajšal dogovor v Evropi. Zato poziva Evropsko komisijo, naj se nujno posvetuje z Evropskim odborom regij, da bi opredelili uspešne politike vključevanja, o njih ozaveščali ter olajšali njihovo sprejetje po vsej Evropi. Poziva jo še, naj države članice ter lokalne in regionalne oblasti opomni na vlogo evropskih strukturnih in investicijskih skladov pri spodbujanju politik vključevanja; |
| --- | --- |

8.

meni, da je zaupanje javnosti v našo sposobnost za uspešno preprečevanje izgube človeških življenj, razbitje mrež za trgovino z ljudmi in vključevanje beguncev, ki resnično potrebujejo zaščito, eden od bistvenih vidikov, ki bo olajšal dogovor v Evropi. Zato poziva Evropsko komisijo, naj se nujno posvetuje z Evropskim odborom regij, da bi opredelili uspešne politike vključevanja, o njih ozaveščali ter olajšali njihovo sprejetje po vsej Evropi. Poziva jo še, naj države članice ter lokalne in regionalne oblasti opomni na vlogo evropskih strukturnih in investicijskih skladov pri spodbujanju politik vključevanja;

| 9. | poudarja, da so lokalne in regionalne oblasti najbolj izpostavljene, pri tem pa ne razpolagajo s potrebnimi sredstvi. Pogosto so človeško, finančno in tehnično odgovorne za reševanje človeških življenj ter podpirajo gospodarsko in družbeno vključevanje migrantov. V praksi so primorane, da z lastnimi sredstvi obvladajo migracijsko krizo, ki zadeva celotno Evropo, ne le Sredozemlje. Zahteva se, da se zagotovi večja podpora regijam, ki nudijo zatočišče največ migrantom, da se tem zagotovi sprejem v dostojnih pogojih; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da so lokalne in regionalne oblasti najbolj izpostavljene, pri tem pa ne razpolagajo s potrebnimi sredstvi. Pogosto so človeško, finančno in tehnično odgovorne za reševanje človeških življenj ter podpirajo gospodarsko in družbeno vključevanje migrantov. V praksi so primorane, da z lastnimi sredstvi obvladajo migracijsko krizo, ki zadeva celotno Evropo, ne le Sredozemlje. Zahteva se, da se zagotovi večja podpora regijam, ki nudijo zatočišče največ migrantom, da se tem zagotovi sprejem v dostojnih pogojih;

| 10. | močno poudarja, da je vprašanju varnosti treba nameniti večjo pozornost in poostriti nadzor migrantov. S tem bi odpravili spodbude za nedovoljene migracije in morebiten vdor kriminalcev ter zaščitili osebe, ki kot begunci želijo ubežati resnični humanitarni stiski, in jih ločili od splošnih migrantov z neurejenim statusom; |
| --- | --- |

10.

močno poudarja, da je vprašanju varnosti treba nameniti večjo pozornost in poostriti nadzor migrantov. S tem bi odpravili spodbude za nedovoljene migracije in morebiten vdor kriminalcev ter zaščitili osebe, ki kot begunci želijo ubežati resnični humanitarni stiski, in jih ločili od splošnih migrantov z neurejenim statusom;

| 11. | odobrava povečanje proračuna za operaciji EU Triton in Poseidon ter zaveze petnajstih držav članic za zagotovitev dodatnih sredstev, na podlagi česar naj bi se EU lahko učinkoviteje odzivala na nujne primere, ter poudarja potrebo, da se območje delovanja obeh operacij prilagodi trenutnim problemom. Odbor poudarja, da morajo vse države članice prevzeti odgovornost, in poziva k uvedbi mehanizma za nadaljnje povečevanje tega proračuna v skladu s spreminjajočimi se potrebami po dejanskih operacijah reševanja, dokler bodo te potrebne. Hkrati poudarja, da bi bilo treba sredstva in vire sprostiti čim prej ter da ne bi smelo prihajati do zavlačevanja zaradi nepotrebnih birokratskih postopkov; Komisijo poziva, naj nemudoma pripravi predloge za pregled mandata agencije Frontex, da se zagotovi trdna pravna podlaga za izvajanje operacij iskanja in reševanja; |
| --- | --- |

11.

odobrava povečanje proračuna za operaciji EU Triton in Poseidon ter zaveze petnajstih držav članic za zagotovitev dodatnih sredstev, na podlagi česar naj bi se EU lahko učinkoviteje odzivala na nujne primere, ter poudarja potrebo, da se območje delovanja obeh operacij prilagodi trenutnim problemom. Odbor poudarja, da morajo vse države članice prevzeti odgovornost, in poziva k uvedbi mehanizma za nadaljnje povečevanje tega proračuna v skladu s spreminjajočimi se potrebami po dejanskih operacijah reševanja, dokler bodo te potrebne. Hkrati poudarja, da bi bilo treba sredstva in vire sprostiti čim prej ter da ne bi smelo prihajati do zavlačevanja zaradi nepotrebnih birokratskih postopkov; Komisijo poziva, naj nemudoma pripravi predloge za pregled mandata agencije Frontex, da se zagotovi trdna pravna podlaga za izvajanje operacij iskanja in reševanja;

| 12. | predlaga, da Evropska agencija za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice (eu-LISA) v bližnji prihodnosti na podlagi sistema VIS razvije celovit sistem za izmenjavo podatkov na temo migracij in lokalnih oblasti, pri čemer je treba spoštovati varstvo osebnih podatkov. Tak sistem bi bil lahko zelo koristen pri izmenjavi in zbiranju različnih izkušenj z upravljanjem nastanitev, obravnavo vlog prosilcev za azil in beguncev, pripravo politik vključevanja in spoprijemanjem z nedovoljenimi migracijami. Ponujal bi tudi praktične rešitve za spodbujanje sodelovanja na tem področju med nacionalnimi, lokalnimi in regionalnimi organi; |
| --- | --- |

12.

predlaga, da Evropska agencija za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice (eu-LISA) v bližnji prihodnosti na podlagi sistema VIS razvije celovit sistem za izmenjavo podatkov na temo migracij in lokalnih oblasti, pri čemer je treba spoštovati varstvo osebnih podatkov. Tak sistem bi bil lahko zelo koristen pri izmenjavi in zbiranju različnih izkušenj z upravljanjem nastanitev, obravnavo vlog prosilcev za azil in beguncev, pripravo politik vključevanja in spoprijemanjem z nedovoljenimi migracijami. Ponujal bi tudi praktične rešitve za spodbujanje sodelovanja na tem področju med nacionalnimi, lokalnimi in regionalnimi organi;

| 13. | meni, da odgovor EU na izzive in priložnosti migracij ne bo popoln, če bodo gospodarske in zlasti politične razmere v državah izvora obravnavane ločeno. Zato odobrava priporočilo Evropske komisije za pogovore in sporazume s tretjimi državami glede upravljanja migracij ter krepitve njihove zmogljivosti za posredovanje in reševanje življenj migrantov v stiski. Predlaga, naj ti pogovori potekajo tudi na podnacionalni ravni in v njih sodelujejo organi kazenskega pregona, da bi dosegli oprijemljive rezultate na terenu v boju proti mrežam tihotapcev in pri opredeljevanju zakonitih migracijskih poti ter izvajanju politik vračanja. EU, države članice ter lokalne in regionalne oblasti poziva k okrepljenim prizadevanjem za pomoč pri razvoju zmogljivosti tretjih držav za delovanje v globalnem gospodarstvu, zlasti s trgovanjem in razvojem lokalnega podjetništva; v tem okviru poziva države članice, naj spoštujejo svojo zavezo, da bodo vsaj 0,7 % svojega BND namenile za razvojno sodelovanje in zlasti za podporo decentraliziranega sodelovanja za razvoj; |
| --- | --- |

13.

meni, da odgovor EU na izzive in priložnosti migracij ne bo popoln, če bodo gospodarske in zlasti politične razmere v državah izvora obravnavane ločeno. Zato odobrava priporočilo Evropske komisije za pogovore in sporazume s tretjimi državami glede upravljanja migracij ter krepitve njihove zmogljivosti za posredovanje in reševanje življenj migrantov v stiski. Predlaga, naj ti pogovori potekajo tudi na podnacionalni ravni in v njih sodelujejo organi kazenskega pregona, da bi dosegli oprijemljive rezultate na terenu v boju proti mrežam tihotapcev in pri opredeljevanju zakonitih migracijskih poti ter izvajanju politik vračanja. EU, države članice ter lokalne in regionalne oblasti poziva k okrepljenim prizadevanjem za pomoč pri razvoju zmogljivosti tretjih držav za delovanje v globalnem gospodarstvu, zlasti s trgovanjem in razvojem lokalnega podjetništva; v tem okviru poziva države članice, naj spoštujejo svojo zavezo, da bodo vsaj 0,7 % svojega BND namenile za razvojno sodelovanje in zlasti za podporo decentraliziranega sodelovanja za razvoj;

| 14. | ugotavlja, da se zaradi sodelovanja s stabilnimi vladami držav Severne Afrike zmanjšuje število odhodov z njihovih obal in s tem tudi tveganje za smrtne žrtve na morju. Nujno, če ne celo bistvenega pomena je, da EU nameni dodatna sredstva za vlade držav članic ob sredozemski obali, da bi lahko sodelovale z različnimi državami Severne Afrike na področju: (i) reševanja na morju; (ii) vzpostavitve območij z zmogljivostmi za sprejem, po potrebi na severnoafriški obali; (iii) posodobitve nadzornih instrumentov za zmanjšanje števila odhodov in s tem povezanega tveganja za smrtne žrtve na morju; |
| --- | --- |

14.

ugotavlja, da se zaradi sodelovanja s stabilnimi vladami držav Severne Afrike zmanjšuje število odhodov z njihovih obal in s tem tudi tveganje za smrtne žrtve na morju. Nujno, če ne celo bistvenega pomena je, da EU nameni dodatna sredstva za vlade držav članic ob sredozemski obali, da bi lahko sodelovale z različnimi državami Severne Afrike na področju: (i) reševanja na morju; (ii) vzpostavitve območij z zmogljivostmi za sprejem, po potrebi na severnoafriški obali; (iii) posodobitve nadzornih instrumentov za zmanjšanje števila odhodov in s tem povezanega tveganja za smrtne žrtve na morju;

| 15. | ponavlja svoj poziv k vzpostavitvi „partnerstev za migracije in vključevanje“ med mesti in regijami držav izvora in namembnih držav, da se okrepita sodelovanje in medsebojno zaupanje. Ta partnerstva bi vključevala pripravljalne ukrepe (na primer jezikovne tečaje in izobraževanje o kulturi in državljanskih vidikih), posamezne projekte na področju migracij, vključno s programi usposabljanja delavcev, ter oblikovanje programov za krožno migracijo, prostovoljno vračanje in ponovno vključevanje migrantov, in tako dopolnjevala delo evropskih častnikov za zvezo s področja migracij, napotenih v delegacije EU v ključnih tretjih državah; |
| --- | --- |

15.

ponavlja svoj poziv k vzpostavitvi „partnerstev za migracije in vključevanje“ med mesti in regijami držav izvora in namembnih držav, da se okrepita sodelovanje in medsebojno zaupanje. Ta partnerstva bi vključevala pripravljalne ukrepe (na primer jezikovne tečaje in izobraževanje o kulturi in državljanskih vidikih), posamezne projekte na področju migracij, vključno s programi usposabljanja delavcev, ter oblikovanje programov za krožno migracijo, prostovoljno vračanje in ponovno vključevanje migrantov, in tako dopolnjevala delo evropskih častnikov za zvezo s področja migracij, napotenih v delegacije EU v ključnih tretjih državah;

| 16. | meni, da bi moralo imeti oblikovanje načinov in priložnosti za državljane tretjih držav, ki želijo priti v Evropo zaradi dela ali študija, osrednjo vlogo pri zasnovi prihodnjih migracijskih politik. Odbor poudarja, da je zato bistveno razviti tesnejše sodelovanje z drugimi zadevnimi državami ter z lokalnimi mediji v teh državah oblikovati kampanje obveščanja o možnostih zakonite migracije v Evropo, precejšnjih nevarnostih, povezanih z nedovoljenimi migracijami, in politiki vračanja EU; |
| --- | --- |

16.

meni, da bi moralo imeti oblikovanje načinov in priložnosti za državljane tretjih držav, ki želijo priti v Evropo zaradi dela ali študija, osrednjo vlogo pri zasnovi prihodnjih migracijskih politik. Odbor poudarja, da je zato bistveno razviti tesnejše sodelovanje z drugimi zadevnimi državami ter z lokalnimi mediji v teh državah oblikovati kampanje obveščanja o možnostih zakonite migracije v Evropo, precejšnjih nevarnostih, povezanih z nedovoljenimi migracijami, in politiki vračanja EU;

| 17. | znova poudarja pomen reševanja temeljnih vzrokov za sedanje tokove migrantov z neurejenim statusom v Evropo ter s tem pomen razvoja lokalne demokracije in gospodarstva v državah zunaj EU kot ključnega vidika njihove politične stabilnosti ter poziva Evropsko komisijo in države članice, naj še naprej razvijajo obstoječe sodelovanje z Evropskim odborom regij in evropskimi lokalnimi in regionalnimi oblastmi, da bi tako prispevali h krepitvi zmogljivosti lokalne uprave v teh državah. Zato opozarja na vlogo Evro-sredozemske skupščine lokalnih in regionalnih oblasti (ARLEM) in Konference regionalnih in lokalnih oblasti za vzhodno partnerstvo (Corleap) pri OR ter medsredozemske komisije pri Konferenci perifernih obmorskih regij (CPMR); poudarja, da se lahko ARLEM in Corleap uporabljata kot platformi za pomoč pri vključevanju v dialog na lokalni in regionalni ravni o tem, kako preprečiti trgovino z ljudmi, tihotapljenje ljudi in kriminalne združbe, uporabljata pa se lahko tudi kot platformi za spodbujanje dobrega upravljanja, stabilnosti in miru; |
| --- | --- |

17.

znova poudarja pomen reševanja temeljnih vzrokov za sedanje tokove migrantov z neurejenim statusom v Evropo ter s tem pomen razvoja lokalne demokracije in gospodarstva v državah zunaj EU kot ključnega vidika njihove politične stabilnosti ter poziva Evropsko komisijo in države članice, naj še naprej razvijajo obstoječe sodelovanje z Evropskim odborom regij in evropskimi lokalnimi in regionalnimi oblastmi, da bi tako prispevali h krepitvi zmogljivosti lokalne uprave v teh državah. Zato opozarja na vlogo Evro-sredozemske skupščine lokalnih in regionalnih oblasti (ARLEM) in Konference regionalnih in lokalnih oblasti za vzhodno partnerstvo (Corleap) pri OR ter medsredozemske komisije pri Konferenci perifernih obmorskih regij (CPMR); poudarja, da se lahko ARLEM in Corleap uporabljata kot platformi za pomoč pri vključevanju v dialog na lokalni in regionalni ravni o tem, kako preprečiti trgovino z ljudmi, tihotapljenje ljudi in kriminalne združbe, uporabljata pa se lahko tudi kot platformi za spodbujanje dobrega upravljanja, stabilnosti in miru;

| 18. | naroča svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropski komisiji ter predsedniku Evropskega sveta. |
| --- | --- |

18.

naroča svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropski komisiji ter predsedniku Evropskega sveta.

V Bruslju, 8. julija 2015

Predsednik Evropskega odbora regij

Markku MARKKULA

---

| 22.9.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 313/5 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 313/5

---

Resolucija o trajnostni proizvodnji hrane

(2015/C 313/02)

EVROPSKI ODBOR REGIJ –

| 1. | odobrava dejstvo, da svetovna razstava Expo 2015 Nahranimo planet: energija za življenje poteka sočasno z evropskim letom za razvoj in ciljnim datumom za uveljavitev osmih razvojnih ciljev tisočletja o izkoreninjenju revščine in lakote ter zagotavljanju okoljske trajnosti; |
| --- | --- |

1.

odobrava dejstvo, da svetovna razstava Expo 2015 Nahranimo planet: energija za življenje poteka sočasno z evropskim letom za razvoj in ciljnim datumom za uveljavitev osmih razvojnih ciljev tisočletja o izkoreninjenju revščine in lakote ter zagotavljanju okoljske trajnosti;

| 2. | poudarja vlogo EU kot pomembnega svetovnega akterja pri spopadanju z izzivi, povezanimi s prehransko in hranilno varnostjo ter trajnostjo; EU spodbuja k naložbam v znanost in inovacije kot ključnih dejavnikov za zagotavljanje univerzalnega dostopa do zdrave, hranljive in trajnostno proizvedene hrane; poudarja, da je bila ideja o skupni kmetijski politiki, ki bi vsem državljanom EU zagotavljala hrano po dostopnih cenah, kmetom pa dostojno življenje, zapisana že v Rimski pogodbi; poudarja, da je prehranska varnost, ki je v Splošni deklaraciji o človekovih pravicah priznana kot ena od temeljnih človekovih pravic, pogoj za zmanjšanje revščine; opozarja, da v EU 122,6 milijona ljudi (24,5 % celotnega prebivalstva) živi pod pragom revščine in da se 9,6 % prebivalstva sooča s hudim materialnim pomanjkanjem; ponavlja, da mora EU svojim državljanom, zlasti najbolj ogroženim, zagotoviti dostop do zadostnih količin zdrave in primerne hrane z ustrezno hranilno vrednostjo; |
| --- | --- |

2.

poudarja vlogo EU kot pomembnega svetovnega akterja pri spopadanju z izzivi, povezanimi s prehransko in hranilno varnostjo ter trajnostjo; EU spodbuja k naložbam v znanost in inovacije kot ključnih dejavnikov za zagotavljanje univerzalnega dostopa do zdrave, hranljive in trajnostno proizvedene hrane; poudarja, da je bila ideja o skupni kmetijski politiki, ki bi vsem državljanom EU zagotavljala hrano po dostopnih cenah, kmetom pa dostojno življenje, zapisana že v Rimski pogodbi; poudarja, da je prehranska varnost, ki je v Splošni deklaraciji o človekovih pravicah priznana kot ena od temeljnih človekovih pravic, pogoj za zmanjšanje revščine; opozarja, da v EU 122,6 milijona ljudi (24,5 % celotnega prebivalstva) živi pod pragom revščine in da se 9,6 % prebivalstva sooča s hudim materialnim pomanjkanjem; ponavlja, da mora EU svojim državljanom, zlasti najbolj ogroženim, zagotoviti dostop do zadostnih količin zdrave in primerne hrane z ustrezno hranilno vrednostjo;

| 3. | poudarja, da bi morala EU ohraniti visoke standarde glede varnosti hrane in zanesljive preskrbe s hrano kot značilnosti, po katerih se proizvodi iz EU odlikujejo na svetovni ravni; glede tega ponavlja svojo zahtevo, da se v dvostranskih trgovinskih sporazumih pod nobenim pogojem ne smejo znižati pravni standardi varnosti hrane in dobrobiti živali, ki veljajo v državah članicah EU; ravno nasprotno: znova izraža prepričanje, da si moramo prizadevati za še višje standarde; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da bi morala EU ohraniti visoke standarde glede varnosti hrane in zanesljive preskrbe s hrano kot značilnosti, po katerih se proizvodi iz EU odlikujejo na svetovni ravni; glede tega ponavlja svojo zahtevo, da se v dvostranskih trgovinskih sporazumih pod nobenim pogojem ne smejo znižati pravni standardi varnosti hrane in dobrobiti živali, ki veljajo v državah članicah EU; ravno nasprotno: znova izraža prepričanje, da si moramo prizadevati za še višje standarde;

| 4. | ugotavlja, da se svet trenutno sooča z raznolikimi in pomembnimi izzivi, kot so nenehna rast prebivalstva, širjenje srednjega razreda in naraščanje kupne moči, zaradi česar se spreminjajo prehranjevalne navade (raznolikost, osnovni in kakovostni proizvodi), hkrati pa podnebne spremembe ogrožajo svetovne kmetijske proizvodne zmogljivosti; |
| --- | --- |

4.

ugotavlja, da se svet trenutno sooča z raznolikimi in pomembnimi izzivi, kot so nenehna rast prebivalstva, širjenje srednjega razreda in naraščanje kupne moči, zaradi česar se spreminjajo prehranjevalne navade (raznolikost, osnovni in kakovostni proizvodi), hkrati pa podnebne spremembe ogrožajo svetovne kmetijske proizvodne zmogljivosti;

| 5. | odobrava dejstvo, da je trajnostni razvoj postal nujni pogoj vseh družbeno-ekonomskih politik rasti, in poziva k dodatnim političnim zavezam na vseh ravneh upravljanja, nanašajoč se na vire v vseh sektorjih; |
| --- | --- |

5.

odobrava dejstvo, da je trajnostni razvoj postal nujni pogoj vseh družbeno-ekonomskih politik rasti, in poziva k dodatnim političnim zavezam na vseh ravneh upravljanja, nanašajoč se na vire v vseh sektorjih;

| 6. | poudarja, da je demokracija na področju prehrane proces, ki poteka od spodaj navzgor in se mora začeti na lokalni ravni, v regijah in mestih, da bi se sprejele politike, ki bodo prispevale k prehranski varnosti in trajnosti, ter poziva lokalne in regionalne oblasti, naj znotraj svojih skupnosti priznajo pravico do zdrave in trajnostno proizvedene hrane; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da je demokracija na področju prehrane proces, ki poteka od spodaj navzgor in se mora začeti na lokalni ravni, v regijah in mestih, da bi se sprejele politike, ki bodo prispevale k prehranski varnosti in trajnosti, ter poziva lokalne in regionalne oblasti, naj znotraj svojih skupnosti priznajo pravico do zdrave in trajnostno proizvedene hrane;

| 7. | poudarja potrebo po okrepitvi povezav med različnimi področji, povezanimi s proizvodnjo hrane, kot so energija, gozdarstvo, morski viri, voda, odpadki, kmetijstvo, podnebne spremembe, znanost in raziskave ter raba zemljišč, saj imajo vsi pomembno vlogo pri uresničevanju zelenega gospodarstva; |
| --- | --- |

7.

poudarja potrebo po okrepitvi povezav med različnimi področji, povezanimi s proizvodnjo hrane, kot so energija, gozdarstvo, morski viri, voda, odpadki, kmetijstvo, podnebne spremembe, znanost in raziskave ter raba zemljišč, saj imajo vsi pomembno vlogo pri uresničevanju zelenega gospodarstva;

| 8. | v zvezi s tem poziva, da je treba biti v kmetijstvu in pri preskrbi s hrano v prihodnosti varčnejši pri uporabi vode in fosilnih goriv, uporabljati manj gnojil in fitosanitarnih sredstev, povečati raznolikost in čim bolj preudarno izkoristiti sinergije med poljedelstvom, živinorejo, ravnanjem z organskimi odpadki, odpadnimi snovmi in uporabo različnih virov energije; |
| --- | --- |

8.

v zvezi s tem poziva, da je treba biti v kmetijstvu in pri preskrbi s hrano v prihodnosti varčnejši pri uporabi vode in fosilnih goriv, uporabljati manj gnojil in fitosanitarnih sredstev, povečati raznolikost in čim bolj preudarno izkoristiti sinergije med poljedelstvom, živinorejo, ravnanjem z organskimi odpadki, odpadnimi snovmi in uporabo različnih virov energije;

| 9. | ugotavlja, da ima kmetijstvo velik pomen za razvoj uravnoteženih in bolj povezanih območij, zlasti podeželskih, saj zaposluje skoraj 30 milijonov ljudi; ugotavlja, da kar 90-odstotni delež ozemlja Evropske unije obsegajo podeželska območja, kjer živi 60 % Evropejcev, vendar so gospodarsko pogosto manj razvita od mestnih območij; poudarja, da bi se morala podeželska območja za spodbujanje konkurenčnosti, povečanje odpornosti in ustvarjanje novih delovnih mest osredotočiti na različne gospodarske in okoljske vidike razvoja podeželja in ne samo na kmetijstvo; |
| --- | --- |

9.

ugotavlja, da ima kmetijstvo velik pomen za razvoj uravnoteženih in bolj povezanih območij, zlasti podeželskih, saj zaposluje skoraj 30 milijonov ljudi; ugotavlja, da kar 90-odstotni delež ozemlja Evropske unije obsegajo podeželska območja, kjer živi 60 % Evropejcev, vendar so gospodarsko pogosto manj razvita od mestnih območij; poudarja, da bi se morala podeželska območja za spodbujanje konkurenčnosti, povečanje odpornosti in ustvarjanje novih delovnih mest osredotočiti na različne gospodarske in okoljske vidike razvoja podeželja in ne samo na kmetijstvo;

| 10. | opozarja na prihodnje cilje skupne kmetijske politike v zvezi s trajnostnim gospodarjenjem z naravnimi viri, prehransko varnostjo, kmetijskimi dejavnostmi po Evropi, uravnoteženim regionalnim razvojem, konkurenčnostjo evropskega kmetijstva, podporo za mlade kmete in stalnim poenostavljanjem skupne kmetijske politike; ponavlja svoje kritično stališče o nezadostnih ukrepih za izboljšanje konkurenčnosti malih in srednje velikih kmetijskih gospodarstev; izraža obžalovanje, da je SKP še naprej bolj naklonjena veliki proizvodnji na račun malih in srednje velikih kmetijskih gospodarstev; |
| --- | --- |

10.

opozarja na prihodnje cilje skupne kmetijske politike v zvezi s trajnostnim gospodarjenjem z naravnimi viri, prehransko varnostjo, kmetijskimi dejavnostmi po Evropi, uravnoteženim regionalnim razvojem, konkurenčnostjo evropskega kmetijstva, podporo za mlade kmete in stalnim poenostavljanjem skupne kmetijske politike; ponavlja svoje kritično stališče o nezadostnih ukrepih za izboljšanje konkurenčnosti malih in srednje velikih kmetijskih gospodarstev; izraža obžalovanje, da je SKP še naprej bolj naklonjena veliki proizvodnji na račun malih in srednje velikih kmetijskih gospodarstev;

| 11. | je mnenja, da so podeželska območja najbolj na udaru podnebnih sprememb, zato poziva, da se v instrumente prostorskega načrtovanja, upravljanja in financiranja vključijo ukrepi za blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje, da bi s participativnimi mehanizmi in kmetijskimi praksami omogočili trajnostni razvoj; |
| --- | --- |

11.

je mnenja, da so podeželska območja najbolj na udaru podnebnih sprememb, zato poziva, da se v instrumente prostorskega načrtovanja, upravljanja in financiranja vključijo ukrepi za blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje, da bi s participativnimi mehanizmi in kmetijskimi praksami omogočili trajnostni razvoj;

| 12. | glede na sodobne trende glede življenjskega sloga v mestnih skupnostih predlaga spodbujanje prednosti, ki jih prinaša življenje na podeželju. Pobude, ki prispevajo k navezovanju tesnih odnosov med kmeti in potrošniki hrane, lahko precej pripomorejo k razvoju primestnih območij in druge vrste odnosov med mesti in podeželjem, kot so teritorialna partnerstva na funkcionalnih območjih; |
| --- | --- |

12.

glede na sodobne trende glede življenjskega sloga v mestnih skupnostih predlaga spodbujanje prednosti, ki jih prinaša življenje na podeželju. Pobude, ki prispevajo k navezovanju tesnih odnosov med kmeti in potrošniki hrane, lahko precej pripomorejo k razvoju primestnih območij in druge vrste odnosov med mesti in podeželjem, kot so teritorialna partnerstva na funkcionalnih območjih;

| 13. | poudarja tudi pomen celovitih projektov za ponovno poselitev zapuščenih in redko poseljenih podeželskih območij (oddaljenih, gorskih itd.), s katerimi bi obnovili celotna območja, razvili lokalno mikroproizvodnjo in s tem ohranjali biotsko raznovrstnost; |
| --- | --- |

13.

poudarja tudi pomen celovitih projektov za ponovno poselitev zapuščenih in redko poseljenih podeželskih območij (oddaljenih, gorskih itd.), s katerimi bi obnovili celotna območja, razvili lokalno mikroproizvodnjo in s tem ohranjali biotsko raznovrstnost;

| 14. | zagovarja kratke dobavne verige za kmetijske proizvode, saj prispevajo k trajnostni proizvodnji in odgovorni potrošnji ter so v skladu z vse večjim povpraševanjem potrošnikov po pristni sezonski hrani, pridelani lokalno in v okviru skupnosti. To je hkrati družbeno odgovoren model potrošnje, ki spoštuje okolje, pomeni manj embalaže in živilskih odpadkov, zmanjšuje izpuste CO2 in podpira trajnostne proizvodne metode; |
| --- | --- |

14.

zagovarja kratke dobavne verige za kmetijske proizvode, saj prispevajo k trajnostni proizvodnji in odgovorni potrošnji ter so v skladu z vse večjim povpraševanjem potrošnikov po pristni sezonski hrani, pridelani lokalno in v okviru skupnosti. To je hkrati družbeno odgovoren model potrošnje, ki spoštuje okolje, pomeni manj embalaže in živilskih odpadkov, zmanjšuje izpuste CO2 in podpira trajnostne proizvodne metode;

| 15. | izraža prepričanje, da bi morala biti evropska oznaka tovrstnih proizvodov že zdavnaj uvedena in nestrpno pričakuje predlog v zvezi s tem, ki bo izvedljiv; |
| --- | --- |

15.

izraža prepričanje, da bi morala biti evropska oznaka tovrstnih proizvodov že zdavnaj uvedena in nestrpno pričakuje predlog v zvezi s tem, ki bo izvedljiv;

| 16. | ugotavlja, da lokalna proizvodnja hrane, zlasti proizvodnja kakovostnih proizvodov z zaščiteno označbo porekla in zaščiteno geografsko označbo, katerih standarde odličnosti določajo stroga pravila proizvodnje, ni zgolj nujno potreben cilj, ki prispeva k ustvarjanju novih lokalnih delovnih mest in pridobivanju novih veščin, temveč lahko tudi pospeši gospodarski in družbeni razvoj naših regij ter prepreči izseljevanje ali pretiran demografski pritisk na mesta; |
| --- | --- |

16.

ugotavlja, da lokalna proizvodnja hrane, zlasti proizvodnja kakovostnih proizvodov z zaščiteno označbo porekla in zaščiteno geografsko označbo, katerih standarde odličnosti določajo stroga pravila proizvodnje, ni zgolj nujno potreben cilj, ki prispeva k ustvarjanju novih lokalnih delovnih mest in pridobivanju novih veščin, temveč lahko tudi pospeši gospodarski in družbeni razvoj naših regij ter prepreči izseljevanje ali pretiran demografski pritisk na mesta;

| 17. | poudarja, da morajo območja z omejenimi možnostmi, zlasti gorska, katerih proizvodi so cenjeni zaradi svoje kakovosti, kriti dodatne stroške, zaradi katerih je proizvodnja težja in dražja; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da morajo območja z omejenimi možnostmi, zlasti gorska, katerih proizvodi so cenjeni zaradi svoje kakovosti, kriti dodatne stroške, zaradi katerih je proizvodnja težja in dražja;

| 18. | poziva k temu, da bi bila gensko nespremenjena hrana pomemben del trajnostne prehrane; opozarja, da so se mnoge lokalne in regionalne oblasti uprle gensko spremenjenim pridelkom na svojem območju, se razglasila za „območja brez GSO“ in se povezala v mreže; |
| --- | --- |

18.

poziva k temu, da bi bila gensko nespremenjena hrana pomemben del trajnostne prehrane; opozarja, da so se mnoge lokalne in regionalne oblasti uprle gensko spremenjenim pridelkom na svojem območju, se razglasila za „območja brez GSO“ in se povezala v mreže;

| 19. | meni, da je treba različne akterje, ki so zainteresirani za trajnostno proizvodnjo in odgovorno potrošnjo, kot so univerze, šole in bolnišnice, obvestiti o možnostih, da v postopke javnih naročil vključijo merila trajnosti (npr. lokalno in ekološko pridelana hrana), da bi jih tako lahko dejansko uporabljala v praksi; |
| --- | --- |

19.

meni, da je treba različne akterje, ki so zainteresirani za trajnostno proizvodnjo in odgovorno potrošnjo, kot so univerze, šole in bolnišnice, obvestiti o možnostih, da v postopke javnih naročil vključijo merila trajnosti (npr. lokalno in ekološko pridelana hrana), da bi jih tako lahko dejansko uporabljala v praksi;

| 20. | zato poziva k spodbujanju in izboljšanju možnosti za stalno sodelovanje in usklajevanje različnih zakonodajnih ravni Evropske unije, držav članic in njihovih regij, da bi čim prej sprejeli revidirana pravila glede sledljivosti in natančnega označevanja proizvodov, vključno s priznanjem za dobavne verige, ki so v celoti brez gensko spremenjenih organizmov; tako bodo potrošniki ustrezno seznanjeni in sprejemali odločitve glede uporabe posameznih proizvodov; |
| --- | --- |

20.

zato poziva k spodbujanju in izboljšanju možnosti za stalno sodelovanje in usklajevanje različnih zakonodajnih ravni Evropske unije, držav članic in njihovih regij, da bi čim prej sprejeli revidirana pravila glede sledljivosti in natančnega označevanja proizvodov, vključno s priznanjem za dobavne verige, ki so v celoti brez gensko spremenjenih organizmov; tako bodo potrošniki ustrezno seznanjeni in sprejemali odločitve glede uporabe posameznih proizvodov;

| 21. | predlaga, da se izboljša shema pomoči za oskrbo šol s sadjem, zelenjavo in mlekom; glede na stopnjo predelave proizvodov, ki jih je v skladu s to shemo pomoči mogoče subvencionirati, in glede na pomen načela, da je treba z zdravo prehrano začeti že v otroštvu, predlaga, da se finančna podpora za shemo omeji na proizvode, ki vsebujejo kvečjemu malo sladil ali soli in nobenih škodljivih dodatkov ali ojačevalcev okusa; |
| --- | --- |

21.

predlaga, da se izboljša shema pomoči za oskrbo šol s sadjem, zelenjavo in mlekom; glede na stopnjo predelave proizvodov, ki jih je v skladu s to shemo pomoči mogoče subvencionirati, in glede na pomen načela, da je treba z zdravo prehrano začeti že v otroštvu, predlaga, da se finančna podpora za shemo omeji na proizvode, ki vsebujejo kvečjemu malo sladil ali soli in nobenih škodljivih dodatkov ali ojačevalcev okusa;

| 22. | znova poziva Evropsko komisijo, naj spodbuja zmanjševanje količine živilskih odpadkov (1) in ponovno poda predlog o tem, da bi jih do leta 2025 zmanjšali za vsaj 30 %, ki bo temeljil na umaknjenem predlogu iz leta 2014 o spremembi okvirne direktive o odpadkih, s čimer bi spodbudili krožno gospodarstvo; Evropska komisija naj v zvezi s tem oceni možnost za razširitev dobrega modela upravljanja, ki se uporablja v okviru konvencije županov; podpira poziv Evropskega parlamenta, da se 2016 razglasi za evropsko leto boja proti nastajanju živilskih odpadkov; |
| --- | --- |

22.

znova poziva Evropsko komisijo, naj spodbuja zmanjševanje količine živilskih odpadkov (1) in ponovno poda predlog o tem, da bi jih do leta 2025 zmanjšali za vsaj 30 %, ki bo temeljil na umaknjenem predlogu iz leta 2014 o spremembi okvirne direktive o odpadkih, s čimer bi spodbudili krožno gospodarstvo; Evropska komisija naj v zvezi s tem oceni možnost za razširitev dobrega modela upravljanja, ki se uporablja v okviru konvencije županov; podpira poziv Evropskega parlamenta, da se 2016 razglasi za evropsko leto boja proti nastajanju živilskih odpadkov;

| 23. | ugotavlja, da hrana predstavlja več kakor tretjino turistične porabe; opozarja, da se v kulinaričnem turizmu skrivajo potencial za trajna delovna mesta skozi vse leto in možnosti ustvarjanja delovnih mest; poudarja, da ima lahko to pomembno vlogo pri lokalni in regionalni rasti in koheziji ter ohranjanju kulturne dediščine; |
| --- | --- |

23.

ugotavlja, da hrana predstavlja več kakor tretjino turistične porabe; opozarja, da se v kulinaričnem turizmu skrivajo potencial za trajna delovna mesta skozi vse leto in možnosti ustvarjanja delovnih mest; poudarja, da ima lahko to pomembno vlogo pri lokalni in regionalni rasti in koheziji ter ohranjanju kulturne dediščine;

| 24. | poziva h kampanji ozaveščanja državljanov o vrednosti genskih virov ter pomenu njihovega ohranjanja, raziskav in trajnostne rabe, hkrati pa uvedbi programov usposabljanja za tehnike in kmete, prilagojenih povpraševanju na trgu, ter ukrepov usklajevanja, spremljanja in ocenjevanja za ohranjanje biotske raznovrstnosti v kmetijstvu; |
| --- | --- |

24.

poziva h kampanji ozaveščanja državljanov o vrednosti genskih virov ter pomenu njihovega ohranjanja, raziskav in trajnostne rabe, hkrati pa uvedbi programov usposabljanja za tehnike in kmete, prilagojenih povpraševanju na trgu, ter ukrepov usklajevanja, spremljanja in ocenjevanja za ohranjanje biotske raznovrstnosti v kmetijstvu;

| 25. | opozarja na vlogo lokalnih in regionalnih oblasti pri prilagajanju učnih in poklicnih spretnosti mladih trgu dela na podeželskih območjih; je predan podpiranju in razširjanju lokalne in regionalne najboljše prakse pri inovativnih postopkih pridelave, distribucije in potrošnje hrane; poziva k večji ozaveščenosti in sprejemanju v družbi s prehransko vzgojo in spodbujanjem dobrih prehranjevalnih navad zaradi zdravja in dobrega počutja ter z bolj učinkovito rabo prehranskih in drugih virov; |
| --- | --- |

25.

opozarja na vlogo lokalnih in regionalnih oblasti pri prilagajanju učnih in poklicnih spretnosti mladih trgu dela na podeželskih območjih; je predan podpiranju in razširjanju lokalne in regionalne najboljše prakse pri inovativnih postopkih pridelave, distribucije in potrošnje hrane; poziva k večji ozaveščenosti in sprejemanju v družbi s prehransko vzgojo in spodbujanjem dobrih prehranjevalnih navad zaradi zdravja in dobrega počutja ter z bolj učinkovito rabo prehranskih in drugih virov;

| 26. | znova izraža podporo za učinkovit nadzor spoštovanja in poenostavitve zakonodaje o živilih in krmi ter drugih določb o zdravju in dobrobiti živali, zdravju rastlin, rastlinskem razmnoževalnem materialu in fitofarmacevtskih sredstvih, ki prispevajo k vzpostavljanju stabilnega trga na podlagi zaupanja javnosti v te proizvode; ponavlja, da se je na tem področju treba izogniti delegiranim aktom EU, da bodo lahko različne ravni upravljanja v skladu z načeloma subsidiarnosti in sorazmernosti preučile in ocenile vse regulativne stroške; |
| --- | --- |

26.

znova izraža podporo za učinkovit nadzor spoštovanja in poenostavitve zakonodaje o živilih in krmi ter drugih določb o zdravju in dobrobiti živali, zdravju rastlin, rastlinskem razmnoževalnem materialu in fitofarmacevtskih sredstvih, ki prispevajo k vzpostavljanju stabilnega trga na podlagi zaupanja javnosti v te proizvode; ponavlja, da se je na tem področju treba izogniti delegiranim aktom EU, da bodo lahko različne ravni upravljanja v skladu z načeloma subsidiarnosti in sorazmernosti preučile in ocenile vse regulativne stroške;

| 27. | opozarja na prispevek skupne ribiške politike k trajnostni proizvodnji hrane v EU; poziva k večjemu spodbujanju ciljev skupne ribiške politike na mednarodni ravni. V ta namen si mora EU prizadevati za izboljšanje učinkovitosti regionalnih in mednarodnih organizacij pri ohranjanju in upravljanju mednarodnih staležev rib, in sicer s spodbujanjem odločanja na podlagi znanstvenih podatkov in večje skladnosti, večjo preglednostjo in sodelovanjem zainteresiranih strani, zlasti ribičev, ter bojem proti nezakonitim, neprijavljenim in nereguliranim ribolovnim dejavnostim; |
| --- | --- |

27.

opozarja na prispevek skupne ribiške politike k trajnostni proizvodnji hrane v EU; poziva k večjemu spodbujanju ciljev skupne ribiške politike na mednarodni ravni. V ta namen si mora EU prizadevati za izboljšanje učinkovitosti regionalnih in mednarodnih organizacij pri ohranjanju in upravljanju mednarodnih staležev rib, in sicer s spodbujanjem odločanja na podlagi znanstvenih podatkov in večje skladnosti, večjo preglednostjo in sodelovanjem zainteresiranih strani, zlasti ribičev, ter bojem proti nezakonitim, neprijavljenim in nereguliranim ribolovnim dejavnostim;

| 28. | poudarja potrebo po tesnem sodelovanju z ribiško industrijo prek javno-zasebnih partnerstev ter povezovanju podjetij in raziskav, s čimer bi zagotovili, da ribištvo ne bo samo trajnostno, temveč tudi konkurenčno in inovativno; |
| --- | --- |

28.

poudarja potrebo po tesnem sodelovanju z ribiško industrijo prek javno-zasebnih partnerstev ter povezovanju podjetij in raziskav, s čimer bi zagotovili, da ribištvo ne bo samo trajnostno, temveč tudi konkurenčno in inovativno;

| 29. | poudarja, da bi morala domača proizvodnja v akvakulturi zaradi odziva na prihodnjo problematiko prehrambnih virov, ustvarjanja delovnih mest in regionalnega razvoja veljati za strateški sektor (kot to velja za proizvodnjo v drugih primarnih sektorjih), saj je 70 % rib in morskih sadežev, ki se porabijo v Evropski uniji, uvoženih; |
| --- | --- |

29.

poudarja, da bi morala domača proizvodnja v akvakulturi zaradi odziva na prihodnjo problematiko prehrambnih virov, ustvarjanja delovnih mest in regionalnega razvoja veljati za strateški sektor (kot to velja za proizvodnjo v drugih primarnih sektorjih), saj je 70 % rib in morskih sadežev, ki se porabijo v Evropski uniji, uvoženih;

| 30. | je mnenja, da bi EU morala prevzeti vodilno vlogo v razvoju ekoloških in trajnostnih metod ribogojstva, pri tem pa odpreti vrata „modri revoluciji“ z uporabo tehnologij in inovacij za proizvodnjo, prehrano, razvoj mladic in izlova v EU. |
| --- | --- |

30.

je mnenja, da bi EU morala prevzeti vodilno vlogo v razvoju ekoloških in trajnostnih metod ribogojstva, pri tem pa odpreti vrata „modri revoluciji“ z uporabo tehnologij in inovacij za proizvodnjo, prehrano, razvoj mladic in izlova v EU.

V Bruslju, 8. julija 2015

Predsednik Evropskega odbora regij

Markku MARKKULA

---

(1)  CdR 140/2011 fin, http://portal.cor.europa.eu/europe2020/MonitoringFlagships/Pages/A-Resource-Efficient-Europe.aspx

1

---

| 22.9.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 313/9 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 313/9

---

Resolucija – Izboljšanje delovanja Evropske unije: Lizbonska pogodba in korak naprej

(2015/C 313/03)

EVROPSKI ODBOR REGIJ –

| 1. | meni, da sta verodostojnost in prihodnji razvoj EU močno odvisna od njene sposobnosti učinkovitega obravnavanja gospodarskih, političnih in socialnih izzivov, ki so pred nami, in tesnejše povezanosti z državljani na vseh ravneh; opozarja, da je za to potrebno dejavno sodelovanje lokalne, regionalne in podnacionalne ravni upravljanja EU; zato vztraja, da mora biti Odbor regij vključen v razprave o prihodnosti Evrope ter polnopravno sodelovati pri prihodnji konvenciji; |
| --- | --- |

1.

meni, da sta verodostojnost in prihodnji razvoj EU močno odvisna od njene sposobnosti učinkovitega obravnavanja gospodarskih, političnih in socialnih izzivov, ki so pred nami, in tesnejše povezanosti z državljani na vseh ravneh; opozarja, da je za to potrebno dejavno sodelovanje lokalne, regionalne in podnacionalne ravni upravljanja EU; zato vztraja, da mora biti Odbor regij vključen v razprave o prihodnosti Evrope ter polnopravno sodelovati pri prihodnji konvenciji;

| 2. | odobrava sklep Evropskega parlamenta, da razpravo začne zdaj in se pri tem posvetuje z OR, s čimer je potrdil okrepljeno politično sodelovanje med institucijama; z zadovoljstvom sprejema priložnost, da lahko prispeva k bolj pregledni, odgovorni, vključujoči in učinkoviti EU; znova poudarja, da je treba obnoviti zaupanje državljanov v dejstvo, da je EU sposobna ukrepati in prispevati k izboljšanju njihovega življenja ter zaščititi in spodbujati evropske vrednote ob upoštevanju nacionalnih in regionalnih pristojnosti in identitete; |
| --- | --- |

2.

odobrava sklep Evropskega parlamenta, da razpravo začne zdaj in se pri tem posvetuje z OR, s čimer je potrdil okrepljeno politično sodelovanje med institucijama; z zadovoljstvom sprejema priložnost, da lahko prispeva k bolj pregledni, odgovorni, vključujoči in učinkoviti EU; znova poudarja, da je treba obnoviti zaupanje državljanov v dejstvo, da je EU sposobna ukrepati in prispevati k izboljšanju njihovega življenja ter zaščititi in spodbujati evropske vrednote ob upoštevanju nacionalnih in regionalnih pristojnosti in identitete;

| 3. | meni, da bi bilo treba v tesnem sodelovanju z Evropskim parlamentom ustvariti možnosti za razpravo o morebitnih spremembah, novostih in prilagoditvah sedanje institucionalne strukture EU, na podlagi katere OR ne bi bil zgolj posvetovalni organ, temveč bi bil kot ključni akter močneje vključen v proces priprave evropske zakonodaje; |
| --- | --- |

3.

meni, da bi bilo treba v tesnem sodelovanju z Evropskim parlamentom ustvariti možnosti za razpravo o morebitnih spremembah, novostih in prilagoditvah sedanje institucionalne strukture EU, na podlagi katere OR ne bi bil zgolj posvetovalni organ, temveč bi bil kot ključni akter močneje vključen v proces priprave evropske zakonodaje;

| 4. | poudarja pomen državljanstva in temeljnih pravic, na katerih je zgrajena EU, ter prizadevanj za močnejšo evropsko predstavniško in participativno demokracijo na različnih zakonodajnih ravneh EU, držav članic in regij v skladu z upravljanjem na več ravneh; poziva k pregledu in poenostavitvi evropske državljanske pobude, da bi bila lažja za uporabo in bolj dostopna za državljane. Poudarja, da bi morala imeti Evropska komisija pravno obveznost, da ne samo preuči uspešne evropske državljanske pobude, ki zberejo 1 milijon podpisov, ampak tudi začne razpravo o njih, nato pa bi morala o njih glasovati Svet EU in Evropski parlament; predlaga, naj se preučijo drugi načini za sodelovanje v postopku odločanja EU; |
| --- | --- |

4.

poudarja pomen državljanstva in temeljnih pravic, na katerih je zgrajena EU, ter prizadevanj za močnejšo evropsko predstavniško in participativno demokracijo na različnih zakonodajnih ravneh EU, držav članic in regij v skladu z upravljanjem na več ravneh; poziva k pregledu in poenostavitvi evropske državljanske pobude, da bi bila lažja za uporabo in bolj dostopna za državljane. Poudarja, da bi morala imeti Evropska komisija pravno obveznost, da ne samo preuči uspešne evropske državljanske pobude, ki zberejo 1 milijon podpisov, ampak tudi začne razpravo o njih, nato pa bi morala o njih glasovati Svet EU in Evropski parlament; predlaga, naj se preučijo drugi načini za sodelovanje v postopku odločanja EU;

| 5. | znova opozarja, da mora proračun EU nujno postati manj odvisen od neposrednih prispevkov držav članic in da je potreben pregled virov lastnih sredstev EU brez uvajanja dodatnih prispevkov; |
| --- | --- |

5.

znova opozarja, da mora proračun EU nujno postati manj odvisen od neposrednih prispevkov držav članic in da je potreben pregled virov lastnih sredstev EU brez uvajanja dodatnih prispevkov;

| 6. | poudarja svojo predanost Evropski uniji, ki je v zunanjih in varnostnih zadevah zmožna nastopiti kot sila, ki spodbuja varnost, stabilnost, demokracijo in načela pravne države; opozarja na odločilno vlogo lokalnih, regionalnih in podnacionalnih oblasti, tudi prek svojih platform CORLEAP in ARLEM, pri stikih z državami zunaj EU o bistvenih vprašanjih politik, kot so: izzivi in priložnosti migracij, politike zaposlovanja, širitev, trajnostna raba naravnih virov, energija, spodbujanje inovacij, kultura, svetovni okoljski izzivi, spodbujanje razvoja, učinkovita sosedska politika ter trajnostne politike mest;
  zato glede veljavnih Pogodb: |
| --- | --- |

6.

poudarja svojo predanost Evropski uniji, ki je v zunanjih in varnostnih zadevah zmožna nastopiti kot sila, ki spodbuja varnost, stabilnost, demokracijo in načela pravne države; opozarja na odločilno vlogo lokalnih, regionalnih in podnacionalnih oblasti, tudi prek svojih platform CORLEAP in ARLEM, pri stikih z državami zunaj EU o bistvenih vprašanjih politik, kot so: izzivi in priložnosti migracij, politike zaposlovanja, širitev, trajnostna raba naravnih virov, energija, spodbujanje inovacij, kultura, svetovni okoljski izzivi, spodbujanje razvoja, učinkovita sosedska politika ter trajnostne politike mest;

zato glede veljavnih Pogodb:

| 7. | meni, da se v obstoječih instrumentih Lizbonske pogodbe in njenih protokolov skriva še veliko neizkoriščenega potenciala, ki lahko izboljša delovanje EU v imenu njenih državljanov, tudi z uporabo določb o spremljanju subsidiarnosti in sorazmernosti, evropskih državljanskih pobud ter premostitvenih klavzul in po potrebi z okrepljenim sodelovanjem; |
| --- | --- |

7.

meni, da se v obstoječih instrumentih Lizbonske pogodbe in njenih protokolov skriva še veliko neizkoriščenega potenciala, ki lahko izboljša delovanje EU v imenu njenih državljanov, tudi z uporabo določb o spremljanju subsidiarnosti in sorazmernosti, evropskih državljanskih pobud ter premostitvenih klavzul in po potrebi z okrepljenim sodelovanjem;

| 8. | odobrava objavo svežnja o boljši pripravi zakonodaje 19. maja 2015, vendar poudarja, da „boljša priprava zakonodaje“ ne sme postati izgovor za izogibanje ali odpravo potrebne zakonodaje; poziva, da se v osnutek medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje vključi izrecna omemba OR kot priznanje njegovih povečanih pristojnosti po Lizbonski pogodbi; |
| --- | --- |

8.

odobrava objavo svežnja o boljši pripravi zakonodaje 19. maja 2015, vendar poudarja, da „boljša priprava zakonodaje“ ne sme postati izgovor za izogibanje ali odpravo potrebne zakonodaje; poziva, da se v osnutek medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje vključi izrecna omemba OR kot priznanje njegovih povečanih pristojnosti po Lizbonski pogodbi;

| 9. | poziva k nadaljnji krepitvi vloge Odbora regij, da bi lahko neposredno izkoristili informacije in izkušnje regionalnih in lokalnih predstavnikov v zakonodajnem ciklu in postopku odločanja v EU in da bi zlasti:






  — | bil v celoti vključen v postopek strateškega načrtovanja v zakonodajnem ciklu, |
| --- | --- | --- |

9.

poziva k nadaljnji krepitvi vloge Odbora regij, da bi lahko neposredno izkoristili informacije in izkušnje regionalnih in lokalnih predstavnikov v zakonodajnem ciklu in postopku odločanja v EU in da bi zlasti:

—

bil v celoti vključen v postopek strateškega načrtovanja v zakonodajnem ciklu,

| — | sodeloval pri predhodni pripravi zakonodajnih predlogov, tudi z ocenami teritorialnega učinka, |
| --- | --- |

—

sodeloval pri predhodni pripravi zakonodajnih predlogov, tudi z ocenami teritorialnega učinka,

| — | dobil status opazovalca s pravico do besede v delovnih skupinah Sveta, ki se ukvarjajo s področji politik, na katerih je posvetovanje z Odborom obvezno, |
| --- | --- |

—

dobil status opazovalca s pravico do besede v delovnih skupinah Sveta, ki se ukvarjajo s področji politik, na katerih je posvetovanje z Odborom obvezno,

| — | dobil status opazovalca s pravico do besede v pogajanjih v okviru trialoga na področjih, na katerih je posvetovanje z Odborom obvezno, |
| --- | --- |

—

dobil status opazovalca s pravico do besede v pogajanjih v okviru trialoga na področjih, na katerih je posvetovanje z Odborom obvezno,

| — | lahko vlagal ustna in pisna vprašanja evropskemu izvršilnemu organu v zvezi s svojimi političnimi priporočili; |
| --- | --- |

—

lahko vlagal ustna in pisna vprašanja evropskemu izvršilnemu organu v zvezi s svojimi političnimi priporočili;

| 10. | meni, da bi moral biti OR dejavno vključen predvsem v vse razprave, ki se nanašajo na ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo. Zato predlaga:






  — | da se ustanovi posebna sestava Sveta za kohezijsko politiko EU in druge finančne instrumente, povezane z naložbami, |
| --- | --- | --- |

10.

meni, da bi moral biti OR dejavno vključen predvsem v vse razprave, ki se nanašajo na ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo. Zato predlaga:

—

da se ustanovi posebna sestava Sveta za kohezijsko politiko EU in druge finančne instrumente, povezane z naložbami,

| — | da OR postane priznan opazovalec s pravico do besede na sejah Sveta v zvezi s kohezijsko politiko EU in področji, povezanimi z naložbami v Evropi; |
| --- | --- |

—

da OR postane priznan opazovalec s pravico do besede na sejah Sveta v zvezi s kohezijsko politiko EU in področji, povezanimi z naložbami v Evropi;

| 11. | opozarja, da se je naloga spremljanja upoštevanja načela subsidiarnosti v zakonodaji EU razširila na vlogo OR ter regionalnih parlamentov z zakonodajnimi pooblastili, v tesnem sodelovanju z nacionalnimi parlamenti; da bi lahko OR učinkoviteje prispeval k spremljanju subsidiarnosti in splošne kakovosti zakonodaje EU, poziva k nadaljnjim prizadevanjem pri:






  — | izvedbi ocen teritorialnega učinka v predhodni fazi, |
| --- | --- | --- |

11.

opozarja, da se je naloga spremljanja upoštevanja načela subsidiarnosti v zakonodaji EU razširila na vlogo OR ter regionalnih parlamentov z zakonodajnimi pooblastili, v tesnem sodelovanju z nacionalnimi parlamenti; da bi lahko OR učinkoviteje prispeval k spremljanju subsidiarnosti in splošne kakovosti zakonodaje EU, poziva k nadaljnjim prizadevanjem pri:

—

izvedbi ocen teritorialnega učinka v predhodni fazi,

| — | spremljanju prenosa zakonodaje EU na lokalni, regionalni in podnacionalni ravni ter v imenu EU v naknadni fazi, |
| --- | --- |

—

spremljanju prenosa zakonodaje EU na lokalni, regionalni in podnacionalni ravni ter v imenu EU v naknadni fazi,

| — | izboljšavi mehanizma zgodnjega opozarjanja, na primer z razširitvijo časovnega okvira, da bi ga lahko v celoti uporabljali tudi regionalni akterji; |
| --- | --- |

—

izboljšavi mehanizma zgodnjega opozarjanja, na primer z razširitvijo časovnega okvira, da bi ga lahko v celoti uporabljali tudi regionalni akterji;

| — | krepitvi vloge regionalnih zakonodajnih skupščin v okviru mehanizma zgodnjega opozarjanja, da bi posvetovanje z nacionalnimi parlamenti o vprašanjih regionalne pristojnosti postalo obvezno; |
| --- | --- |

—

krepitvi vloge regionalnih zakonodajnih skupščin v okviru mehanizma zgodnjega opozarjanja, da bi posvetovanje z nacionalnimi parlamenti o vprašanjih regionalne pristojnosti postalo obvezno;

| — | preučitvi možnosti – skupaj z državami članicami EU –, da se regionalnim in podnacionalnim parlamentom z zakonodajnimi pooblastili podelijo polna pooblastila za predložitev utemeljenih mnenj glede načela subsidiarnosti, kot to lahko storijo nacionalni parlamenti (glej izjavo 51 Lizbonske pogodbe); |
| --- | --- |

—

preučitvi možnosti – skupaj z državami članicami EU –, da se regionalnim in podnacionalnim parlamentom z zakonodajnimi pooblastili podelijo polna pooblastila za predložitev utemeljenih mnenj glede načela subsidiarnosti, kot to lahko storijo nacionalni parlamenti (glej izjavo 51 Lizbonske pogodbe);

| 12. | priporoča, da vse ravni upravljanja sodelujejo pri iskanju trajne rešitve za problematiko evropskega javnega dolga ter posledično gospodarsko in socialno krizo ter za privabljanje naložb, ki bi spodbudile konkurenčnost in ustvarjanje delovnih mest; opozarja, da so lokalne in regionalne oblasti občutile velike posledice krize, in poziva k spoštovanju modela upravljanja na več ravneh, da se to ne bi več dogajalo; se v zvezi s tem strinja, da je obveznost vključitve prvin ekonomskega upravljanja, dogovorjenih zunaj Pogodb, v okvir Pogodb EU do leta 2016 priložnost za obravnavo nekaterih drugih vprašanj o prihodnosti EU;
  v zvezi s prihodnjo spremembo Pogodb EU zato |
| --- | --- |

12.

priporoča, da vse ravni upravljanja sodelujejo pri iskanju trajne rešitve za problematiko evropskega javnega dolga ter posledično gospodarsko in socialno krizo ter za privabljanje naložb, ki bi spodbudile konkurenčnost in ustvarjanje delovnih mest; opozarja, da so lokalne in regionalne oblasti občutile velike posledice krize, in poziva k spoštovanju modela upravljanja na več ravneh, da se to ne bi več dogajalo; se v zvezi s tem strinja, da je obveznost vključitve prvin ekonomskega upravljanja, dogovorjenih zunaj Pogodb, v okvir Pogodb EU do leta 2016 priložnost za obravnavo nekaterih drugih vprašanj o prihodnosti EU;

v zvezi s prihodnjo spremembo Pogodb EU zato

| 13. | poziva k temu, da v prihodnji konvenciji dobi polnopravno članstvo tako kot sedanje institucije; |
| --- | --- |

13.

poziva k temu, da v prihodnji konvenciji dobi polnopravno članstvo tako kot sedanje institucije;

| 14. | predlaga, da bi OR postopno postal institucija in bi se spremenil v Evropski senat lokalnih in regionalnih skupnosti, ki bi skrbno preučeval obravnavana vprašanja; Evropski senat bi izboljšal sodelovanje med nacionalnimi in podnacionalnimi institucijami, ki preučujejo spoštovanje načela subsidiarnosti pri institucijah EU, dajal soglasje v zvezi z zakonodajnimi predlogi EU s področja kohezijske politike in Evropski komisiji predlagal sprejetje ali spremembe evropske zakonodaje na področjih, ki niso v izključni pristojnosti EU; |
| --- | --- |

14.

predlaga, da bi OR postopno postal institucija in bi se spremenil v Evropski senat lokalnih in regionalnih skupnosti, ki bi skrbno preučeval obravnavana vprašanja; Evropski senat bi izboljšal sodelovanje med nacionalnimi in podnacionalnimi institucijami, ki preučujejo spoštovanje načela subsidiarnosti pri institucijah EU, dajal soglasje v zvezi z zakonodajnimi predlogi EU s področja kohezijske politike in Evropski komisiji predlagal sprejetje ali spremembe evropske zakonodaje na področjih, ki niso v izključni pristojnosti EU;

| 15. | predlaga, da se za zakonodajne predloge v zvezi s teritorialno kohezijo predvidi soglasje OR; poleg tega se zavzema za okrepitev svoje pristojnosti obveznega posvetovanja tako, da bi posvetovanje z OR postalo del rednega zakonodajnega postopka (člen 294 PDEU); |
| --- | --- |

15.

predlaga, da se za zakonodajne predloge v zvezi s teritorialno kohezijo predvidi soglasje OR; poleg tega se zavzema za okrepitev svoje pristojnosti obveznega posvetovanja tako, da bi posvetovanje z OR postalo del rednega zakonodajnega postopka (člen 294 PDEU);

| 16. | predlaga, da se v Pogodbo o stabilnosti, usklajevanju in upravljanju v ekonomski in monetarni uniji doda horizontalna klavzula, po kateri bi bilo potrebno posvetovanje z OR na področjih deljene pristojnosti o ukrepih za usklajevanje ekonomskih politik in politik zaposlovanja ter pri podpori, usklajevanju in dopolnitvenih ukrepih; opozarja, da je treba v prihodnjih predlogih o poglobitvi EMU bolj upoštevati teritorialno razsežnost ter da mora biti pri pomembnih temah opravljena vnaprejšnja ocena njihovega teritorialnega učinka; |
| --- | --- |

16.

predlaga, da se v Pogodbo o stabilnosti, usklajevanju in upravljanju v ekonomski in monetarni uniji doda horizontalna klavzula, po kateri bi bilo potrebno posvetovanje z OR na področjih deljene pristojnosti o ukrepih za usklajevanje ekonomskih politik in politik zaposlovanja ter pri podpori, usklajevanju in dopolnitvenih ukrepih; opozarja, da je treba v prihodnjih predlogih o poglobitvi EMU bolj upoštevati teritorialno razsežnost ter da mora biti pri pomembnih temah opravljena vnaprejšnja ocena njihovega teritorialnega učinka;

| 17. | vsekakor poziva k obveznemu posvetovanju z OR o pomembnih zadevah za lokalne in regionalne oblasti v zvezi z ukrepi, ki vplivajo na vzpostavitev ali delovanje notranjega trga (člen 115 PDEU), in na drugih področjih politik, ki imajo neposreden pomen za lokalno in regionalno raven, kot so:






  — | kmetijska politika (člen 43 PDEU), |
| --- | --- | --- |

17.

vsekakor poziva k obveznemu posvetovanju z OR o pomembnih zadevah za lokalne in regionalne oblasti v zvezi z ukrepi, ki vplivajo na vzpostavitev ali delovanje notranjega trga (člen 115 PDEU), in na drugih področjih politik, ki imajo neposreden pomen za lokalno in regionalno raven, kot so:

—

kmetijska politika (člen 43 PDEU),

| — | prosto gibanje delavcev (člen 46 PDEU), |
| --- | --- |

—

prosto gibanje delavcev (člen 46 PDEU),

| — | svoboda ustanavljanja (člen 50 PDEU), |
| --- | --- |

—

svoboda ustanavljanja (člen 50 PDEU),

| — | liberalizacija posameznih storitev (člen 59 PDEU), |
| --- | --- |

—

liberalizacija posameznih storitev (člen 59 PDEU),

| — | priseljevanje (člen 79 PDEU), |
| --- | --- |

—

priseljevanje (člen 79 PDEU),

| — | državne pomoči (člen 109 PDEU), |
| --- | --- |

—

državne pomoči (člen 109 PDEU),

| — | industrijska politika (člen 173(3) PDEU), |
| --- | --- |

—

industrijska politika (člen 173(3) PDEU),

| — | trgovinska politika (člen 207 PDEU); |
| --- | --- |

—

trgovinska politika (člen 207 PDEU);

| 18. | predlaga tudi spremembo roka za posvetovanja EP, Sveta ali Komisije z OR (drugi odstavek člena 307), ki „ne sme biti krajši od enega meseca“ in se je izkazal za nepraktičnega; |
| --- | --- |

18.

predlaga tudi spremembo roka za posvetovanja EP, Sveta ali Komisije z OR (drugi odstavek člena 307), ki „ne sme biti krajši od enega meseca“ in se je izkazal za nepraktičnega;

| 19. | naroča svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropski komisiji ter predsedniku Evropskega sveta. |
| --- | --- |

19.

naroča svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropski komisiji ter predsedniku Evropskega sveta.

V Bruslju, 8. julija 2015

Predsednik Evropskega odbora regij

Markku MARKKULA

---

| 22.9.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 313/12 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 313/12

---

Resolucija o prednostnih nalogah delovnega programa Evropske komisije za leto 2016

(2015/C 313/04)

EVROPSKI ODBOR REGIJ –

| — | ob upoštevanju resolucije z dne 4. junija 2015 o svojih prednostnih nalogah v šestem mandatu 2015–2020, resolucije z dne 8. julija 2015 o prihodnji institucionalni ureditvi EU in Protokola o sodelovanju med Evropsko komisijo in Odborom regij z dne 16. februarja 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije z dne 4. junija 2015 o svojih prednostnih nalogah v šestem mandatu 2015–2020, resolucije z dne 8. julija 2015 o prihodnji institucionalni ureditvi EU in Protokola o sodelovanju med Evropsko komisijo in Odborom regij z dne 16. februarja 2012,

| — | ob upoštevanju načel subsidiarnosti in sorazmernosti – |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju načel subsidiarnosti in sorazmernosti –

Prihodnost kohezijske politike

| 1. | potrjuje svoje trdno prepričanje, da Evropski sklad za strateške naložbe (EFSI) dopolnjuje kohezijsko politiko in da bodo močne sinergije med novim EFSI in operativnimi programi evropskih strukturnih in investicijskih skladov (skladov ESI) ključne za skladnost med naložbenimi projekti ter regionalnimi in lokalnimi razvojnimi strategijami; priporoča vključevanje lokalnih in regionalnih oblasti v postopek izbire in izvedbe projektov pa tudi organizacijo forumov za decentralizirane naložbe; |
| --- | --- |

1.

potrjuje svoje trdno prepričanje, da Evropski sklad za strateške naložbe (EFSI) dopolnjuje kohezijsko politiko in da bodo močne sinergije med novim EFSI in operativnimi programi evropskih strukturnih in investicijskih skladov (skladov ESI) ključne za skladnost med naložbenimi projekti ter regionalnimi in lokalnimi razvojnimi strategijami; priporoča vključevanje lokalnih in regionalnih oblasti v postopek izbire in izvedbe projektov pa tudi organizacijo forumov za decentralizirane naložbe;

| 2. | poziva Komisijo, naj lokalne in regionalne oblasti ter OR tesno vključi v prizadevanja za poenostavitev in pospešitev izvajanja programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov, zlasti na podlagi prvih ugotovitev skupine strokovnjakov na visoki ravni za spremljanje poenostavitev za upravičence, ki bodo predstavljene v letu 2016; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj lokalne in regionalne oblasti ter OR tesno vključi v prizadevanja za poenostavitev in pospešitev izvajanja programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov, zlasti na podlagi prvih ugotovitev skupine strokovnjakov na visoki ravni za spremljanje poenostavitev za upravičence, ki bodo predstavljene v letu 2016;

| 3. | znova poziva Komisijo, naj pripravi belo knjigo o teritorialni koheziji, ki bo temeljila na analizi povezave med teritorialno agendo 2020 in strategijo Evropa 2020, ki jo bo pripravilo luksemburško predsedstvo; |
| --- | --- |

3.

znova poziva Komisijo, naj pripravi belo knjigo o teritorialni koheziji, ki bo temeljila na analizi povezave med teritorialno agendo 2020 in strategijo Evropa 2020, ki jo bo pripravilo luksemburško predsedstvo;

| 4. | poziva Evropsko komisijo, naj podpre izmenjavo in sodelovanje med regijami o boljši uporabi strategij pametne specializacije pri izvajanju strukturnih skladov, da se spodbudi rast, ki temelji na inovacijah; |
| --- | --- |

4.

poziva Evropsko komisijo, naj podpre izmenjavo in sodelovanje med regijami o boljši uporabi strategij pametne specializacije pri izvajanju strukturnih skladov, da se spodbudi rast, ki temelji na inovacijah;

| 5. | spodbuja Komisijo, naj obudi razpravo o dodatnih kazalnikih poleg BDP in o razvoju alternativnih ali dopolnilnih kazalnikov blaginje in trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

5.

spodbuja Komisijo, naj obudi razpravo o dodatnih kazalnikih poleg BDP in o razvoju alternativnih ali dopolnilnih kazalnikov blaginje in trajnostnega razvoja;

| 6. | poziva Komisijo, naj na podlagi izjave iz Rige pripravi belo knjigo o celostni agendi EU za mesta oziroma začne hitro izvajati ocene učinka na mesta, v skladu s svojimi novimi smernicami za ocene učinka in pripravo mestnih kazalnikov za spremljanje doseženega napredka; |
| --- | --- |

6.

poziva Komisijo, naj na podlagi izjave iz Rige pripravi belo knjigo o celostni agendi EU za mesta oziroma začne hitro izvajati ocene učinka na mesta, v skladu s svojimi novimi smernicami za ocene učinka in pripravo mestnih kazalnikov za spremljanje doseženega napredka;

| 7. | se znova zavzema za priznanje podeželskih območij kot središč razvoja in inovacij, ki v uravnoteženem razmerju z mestnimi območji prispevajo k uresničevanju strategije Evropa 2020 ter cilja glede teritorialne kohezije iz Lizbonske pogodbe; |
| --- | --- |

7.

se znova zavzema za priznanje podeželskih območij kot središč razvoja in inovacij, ki v uravnoteženem razmerju z mestnimi območji prispevajo k uresničevanju strategije Evropa 2020 ter cilja glede teritorialne kohezije iz Lizbonske pogodbe;

| 8. | poziva Komisijo, naj v prihodnjih predlogih v zvezi s kohezijsko politiko bolj upošteva vpliv regionalne kulture in tradicij, ki so zaradi svoje sposobnosti povezovanja podeželskih in mestnih skupnosti neprecenljive in so eden od dejavnikov pri širjenju pobud za podeželje; |
| --- | --- |

8.

poziva Komisijo, naj v prihodnjih predlogih v zvezi s kohezijsko politiko bolj upošteva vpliv regionalne kulture in tradicij, ki so zaradi svoje sposobnosti povezovanja podeželskih in mestnih skupnosti neprecenljive in so eden od dejavnikov pri širjenju pobud za podeželje;

| 9. | poziva Komisijo, naj se loti odpravljanja vse večjih razlik med evropskimi regijami z zadostnimi odobritvami za prevzem obveznosti in odobritvami plačil za podporo rasti in raziskavam v Evropi v okviru vmesnega pregleda večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020, ki naj bi bil končan do konca leta 2016; |
| --- | --- |

9.

poziva Komisijo, naj se loti odpravljanja vse večjih razlik med evropskimi regijami z zadostnimi odobritvami za prevzem obveznosti in odobritvami plačil za podporo rasti in raziskavam v Evropi v okviru vmesnega pregleda večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020, ki naj bi bil končan do konca leta 2016;

| 10. | spodbuja Komisijo, naj še naprej podpira čezmejno sodelovanje ter izvajanje in razvoj makroregionalnih strategij, ki so za države članice in tretje države z istega geografskega območja celovit okvir za reševanje skupnih izzivov in krepitev sodelovanja na področju ekonomske, socialne in teritorialne kohezije in poudarja, da je treba v ta proces dosledneje vključevati lokalne in regionalne oblasti, ki so zastopane tudi v OR, ter ekonomske in socialne akterje z območij, vključenih v procese makroregionalnih strategij; |
| --- | --- |

10.

spodbuja Komisijo, naj še naprej podpira čezmejno sodelovanje ter izvajanje in razvoj makroregionalnih strategij, ki so za države članice in tretje države z istega geografskega območja celovit okvir za reševanje skupnih izzivov in krepitev sodelovanja na področju ekonomske, socialne in teritorialne kohezije in poudarja, da je treba v ta proces dosledneje vključevati lokalne in regionalne oblasti, ki so zastopane tudi v OR, ter ekonomske in socialne akterje z območij, vključenih v procese makroregionalnih strategij;

| 11. | poziva k razširitvi uporabe pravih virov lastnih sredstev EU in izraža željo po sodelovanju na medinstitucionalni konferenci v letu 2016, ki bo izhajala iz ugotovitev delovne skupine na visoki ravni za lastna sredstva; |
| --- | --- |

11.

poziva k razširitvi uporabe pravih virov lastnih sredstev EU in izraža željo po sodelovanju na medinstitucionalni konferenci v letu 2016, ki bo izhajala iz ugotovitev delovne skupine na visoki ravni za lastna sredstva;

Ekonomsko upravljanje

| 12. | poziva Komisijo, naj objavi vmesni pregled strategije Evropa 2020, ki bi mu čim prej v letu 2016 morali slediti ukrepi, da bo pregledana strategija vključevala teritorialno razsežnost in s tem učinkovito usklajevanje ustreznih področij politik EU, vključno s kohezijsko politiko, naložbenim načrtom za Evropo in drugimi programi EU; |
| --- | --- |

12.

poziva Komisijo, naj objavi vmesni pregled strategije Evropa 2020, ki bi mu čim prej v letu 2016 morali slediti ukrepi, da bo pregledana strategija vključevala teritorialno razsežnost in s tem učinkovito usklajevanje ustreznih področij politik EU, vključno s kohezijsko politiko, naložbenim načrtom za Evropo in drugimi programi EU;

| 13. | poziva Komisijo, naj podpre poziv OR državam članicam, da lokalne in regionalne oblasti dejavno vključijo v evropski semester, zlasti v zasnovo in izvajanje nacionalnih programov reform; |
| --- | --- |

13.

poziva Komisijo, naj podpre poziv OR državam članicam, da lokalne in regionalne oblasti dejavno vključijo v evropski semester, zlasti v zasnovo in izvajanje nacionalnih programov reform;

| 14. | poziva Komisijo, naj na podlagi „poročila petih predsednikov“ predstavi vse potrebne ukrepe za okrepitev odpornosti ekonomske in monetarne unije (EMU) in njeno preoblikovanje v okvir za boljše usklajevanje in strukturno konvergenco, ki bo omogočal dosego ciljev iz člena 3 PEU, tudi glede fiskalne zmogljivosti na ravni EMU; |
| --- | --- |

14.

poziva Komisijo, naj na podlagi „poročila petih predsednikov“ predstavi vse potrebne ukrepe za okrepitev odpornosti ekonomske in monetarne unije (EMU) in njeno preoblikovanje v okvir za boljše usklajevanje in strukturno konvergenco, ki bo omogočal dosego ciljev iz člena 3 PEU, tudi glede fiskalne zmogljivosti na ravni EMU;

| 15. | meni, da bi se morala prilagodljivost pravil pakta za stabilnost in rast glede naložb razširiti na vse države članice; zato poziva Komisijo, naj predstavi predloge v zvezi s tem in oceni vpliv novih pravil evropskega nadzornega organa (2010) na sposobnost lokalnih in regionalnih oblasti za naložbe; |
| --- | --- |

15.

meni, da bi se morala prilagodljivost pravil pakta za stabilnost in rast glede naložb razširiti na vse države članice; zato poziva Komisijo, naj predstavi predloge v zvezi s tem in oceni vpliv novih pravil evropskega nadzornega organa (2010) na sposobnost lokalnih in regionalnih oblasti za naložbe;

Delovna mesta, trajnostna rast, uresničevanje notranjega trga

| 16. | opozarja Komisijo na njeno zavezo, da bo predlagala spremenjeno in okrepljeno pobudo za mala in srednja podjetja „Small Business Act“ (SBA), ter vidnejšo vlogo lokalnih in regionalnih oblasti pri izvajanju njegovih načel; |
| --- | --- |

16.

opozarja Komisijo na njeno zavezo, da bo predlagala spremenjeno in okrepljeno pobudo za mala in srednja podjetja „Small Business Act“ (SBA), ter vidnejšo vlogo lokalnih in regionalnih oblasti pri izvajanju njegovih načel;

| 17. | poziva Komisijo, naj dokonča delo za vzpostavitev evropskega prostora spretnosti in kvalifikacij, v okviru katerega bi bilo mogoče predvideti potrebe po spretnostih na trgu dela ter jih z izobraževanjem, poklicnim usposabljanjem in vseživljenjskim učenjem bolje uskladiti z razpoložljivimi spretnostmi, da se spodbudita ustvarjanje delovnih mest in boj proti brezposelnosti, zlasti med mladimi; |
| --- | --- |

17.

poziva Komisijo, naj dokonča delo za vzpostavitev evropskega prostora spretnosti in kvalifikacij, v okviru katerega bi bilo mogoče predvideti potrebe po spretnostih na trgu dela ter jih z izobraževanjem, poklicnim usposabljanjem in vseživljenjskim učenjem bolje uskladiti z razpoložljivimi spretnostmi, da se spodbudita ustvarjanje delovnih mest in boj proti brezposelnosti, zlasti med mladimi;

| 18. | opominja Komisijo, da se je zavezala k podpori strateškemu okviru EU za varnost in zdravje pri delu, s čimer se je okrepila vloga lokalnih in regionalnih oblasti ter spodbudil nov sistem upravljanja, tudi z osrednjim evropskim usmerjevalnim odborom za opredelitev, usklajevanje in razvoj na področju varnosti in zdravja pri delu; |
| --- | --- |

18.

opominja Komisijo, da se je zavezala k podpori strateškemu okviru EU za varnost in zdravje pri delu, s čimer se je okrepila vloga lokalnih in regionalnih oblasti ter spodbudil nov sistem upravljanja, tudi z osrednjim evropskim usmerjevalnim odborom za opredelitev, usklajevanje in razvoj na področju varnosti in zdravja pri delu;

| 19. | pričakuje, da bo sveženj o mobilnosti delovne sile kmalu predstavljen in da bo vključeval predlog za morebitno revizijo direktive o napotitvi delavcev; |
| --- | --- |

19.

pričakuje, da bo sveženj o mobilnosti delovne sile kmalu predstavljen in da bo vključeval predlog za morebitno revizijo direktive o napotitvi delavcev;

| 20. | poziva k dokončnemu oblikovanju evropskega akta o dostopnosti; |
| --- | --- |

20.

poziva k dokončnemu oblikovanju evropskega akta o dostopnosti;

| 21. | poziva Komisijo, naj si bolj prizadeva za predložitev ukrepov za uskladitev poklicnega in zasebnega življenja ter izvede pregled direktive iz leta 2010 o starševskem dopustu, odpravi institucionalno blokado direktive o porodniškem dopustu in predloži konkretno strategijo za doseganje enakosti spolov v EU; |
| --- | --- |

21.

poziva Komisijo, naj si bolj prizadeva za predložitev ukrepov za uskladitev poklicnega in zasebnega življenja ter izvede pregled direktive iz leta 2010 o starševskem dopustu, odpravi institucionalno blokado direktive o porodniškem dopustu in predloži konkretno strategijo za doseganje enakosti spolov v EU;

| 22. | poziva k nadaljnjemu delu v zvezi z intermodalnim prevozom, in sicer v obliki zakonodajnega predloga o evropskem sistemu pravic potnikov v intermodalnem prevozu; |
| --- | --- |

22.

poziva k nadaljnjemu delu v zvezi z intermodalnim prevozom, in sicer v obliki zakonodajnega predloga o evropskem sistemu pravic potnikov v intermodalnem prevozu;

| 23. | znova poziva Komisijo, naj pripravi zeleno knjigo o mobilnosti v geografsko in demografsko prikrajšanih regijah; |
| --- | --- |

23.

znova poziva Komisijo, naj pripravi zeleno knjigo o mobilnosti v geografsko in demografsko prikrajšanih regijah;

| 24. | poziva Komisijo, naj v okviru pregleda direktive EU o DDV, predvidenega za leto 2016, pojasni, pod katerimi pogoji je neobdavčitev medobčinskega sodelovanja na podlagi javnega prava, za katero ne velja pravo javnih naročil, mogoče šteti za skladno s pravom Unije; |
| --- | --- |

24.

poziva Komisijo, naj v okviru pregleda direktive EU o DDV, predvidenega za leto 2016, pojasni, pod katerimi pogoji je neobdavčitev medobčinskega sodelovanja na podlagi javnega prava, za katero ne velja pravo javnih naročil, mogoče šteti za skladno s pravom Unije;

| 25. | pozdravlja namero Komisije, da v letu 2016 znova uvede skupno konsolidirano osnovo za davek od dohodkov pravnih oseb in s tem začne dolgoročne reforme glede dodelitve dobička, da se v Evropi ustvari pravičnejše okolje za davek od dohodkov pravnih oseb; |
| --- | --- |

25.

pozdravlja namero Komisije, da v letu 2016 znova uvede skupno konsolidirano osnovo za davek od dohodkov pravnih oseb in s tem začne dolgoročne reforme glede dodelitve dobička, da se v Evropi ustvari pravičnejše okolje za davek od dohodkov pravnih oseb;

| 26. | pričakuje, da bo enotni digitalni trg ustvaril prave razmere, v katerih bo prek digitalnih omrežij in e-trgovanja čim bolj izkoriščen potencial rasti digitalnega gospodarstva z vlaganjem v hitro in zanesljivo infrastrukturo IKT v podporo e-uprave, javnih služb in digitalne pismenosti, ter predlaga, naj se po vsej EU vzpostavi sistem e-dovoljenj za bivanje in se tako vlagateljem v digitalno tehnologijo iz držav zunaj EU olajša dostop do enotnega digitalnega trga; |
| --- | --- |

26.

pričakuje, da bo enotni digitalni trg ustvaril prave razmere, v katerih bo prek digitalnih omrežij in e-trgovanja čim bolj izkoriščen potencial rasti digitalnega gospodarstva z vlaganjem v hitro in zanesljivo infrastrukturo IKT v podporo e-uprave, javnih služb in digitalne pismenosti, ter predlaga, naj se po vsej EU vzpostavi sistem e-dovoljenj za bivanje in se tako vlagateljem v digitalno tehnologijo iz držav zunaj EU olajša dostop do enotnega digitalnega trga;

| 27. | pričakuje predlog za prepoved geografskega blokiranja na enotnem digitalnem trgu; |
| --- | --- |

27.

pričakuje predlog za prepoved geografskega blokiranja na enotnem digitalnem trgu;

| 28. | poziva Komisijo, naj predstavi predloge za usklajen pristop k pravilom na področju ekonomije souporabe, ob ustreznem upoštevanju razlik med komercialnimi in nekomercialnimi dejavnostmi; |
| --- | --- |

28.

poziva Komisijo, naj predstavi predloge za usklajen pristop k pravilom na področju ekonomije souporabe, ob ustreznem upoštevanju razlik med komercialnimi in nekomercialnimi dejavnostmi;

| 29. | poziva k pregledu direktive o avdiovizualnih medijskih storitvah ob upoštevanju tehnološkega napredka in poudarja potrebo po politikah, ki bi spodbujale medijski pluralizem v vseh državah članicah; |
| --- | --- |

29.

poziva k pregledu direktive o avdiovizualnih medijskih storitvah ob upoštevanju tehnološkega napredka in poudarja potrebo po politikah, ki bi spodbujale medijski pluralizem v vseh državah članicah;

| 30. | z zanimanjem pričakuje konkretne ukrepe Komisije za uresničevanje ciljev iz sklepov Sveta z dne 28. in 29. maja 2015 o evropskem raziskovalnem prostoru in Znanosti 2.0 s podporo OR ter lokalnih in regionalnih oblasti; |
| --- | --- |

30.

z zanimanjem pričakuje konkretne ukrepe Komisije za uresničevanje ciljev iz sklepov Sveta z dne 28. in 29. maja 2015 o evropskem raziskovalnem prostoru in Znanosti 2.0 s podporo OR ter lokalnih in regionalnih oblasti;

| 31. | pričakuje nadaljnje ukrepanje po zeleni knjigi glede možnosti razširitve zaščite geografskih označb Evropske unije na nekmetijske proizvode; |
| --- | --- |

31.

pričakuje nadaljnje ukrepanje po zeleni knjigi glede možnosti razširitve zaščite geografskih označb Evropske unije na nekmetijske proizvode;

Trajnostni razvoj

| 32. | poziva k celovitemu in obsežno zastavljenemu izvajanju 7. okoljskega akcijskega programa 2014–2020; posledično Komisijo poziva, naj v letu 2016 predstavi že dolgo pričakovano sporočilo o uporabi tal kot vira, nov predlog direktive o dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah in zakonodajni predlog o okoljskih inšpekcijah in izvrševanju; |
| --- | --- |

32.

poziva k celovitemu in obsežno zastavljenemu izvajanju 7. okoljskega akcijskega programa 2014–2020; posledično Komisijo poziva, naj v letu 2016 predstavi že dolgo pričakovano sporočilo o uporabi tal kot vira, nov predlog direktive o dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah in zakonodajni predlog o okoljskih inšpekcijah in izvrševanju;

| 33. | ponavlja poziv Komisiji, naj v evropsko zakonodajo prenese cilj preprečiti kakršno koli neto izgubo biotske raznovrstnosti in ekosistemskih storitev, in posledično pričakuje, da bo v letu 2016 predstavila ustrezno pobudo v okviru strategije EU za biotsko raznovrstnost do leta 2020; |
| --- | --- |

33.

ponavlja poziv Komisiji, naj v evropsko zakonodajo prenese cilj preprečiti kakršno koli neto izgubo biotske raznovrstnosti in ekosistemskih storitev, in posledično pričakuje, da bo v letu 2016 predstavila ustrezno pobudo v okviru strategije EU za biotsko raznovrstnost do leta 2020;

| 34. | zato poziva k čimprejšnji odobritvi revizije zakonodaje o sledljivosti in označevanju živil v sodelovanju in stalni povezanosti različnih zakonodajnih ravni (Evropske unije, držav članic in regij), da bi se lahko potrošniki svobodno odločali glede njihove uporabe, tudi s pomočjo prepoznavanja proizvodnje, ki je v celoti brez GSO; |
| --- | --- |

34.

zato poziva k čimprejšnji odobritvi revizije zakonodaje o sledljivosti in označevanju živil v sodelovanju in stalni povezanosti različnih zakonodajnih ravni (Evropske unije, držav članic in regij), da bi se lahko potrošniki svobodno odločali glede njihove uporabe, tudi s pomočjo prepoznavanja proizvodnje, ki je v celoti brez GSO;

| 35. | poudarja bistveno vlogo prihodnjih zakonodajnih predlogov o krožnem gospodarstvu, doslednem izvajanju obstoječih predpisov v vsej EU, zlasti zmanjšanje količine odpadkov, ki jih je mogoče reciklirati, ponavlja pa tudi svojo zahtevo po nadaljnjem razvoju ambicioznih ciljev glede ravnanja z odpadki in recikliranja ter opozarja na velik potencial krožnega gospodarstva za inovativna MSP; |
| --- | --- |

35.

poudarja bistveno vlogo prihodnjih zakonodajnih predlogov o krožnem gospodarstvu, doslednem izvajanju obstoječih predpisov v vsej EU, zlasti zmanjšanje količine odpadkov, ki jih je mogoče reciklirati, ponavlja pa tudi svojo zahtevo po nadaljnjem razvoju ambicioznih ciljev glede ravnanja z odpadki in recikliranja ter opozarja na velik potencial krožnega gospodarstva za inovativna MSP;

| 36. | poziva, naj se ga vključi v postopek priprave nove zakonodaje iz svežnja o energetski uniji, zlasti v pregled direktive o obnovljivih virih energije ter direktiv o energetski učinkovitosti stavb in o energetski učinkovitosti; |
| --- | --- |

36.

poziva, naj se ga vključi v postopek priprave nove zakonodaje iz svežnja o energetski uniji, zlasti v pregled direktive o obnovljivih virih energije ter direktiv o energetski učinkovitosti stavb in o energetski učinkovitosti;

| 37. | pričakuje, da bo Komisija predstavila akcijski načrt za okrepitev vloge konvencije županov v energetski in podnebni politiki, da bo pobudo podaljšala tudi po letu 2020 in podprla njeno širitev na svetovno raven; poziva jo, naj pobudo Mayors Adapt povsem vključi v konvencijo županov in to v skladu z rešitvami pobude pametnih mest uporabi kot sredstvo za uresničevanje energetske in podnebne politike; |
| --- | --- |

37.

pričakuje, da bo Komisija predstavila akcijski načrt za okrepitev vloge konvencije županov v energetski in podnebni politiki, da bo pobudo podaljšala tudi po letu 2020 in podprla njeno širitev na svetovno raven; poziva jo, naj pobudo Mayors Adapt povsem vključi v konvencijo županov in to v skladu z rešitvami pobude pametnih mest uporabi kot sredstvo za uresničevanje energetske in podnebne politike;

| 38. | spodbuja Komisijo, naj pripravi sporočilo o pametnih mestih in tako dodatno podpre napredne pametne rešitve glede energetske učinkovitosti, mobilnosti v mestih in inovacij, v tesnem sodelovanju z OR pri pregledu obstoječih pobud in njihovem boljšem usklajevanju; v zvezi s tem poziva k priznanju vloge lokalnih in regionalnih oblasti tudi na vrsti drugih področij poleg energetske učinkovitosti stavb, in ponavlja poziv, naj Komisija podpre proizvodnjo energije iz obnovljivih virov v majhnem in srednjem obsegu, saj ta lahko ublaži energijsko revščino in zagotovi varno preskrbo z energijo; |
| --- | --- |

38.

spodbuja Komisijo, naj pripravi sporočilo o pametnih mestih in tako dodatno podpre napredne pametne rešitve glede energetske učinkovitosti, mobilnosti v mestih in inovacij, v tesnem sodelovanju z OR pri pregledu obstoječih pobud in njihovem boljšem usklajevanju; v zvezi s tem poziva k priznanju vloge lokalnih in regionalnih oblasti tudi na vrsti drugih področij poleg energetske učinkovitosti stavb, in ponavlja poziv, naj Komisija podpre proizvodnjo energije iz obnovljivih virov v majhnem in srednjem obsegu, saj ta lahko ublaži energijsko revščino in zagotovi varno preskrbo z energijo;

| 39. | poziva Komisijo, naj sprejme ukrepe za spodbujanje posodabljanja in inovacij v podeželskem gospodarstvu in predstavi regulatorne mehanizme v mlekarstvu, ki bi predvidevali in blažili nihanja trgov, da bi obdržali kmetijstvo v vseh regijah in ohranili podeželske skupnosti; |
| --- | --- |

39.

poziva Komisijo, naj sprejme ukrepe za spodbujanje posodabljanja in inovacij v podeželskem gospodarstvu in predstavi regulatorne mehanizme v mlekarstvu, ki bi predvidevali in blažili nihanja trgov, da bi obdržali kmetijstvo v vseh regijah in ohranili podeželske skupnosti;

| 40. | znova poziva Evropsko komisijo, naj spodbuja zmanjševanje količine živilskih odpadkov in ponovno predloži predlog, da bi jih do leta 2025 zmanjšali za vsaj 30 %, ki bo temeljil na umaknjenem predlogu o spremembi okvirne direktive o odpadkih iz leta 2014; v zvezi s tem podpira poziv Evropskega parlamenta, da se 2016 razglasi za evropsko leto boja proti nastajanju živilskih odpadkov; |
| --- | --- |

40.

znova poziva Evropsko komisijo, naj spodbuja zmanjševanje količine živilskih odpadkov in ponovno predloži predlog, da bi jih do leta 2025 zmanjšali za vsaj 30 %, ki bo temeljil na umaknjenem predlogu o spremembi okvirne direktive o odpadkih iz leta 2014; v zvezi s tem podpira poziv Evropskega parlamenta, da se 2016 razglasi za evropsko leto boja proti nastajanju živilskih odpadkov;

| 41. | ugotavlja, da je šest od sedmih največjih dejavnikov tveganja za prezgodnjo smrt povezanih s tem, kako jemo, pijemo in se gibljemo, in poziva Komisijo, naj preuči usklajene ukrepe na ravni EU za uspešnejšo obravnavo čedalje pogostejših primerov prekomerne telesne teže in debelosti po vsej Evropi; |
| --- | --- |

41.

ugotavlja, da je šest od sedmih največjih dejavnikov tveganja za prezgodnjo smrt povezanih s tem, kako jemo, pijemo in se gibljemo, in poziva Komisijo, naj preuči usklajene ukrepe na ravni EU za uspešnejšo obravnavo čedalje pogostejših primerov prekomerne telesne teže in debelosti po vsej Evropi;

| 42. | podpira shemo pomoči za oskrbo izobraževalnih ustanov s sadjem in zelenjavo, bananami in mlekom, ki jo je izglasoval Evropski parlament, in poziva Komisijo, naj v letu 2016 predstavi konkretne predloge. |
| --- | --- |

42.

podpira shemo pomoči za oskrbo izobraževalnih ustanov s sadjem in zelenjavo, bananami in mlekom, ki jo je izglasoval Evropski parlament, in poziva Komisijo, naj v letu 2016 predstavi konkretne predloge.

Stabilnost in sodelovanje znotraj in zunaj Evropske unije

| 43. | poziva Komisijo, naj evropsko agendo o migracijah uresničuje v sodelovanju z lokalnimi in regionalnimi oblastmi, zlasti ob upoštevanju njihovih izkušenj s pogoji za sprejem in mehanizmi za premestitev ter pripravi zakonodajne predloge o mehanizmu preselitve in stalne premestitve, da bi tiste, ki potrebujejo mednarodno zaščito, pravičneje razporedili znotraj EU; v zvezi s tem pričakuje oceno in celo revizijo uredbe Dublin III; ponavlja svoj poziv k vzpostavitvi „partnerstev za migracije in vključevanje“ med mesti in regijami držav izvora in namembnih držav ter poudarja vlogo evropskih strukturnih in investicijskih skladov pri podpori politik priseljevanja in procesov vključevanja ter aktivnega vključevanja ljudi v skladu z načeli EU in socialno kohezijo; |
| --- | --- |

43.

poziva Komisijo, naj evropsko agendo o migracijah uresničuje v sodelovanju z lokalnimi in regionalnimi oblastmi, zlasti ob upoštevanju njihovih izkušenj s pogoji za sprejem in mehanizmi za premestitev ter pripravi zakonodajne predloge o mehanizmu preselitve in stalne premestitve, da bi tiste, ki potrebujejo mednarodno zaščito, pravičneje razporedili znotraj EU; v zvezi s tem pričakuje oceno in celo revizijo uredbe Dublin III; ponavlja svoj poziv k vzpostavitvi „partnerstev za migracije in vključevanje“ med mesti in regijami držav izvora in namembnih držav ter poudarja vlogo evropskih strukturnih in investicijskih skladov pri podpori politik priseljevanja in procesov vključevanja ter aktivnega vključevanja ljudi v skladu z načeli EU in socialno kohezijo;

| 44. | podpira sedanjo humanitarno misijo, ki je v skladu s skupnimi vrednotami v EU; spodbuja Komisijo, naj uporabi širok pristop k obravnavi migracij in pri tem upošteva ekonomske, družbene, okoljske in varnostne vidike ter vprašanje suverenosti držav članic pri izvajanju strategije. OR bi k temu lahko prispeval s spodbujanjem izmenjave stališč med lokalnimi in regionalnimi predstavniki o tem vprašanju in predlagal možne rešitve; |
| --- | --- |

44.

podpira sedanjo humanitarno misijo, ki je v skladu s skupnimi vrednotami v EU; spodbuja Komisijo, naj uporabi širok pristop k obravnavi migracij in pri tem upošteva ekonomske, družbene, okoljske in varnostne vidike ter vprašanje suverenosti držav članic pri izvajanju strategije. OR bi k temu lahko prispeval s spodbujanjem izmenjave stališč med lokalnimi in regionalnimi predstavniki o tem vprašanju in predlagal možne rešitve;

| 45. | poziva Komisijo, naj spodbuja dialog na vseh ravneh upravljanja kot pomembno prvino širitvenega procesa EU in naj v letnem poročilu o širitvi sistematično obravnava stanje na področju decentralizacije ter vlogo lokalnih in regionalnih oblasti; |
| --- | --- |

45.

poziva Komisijo, naj spodbuja dialog na vseh ravneh upravljanja kot pomembno prvino širitvenega procesa EU in naj v letnem poročilu o širitvi sistematično obravnava stanje na področju decentralizacije ter vlogo lokalnih in regionalnih oblasti;

| 46. | poziva k temeljitemu pregledu evropske sosedske politike, ki bi moral biti osredotočen na tri strateška prednostna področja: resnično demokratično upravljanje, trajnostni teritorialni razvoj ter krožne migracije in mobilnost; želi si zlasti okrepitev pobud v podporo decentralizaciji; opozarja na pomen institucionalne krepitve lokalnih organov in poziva Komisijo, naj nadaljuje izvajanje instrumenta za lokalno upravo ter ga razširi na vse sosednje države; |
| --- | --- |

46.

poziva k temeljitemu pregledu evropske sosedske politike, ki bi moral biti osredotočen na tri strateška prednostna področja: resnično demokratično upravljanje, trajnostni teritorialni razvoj ter krožne migracije in mobilnost; želi si zlasti okrepitev pobud v podporo decentralizaciji; opozarja na pomen institucionalne krepitve lokalnih organov in poziva Komisijo, naj nadaljuje izvajanje instrumenta za lokalno upravo ter ga razširi na vse sosednje države;

| 47. | meni, da je še zlasti pomembno, da so lokalne in regionalne oblasti vključene v večstransko in dvostransko razsežnost nove evropske sosedske politike ter da se v skladu z zahtevo voditeljev držav in vlad na vrhu v Rigi dodeli dovolj sredstev za podporo reformam na njihovi ravni; |
| --- | --- |

47.

meni, da je še zlasti pomembno, da so lokalne in regionalne oblasti vključene v večstransko in dvostransko razsežnost nove evropske sosedske politike ter da se v skladu z zahtevo voditeljev držav in vlad na vrhu v Rigi dodeli dovolj sredstev za podporo reformam na njihovi ravni;

| 48. | je še vedno prepričan, da je TTIP lahko priložnost za spodbuditev rasti in zaposlovanja v EU, saj lahko zagotovi vzajemen dostop do trga pri trgovini z blagom, storitvah, naložbah in javnih naročilih, zmanjša birokracijo in odpravi netarifne ovire za trgovino, pod pogojem da se v celoti upoštevajo veljavni pravni standardi držav članic EU, zlasti v zvezi s socialno, okoljsko in potrošniško politiko, in da se zaščitijo demokratična udeležba ter pristojnosti lokalnih in regionalnih oblasti; |
| --- | --- |

48.

je še vedno prepričan, da je TTIP lahko priložnost za spodbuditev rasti in zaposlovanja v EU, saj lahko zagotovi vzajemen dostop do trga pri trgovini z blagom, storitvah, naložbah in javnih naročilih, zmanjša birokracijo in odpravi netarifne ovire za trgovino, pod pogojem da se v celoti upoštevajo veljavni pravni standardi držav članic EU, zlasti v zvezi s socialno, okoljsko in potrošniško politiko, in da se zaščitijo demokratična udeležba ter pristojnosti lokalnih in regionalnih oblasti;

| 49. | meni, da enaki pogoji, sicer v bolj omejenem obsegu, veljajo za pogajanja o sporazumu TiSA; poziva Komisijo, naj vključi OR v postopek pogajanj o sporazumu TiSA, zlasti tako, da mu omogoči podoben dostop do pogajalskih dokumentov kot pri TTIP; |
| --- | --- |

49.

meni, da enaki pogoji, sicer v bolj omejenem obsegu, veljajo za pogajanja o sporazumu TiSA; poziva Komisijo, naj vključi OR v postopek pogajanj o sporazumu TiSA, zlasti tako, da mu omogoči podoben dostop do pogajalskih dokumentov kot pri TTIP;

| 50. | vztraja, da je treba nove svetovne cilje trajnostnega razvoja za obdobje naslednjih petnajstih let prenesti na lokalno raven, zato se zavzema za konkretne pobude za lokalne in regionalne oblasti, s posebnim poudarkom na decentraliziranem sodelovanju, da se podprejo njihova prizadevanja pri uresničevanju teh ciljev; |
| --- | --- |

50.

vztraja, da je treba nove svetovne cilje trajnostnega razvoja za obdobje naslednjih petnajstih let prenesti na lokalno raven, zato se zavzema za konkretne pobude za lokalne in regionalne oblasti, s posebnim poudarkom na decentraliziranem sodelovanju, da se podprejo njihova prizadevanja pri uresničevanju teh ciljev;

| 51. | poziva Komisijo, naj v okviru priprav na konferenco Habitat III obravnava svetovno agendo za mesta ter v oblikovanje stališča Evropske unije vključi lokalne in regionalne oblasti; |
| --- | --- |

51.

poziva Komisijo, naj v okviru priprav na konferenco Habitat III obravnava svetovno agendo za mesta ter v oblikovanje stališča Evropske unije vključi lokalne in regionalne oblasti;

Državljanstvo in upravljanje

| 52. | poziva k pregledu in poenostavitvi evropske državljanske pobude, da bo lažja za uporabo in bolj dostopna državljanom; |
| --- | --- |

52.

poziva k pregledu in poenostavitvi evropske državljanske pobude, da bo lažja za uporabo in bolj dostopna državljanom;

| 53. | poziva k nadaljnjim ukrepom Komisije za spodbujanje medinstitucionalnega sodelovanja pri komuniciranju ter za stik z državljani in delovanje na lokalni ravni v vsej Evropski uniji pri svojih dejavnostih izkoristi tudi učinek vzvoda, ki ga omogočajo člani OR; |
| --- | --- |

53.

poziva k nadaljnjim ukrepom Komisije za spodbujanje medinstitucionalnega sodelovanja pri komuniciranju ter za stik z državljani in delovanje na lokalni ravni v vsej Evropski uniji pri svojih dejavnostih izkoristi tudi učinek vzvoda, ki ga omogočajo člani OR;

| 54. | poziva Komisijo, naj v svojem predlogu medinstitucionalnega sporazuma o obveznem registru za preglednost iz obveznega registra izvzame demokratično izvoljene predstavnike lokalnih in regionalnih oblasti ter združenja; |
| --- | --- |

54.

poziva Komisijo, naj v svojem predlogu medinstitucionalnega sporazuma o obveznem registru za preglednost iz obveznega registra izvzame demokratično izvoljene predstavnike lokalnih in regionalnih oblasti ter združenja;

| 55. | odobrava dejstvo, da je v predlogu medinstitucionalnega sporazuma Komisije o boljšem pravnem urejanju omenjena ocena teritorialnega učinka kot eno od orodij za izvajanje ocen učinka, zato Komisijo poziva, naj to orodje sistematično uporablja za zakonodajne predloge, ki bi lahko imeli teritorialni učinek; vendar pa ponavlja, da bi morala biti v medinstitucionalnem sporazumu upoštevana večja in posebna vloga OR s skladu z Lizbonsko pogodbo; |
| --- | --- |

55.

odobrava dejstvo, da je v predlogu medinstitucionalnega sporazuma Komisije o boljšem pravnem urejanju omenjena ocena teritorialnega učinka kot eno od orodij za izvajanje ocen učinka, zato Komisijo poziva, naj to orodje sistematično uporablja za zakonodajne predloge, ki bi lahko imeli teritorialni učinek; vendar pa ponavlja, da bi morala biti v medinstitucionalnem sporazumu upoštevana večja in posebna vloga OR s skladu z Lizbonsko pogodbo;

| 56. | pooblašča svojega predsednika, da to resolucijo predloži Evropski komisiji, Evropskemu parlamentu, Svetu ter predsedniku Evropskega sveta. |
| --- | --- |

56.

pooblašča svojega predsednika, da to resolucijo predloži Evropski komisiji, Evropskemu parlamentu, Svetu ter predsedniku Evropskega sveta.

V Bruslju, 9. julija 2015

Predsednik Evropskega odbora regij

Markku MARKKULA

---

MNENJA

Odbor regij

113. plenarno zasedanje 8. in 9. julija 2015

| 22.9.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 313/17 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 313/17

---

Mnenje Evropskega odbora regij – Zelena knjiga Oblikovanje unije kapitalskih trgov

(2015/C 313/05)

| Poročevalec: | Tadeusz TRUSKOLASKI (PL/EA), župan Białystoka |
| --- | --- |
| Referenčni dokument: | Zelena knjiga Oblikovanje unije kapitalskih trgov
  COM(2015) 63 final |

Poročevalec:

Tadeusz TRUSKOLASKI (PL/EA), župan Białystoka

Referenčni dokument:

Zelena knjiga Oblikovanje unije kapitalskih trgov

COM(2015) 63 final

I.   SPLOŠNE PRIPOMBE

EVROPSKI ODBOR REGIJ

| 1. | z zadovoljstvom sprejema pobudo Evropske komisije v zeleni knjigi Oblikovanje unije kapitalskih trgov, katere glavni cilj je oblikovati enotni kapitalski trg; |
| --- | --- |

1.

z zadovoljstvom sprejema pobudo Evropske komisije v zeleni knjigi Oblikovanje unije kapitalskih trgov, katere glavni cilj je oblikovati enotni kapitalski trg;

| 2. | opozarja, da imata zasebna pobuda in podjetništvo pomembno vlogo v procesu ustvarjanja konkurenčnega gospodarstva Evropske unije; |
| --- | --- |

2.

opozarja, da imata zasebna pobuda in podjetništvo pomembno vlogo v procesu ustvarjanja konkurenčnega gospodarstva Evropske unije;

| 3. | poudarja pomen vzpostavitve skupnega, enotnega kapitalskega trga; |
| --- | --- |

3.

poudarja pomen vzpostavitve skupnega, enotnega kapitalskega trga;

| 4. | poziva Komisijo, naj pospeši svoje delo v zvezi z akcijskim načrtom ter čim prej pripravi zakonodajne predloge za dosego cilja povsem povezanega enotnega trga kapitala v EU do konca leta 2018; |
| --- | --- |

4.

poziva Komisijo, naj pospeši svoje delo v zvezi z akcijskim načrtom ter čim prej pripravi zakonodajne predloge za dosego cilja povsem povezanega enotnega trga kapitala v EU do konca leta 2018;

| 5. | odobrava prizadevanja Komisije za odpravo ovir za naložbe v podjetja, od česar bodo imela največ koristi mala in srednja podjetja (MSP); poudarja, da je izkoriščanje potenciala kapitalskega trga pomemben vidik pri doseganju vzdržne lokalne in regionalne rasti in delovnih mest; |
| --- | --- |

5.

odobrava prizadevanja Komisije za odpravo ovir za naložbe v podjetja, od česar bodo imela največ koristi mala in srednja podjetja (MSP); poudarja, da je izkoriščanje potenciala kapitalskega trga pomemben vidik pri doseganju vzdržne lokalne in regionalne rasti in delovnih mest;

| 6. | poudarja, da je treba sprejeti nadaljnje strukturne in proticiklične pobude na področju finančnih trgov, ki morajo biti zasnovane tako, da bodo vplivale na vse države članice EU in koristile tudi regijam na nižji ravni razvoja finančnih trgov; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da je treba sprejeti nadaljnje strukturne in proticiklične pobude na področju finančnih trgov, ki morajo biti zasnovane tako, da bodo vplivale na vse države članice EU in koristile tudi regijam na nižji ravni razvoja finančnih trgov;

| 7. | meni, da je potrebna diverzifikacija virov financiranja gospodarstva EU in mehanizmov za pritegnitev novih naložb v EU kot razvojnih in stabilizacijskih dejavnikov; |
| --- | --- |

7.

meni, da je potrebna diverzifikacija virov financiranja gospodarstva EU in mehanizmov za pritegnitev novih naložb v EU kot razvojnih in stabilizacijskih dejavnikov;

| 8. | svojo pozornost usmerja v tiste elemente kapitalskih trgov, ki lahko okrepijo regionalni in lokalni razvoj; |
| --- | --- |

8.

svojo pozornost usmerja v tiste elemente kapitalskih trgov, ki lahko okrepijo regionalni in lokalni razvoj;

| 9. | se posebej zanima in odločno podpira vse ukrepe za:






  (a) | okrepitev potenciala MSP, pri čemer priznava njihovo lokalno vlogo na področju spodbujanja podjetništva, ustvarjanja inovacij in sooblikovanja družbe ob opiranju na vrednoto dela; |
| --- | --- | --- |

9.

se posebej zanima in odločno podpira vse ukrepe za:

(a)

okrepitev potenciala MSP, pri čemer priznava njihovo lokalno vlogo na področju spodbujanja podjetništva, ustvarjanja inovacij in sooblikovanja družbe ob opiranju na vrednoto dela;

| (b) | podporo finančni izvedljivosti pomembnih in dolgoročnih naložbenih projektov ključnega pomena na regionalni ravni, ki ustvarjajo pogoje za dejanski regionalni in lokalni razvoj; |
| --- | --- |

(b)

podporo finančni izvedljivosti pomembnih in dolgoročnih naložbenih projektov ključnega pomena na regionalni ravni, ki ustvarjajo pogoje za dejanski regionalni in lokalni razvoj;

| 10. | meni, da mora unija kapitalskih trgov omogočiti diverzifikacijo virov financiranja za naložbene projekte, ki zaradi posebnosti in obsega zahtevajo sodelovanje številnih finančnih akterjev; |
| --- | --- |

10.

meni, da mora unija kapitalskih trgov omogočiti diverzifikacijo virov financiranja za naložbene projekte, ki zaradi posebnosti in obsega zahtevajo sodelovanje številnih finančnih akterjev;

| 11. | se strinja, da bodo za oblikovanje kapitalskih trgov potrebne posebej obsežne analize in posvetovanja, da se bodo opredelile ovire in priložnosti in se zatem sprejeli raznovrstni ukrepi, ki bodo zajemali zakonodajno, institucionalno in izobraževalno področje; |
| --- | --- |

11.

se strinja, da bodo za oblikovanje kapitalskih trgov potrebne posebej obsežne analize in posvetovanja, da se bodo opredelile ovire in priložnosti in se zatem sprejeli raznovrstni ukrepi, ki bodo zajemali zakonodajno, institucionalno in izobraževalno področje;

II.   NAČELA IN CILJI UNIJE KAPITALSKIH TRGOV

| 12. | z zadovoljstvom sprejema začetek dela v zvezi s procesom vzpostavitve unije kapitalskih trgov; |
| --- | --- |

12.

z zadovoljstvom sprejema začetek dela v zvezi s procesom vzpostavitve unije kapitalskih trgov;

| 13. | meni, da bo reguliran enotni kapitalski trg v Evropski uniji nov mehanizem za izboljšanje odpornosti na asimetrične šoke, ki so posledica različno hitrega razvoja posameznih regij Evropske unije; ugotavlja, da pomanjkljivosti kapitalskih trgov izhajajo iz globoko zakoreninjenih dejavnikov pomanjkanja skupnega povpraševanja, kot so na primer razlike v regionalnem razvoju; |
| --- | --- |

13.

meni, da bo reguliran enotni kapitalski trg v Evropski uniji nov mehanizem za izboljšanje odpornosti na asimetrične šoke, ki so posledica različno hitrega razvoja posameznih regij Evropske unije; ugotavlja, da pomanjkljivosti kapitalskih trgov izhajajo iz globoko zakoreninjenih dejavnikov pomanjkanja skupnega povpraševanja, kot so na primer razlike v regionalnem razvoju;

| 14. | odobrava opredelitev prednostnih nalog za prihodnje delo, med katerimi so: zmanjšanje ovir za dostop do kapitalskih trgov, olajševanje navezovanja stikov med lastniki kapitala in akterji, kakršna so MSP, varnost na kapitalskem trgu, podpora dolgoročnim naložbam in njihovo financiranje, razvoj zasebnih izdaj in drugih oblik financiranja v vsej EU ter zmanjšanje upravnih bremen; |
| --- | --- |

14.

odobrava opredelitev prednostnih nalog za prihodnje delo, med katerimi so: zmanjšanje ovir za dostop do kapitalskih trgov, olajševanje navezovanja stikov med lastniki kapitala in akterji, kakršna so MSP, varnost na kapitalskem trgu, podpora dolgoročnim naložbam in njihovo financiranje, razvoj zasebnih izdaj in drugih oblik financiranja v vsej EU ter zmanjšanje upravnih bremen;

| 15. | meni, da lahko unija kapitalskih trgov poveže razdrobljene kapitalske trge v Evropi, saj prispeva k čezmejnemu pretoku kapitala, kar bo posledično povečalo obseg naložb v evropska podjetja in infrastrukturne projekte; |
| --- | --- |

15.

meni, da lahko unija kapitalskih trgov poveže razdrobljene kapitalske trge v Evropi, saj prispeva k čezmejnemu pretoku kapitala, kar bo posledično povečalo obseg naložb v evropska podjetja in infrastrukturne projekte;

| 16. | poziva Komisijo, naj upošteva tudi stran ponudbe, zlasti analizira in obravnava bistvene razloge za to, da mali in institucionalni vlagatelji ne morejo pridobiti in preoblikovati dovolj kapitala za okrepitev posameznih finančnih storitev in dolgoročnih naložb v realnem gospodarstvu; |
| --- | --- |

16.

poziva Komisijo, naj upošteva tudi stran ponudbe, zlasti analizira in obravnava bistvene razloge za to, da mali in institucionalni vlagatelji ne morejo pridobiti in preoblikovati dovolj kapitala za okrepitev posameznih finančnih storitev in dolgoročnih naložb v realnem gospodarstvu;

| 17. | izraža bojazen, da so trenutno opredeljeni cilji preveč splošni, kar lahko prepreči doseganje zadovoljive ravni diverzifikacije virov financiranja MSP; |
| --- | --- |

17.

izraža bojazen, da so trenutno opredeljeni cilji preveč splošni, kar lahko prepreči doseganje zadovoljive ravni diverzifikacije virov financiranja MSP;

| 18. | priznava, da bi nastajajoča unija kapitalskih trgov morala predvsem prispevati k razvoju MSP, a se sprašuje, ali listinjenje prinaša dolgoročno rešitev za probleme financiranja MSP glede na sorazmerno višje stroške za MSP; |
| --- | --- |

18.

priznava, da bi nastajajoča unija kapitalskih trgov morala predvsem prispevati k razvoju MSP, a se sprašuje, ali listinjenje prinaša dolgoročno rešitev za probleme financiranja MSP glede na sorazmerno višje stroške za MSP;

| 19. | z naklonjenostjo sprejema odločitev o spremembah v smeri večjega sodelovanja posameznih vlagateljev na kapitalskem trgu, vendar ugotavlja, da je v zeleni knjigi premalo pozornosti posvečene zasebnim vlagateljem; |
| --- | --- |

19.

z naklonjenostjo sprejema odločitev o spremembah v smeri večjega sodelovanja posameznih vlagateljev na kapitalskem trgu, vendar ugotavlja, da je v zeleni knjigi premalo pozornosti posvečene zasebnim vlagateljem;

| 20. | meni, da mora sprejetje obsežnejše reforme kapitalskega trga spremljati močan vseevropski in nacionalni nadzor, tudi z okrepitvijo vloge Evropskega organa za vrednostne papirje in trge pri krepitvi zbliževanja nadzornih praks, da bi se izognili pretiranemu tveganju in nestabilnosti na finančnih trgih; |
| --- | --- |

20.

meni, da mora sprejetje obsežnejše reforme kapitalskega trga spremljati močan vseevropski in nacionalni nadzor, tudi z okrepitvijo vloge Evropskega organa za vrednostne papirje in trge pri krepitvi zbliževanja nadzornih praks, da bi se izognili pretiranemu tveganju in nestabilnosti na finančnih trgih;

| 21. | spodbuja k izvedbi obsežnih posvetovanj v zvezi z listinjenjem, pri čemer je treba upoštevati nauke iz finančne krize. Pri listninjenju ne sme priti do sistemskega tveganja, zato se je treba izogibati instrumentom z močnim učinkom finančnega vzvoda in zanašanju na kratkoročno financiranje; |
| --- | --- |

21.

spodbuja k izvedbi obsežnih posvetovanj v zvezi z listinjenjem, pri čemer je treba upoštevati nauke iz finančne krize. Pri listninjenju ne sme priti do sistemskega tveganja, zato se je treba izogibati instrumentom z močnim učinkom finančnega vzvoda in zanašanju na kratkoročno financiranje;

| 22. | opozarja na znatne kulturne, zgodovinske in pravne razlike med posameznimi trgi držav članic. Zaradi zapletenosti vprašanja je treba v predhodni analizi obravnavati tudi vzpostavitev kapitalskih trgov v vsaki državi članici in njihov vpliv; |
| --- | --- |

22.

opozarja na znatne kulturne, zgodovinske in pravne razlike med posameznimi trgi držav članic. Zaradi zapletenosti vprašanja je treba v predhodni analizi obravnavati tudi vzpostavitev kapitalskih trgov v vsaki državi članici in njihov vpliv;

| 23. | meni, da bo veliko pobud v zvezi s kapitalskimi trgi treba izvesti istočasno, zatem pa jih zaradi socialnih ovir, med drugim povezanih s tradicijo in navadami, podpreti z izobraževalnimi programi na več ravneh; |
| --- | --- |

23.

meni, da bo veliko pobud v zvezi s kapitalskimi trgi treba izvesti istočasno, zatem pa jih zaradi socialnih ovir, med drugim povezanih s tradicijo in navadami, podpreti z izobraževalnimi programi na več ravneh;

| 24. | opozarja na nizko raven finančnega znanja in razgledanosti glede vlaganj med malimi vlagatelji ter lastniki mikropodjetij in malih podjetij. Ti strukturni dejavniki ovirajo razvoj vseevropskega trga kapitala; |
| --- | --- |

24.

opozarja na nizko raven finančnega znanja in razgledanosti glede vlaganj med malimi vlagatelji ter lastniki mikropodjetij in malih podjetij. Ti strukturni dejavniki ovirajo razvoj vseevropskega trga kapitala;

| 25. | meni, da imajo lokalne in regionalne oblasti ključno vlogo v procesu razvoja finančne pismenosti med širšo javnostjo. Odbor poudarja tudi vlogo socialnih in izobraževalnih ustanov pri razširjanju ekonomskega in finančnega znanja med mlado generacijo Evropejcev; |
| --- | --- |

25.

meni, da imajo lokalne in regionalne oblasti ključno vlogo v procesu razvoja finančne pismenosti med širšo javnostjo. Odbor poudarja tudi vlogo socialnih in izobraževalnih ustanov pri razširjanju ekonomskega in finančnega znanja med mlado generacijo Evropejcev;

| 26. | meni, da je smotrno preučiti finančno in institucionalno udeležbo javnega sektorja na področjih, ki neposredno prispevajo k razvoju kapitalskega trga in na katerih pobude zasebnega sektorja ne bodo zadostovale; poziva, da se pred vključitvijo javnega sektorja preveri, ali z javnimi sredstvi dejansko nastajajo zasebne pobude. Vključitev javnega sektorja mora v takšnih primerih temeljiti na dodatni ekonomski analizi, po doseženem želenem učinku in tudi ob očitnih nepravilnostih pa je treba imeti jasne smernice za odprodajo; |
| --- | --- |

26.

meni, da je smotrno preučiti finančno in institucionalno udeležbo javnega sektorja na področjih, ki neposredno prispevajo k razvoju kapitalskega trga in na katerih pobude zasebnega sektorja ne bodo zadostovale; poziva, da se pred vključitvijo javnega sektorja preveri, ali z javnimi sredstvi dejansko nastajajo zasebne pobude. Vključitev javnega sektorja mora v takšnih primerih temeljiti na dodatni ekonomski analizi, po doseženem želenem učinku in tudi ob očitnih nepravilnostih pa je treba imeti jasne smernice za odprodajo;

| 27. | meni, da na področjih, ki jih zajema unija kapitalskih trgov, v mnogih državah obstajajo dobre prakse, ki bi jih bilo treba širiti; |
| --- | --- |

27.

meni, da na področjih, ki jih zajema unija kapitalskih trgov, v mnogih državah obstajajo dobre prakse, ki bi jih bilo treba širiti;

| 28. | poudarja, da imajo lahko subjekti na lokalni ravni na kapitalskih trgih pomembno in raznoliko vlogo vlagateljev, ki dolgoročno zagotavljajo zagonski kapital, z njihovimi terjatvami pa je mogoče trgovati; |
| --- | --- |

28.

poudarja, da imajo lahko subjekti na lokalni ravni na kapitalskih trgih pomembno in raznoliko vlogo vlagateljev, ki dolgoročno zagotavljajo zagonski kapital, z njihovimi terjatvami pa je mogoče trgovati;

III.   USKLADITEV PRAVNEGA REDA

| 29. | soglaša s potrebo po oblikovanju skladnega nabora predpisov na kapitalskih trgih. Te je treba spoštovati v vseh državah članicah; |
| --- | --- |

29.

soglaša s potrebo po oblikovanju skladnega nabora predpisov na kapitalskih trgih. Te je treba spoštovati v vseh državah članicah;

| 30. | meni, da je smiselno domnevati, da bi priprava preglednega okvira za delovanje enotnega kapitalskega trga in poenotenje sistema zavarovanj povečala zaupanje vlagateljev, kar bi vodilo v učinkovitejše razporejanje kapitala; |
| --- | --- |

30.

meni, da je smiselno domnevati, da bi priprava preglednega okvira za delovanje enotnega kapitalskega trga in poenotenje sistema zavarovanj povečala zaupanje vlagateljev, kar bi vodilo v učinkovitejše razporejanje kapitala;

| 31. | poudarja, da bi bil skladen nabor predpisov znaten korak v smeri odprave ovir in ustvarjanja okolja, potrebnega za vzpostavitev in delovanje enotnega kapitalskega trga v vsej Evropski uniji, ki bi bil bolj povezan z mednarodnimi trgi; |
| --- | --- |

31.

poudarja, da bi bil skladen nabor predpisov znaten korak v smeri odprave ovir in ustvarjanja okolja, potrebnega za vzpostavitev in delovanje enotnega kapitalskega trga v vsej Evropski uniji, ki bi bil bolj povezan z mednarodnimi trgi;

| 32. | opozarja, da zakonodajni predlogi v zvezi z unijo kapitalskih trgov ne bi smeli voditi v pretirana regulativna bremena za MSP in omejevanje koristi, ki jih ta sektor lahko pridobi z vzpostavitvijo enotnega kapitalskega trga; |
| --- | --- |

32.

opozarja, da zakonodajni predlogi v zvezi z unijo kapitalskih trgov ne bi smeli voditi v pretirana regulativna bremena za MSP in omejevanje koristi, ki jih ta sektor lahko pridobi z vzpostavitvijo enotnega kapitalskega trga;

| 33. | meni, da je bistvenega pomena vzpostaviti nove pravne kategorije, ki bi omogočale naložbe in pridobivanje kapitala v Evropski uniji; |
| --- | --- |

33.

meni, da je bistvenega pomena vzpostaviti nove pravne kategorije, ki bi omogočale naložbe in pridobivanje kapitala v Evropski uniji;

| 34. | verjame v možnost uvedbe novih tržnih pobud, s katerimi bi še bolj povečali preglednost javno dostopnih finančnih informacij in odpravili razloge za možno neprimerljivost finančnih informacij med državami članicami; |
| --- | --- |

34.

verjame v možnost uvedbe novih tržnih pobud, s katerimi bi še bolj povečali preglednost javno dostopnih finančnih informacij in odpravili razloge za možno neprimerljivost finančnih informacij med državami članicami;

| 35. | kot že v prejšnjih mnenjih ponovno poziva k izboljšanju primerljivosti in dostopnosti podatkov o tveganju financiranja akterjev v sektorju MSP v vsej EU; |
| --- | --- |

35.

kot že v prejšnjih mnenjih ponovno poziva k izboljšanju primerljivosti in dostopnosti podatkov o tveganju financiranja akterjev v sektorju MSP v vsej EU;

| 36. | meni, da je treba oblikovati poenostavljene mednarodne standarde računovodskega poročanja (MSRP), s čimer bi zagotovili primerljivost podjetij in izboljšali njihovo bonitetno oceno. Uporaba tovrstnih standardov lahko vlagatelje tudi spodbudi k vlaganju sredstev v podjetja, ki sledijo preglednim in splošno priznanim načelom; |
| --- | --- |

36.

meni, da je treba oblikovati poenostavljene mednarodne standarde računovodskega poročanja (MSRP), s čimer bi zagotovili primerljivost podjetij in izboljšali njihovo bonitetno oceno. Uporaba tovrstnih standardov lahko vlagatelje tudi spodbudi k vlaganju sredstev v podjetja, ki sledijo preglednim in splošno priznanim načelom;

| 37. | vidi potrebo po vztrajnih prizadevanjih za uskladitev stečajne zakonodaje in uskladitev okvira za procese finančnega prestrukturiranja, pri tem pa se zaveda zapletenosti tega vprašanja, zlasti zaradi različnih oblik privilegijev za družbene skupine in nekatere skupine upnikov; |
| --- | --- |

37.

vidi potrebo po vztrajnih prizadevanjih za uskladitev stečajne zakonodaje in uskladitev okvira za procese finančnega prestrukturiranja, pri tem pa se zaveda zapletenosti tega vprašanja, zlasti zaradi različnih oblik privilegijev za družbene skupine in nekatere skupine upnikov;

| 38. | podpira revizijo zakonodajnega okvira, vključno z bonitetnimi pravili, da bi preverili omejitve, ki preprečujejo dostop do listinjenja sredstev, vloženih v sektor MSP, in ki otežujejo delovanje nebančnih ponudnikov financiranja, in manj omejevalno obravnavo dolgoročne udeležbe v infrastrukturnih projektih; |
| --- | --- |

38.

podpira revizijo zakonodajnega okvira, vključno z bonitetnimi pravili, da bi preverili omejitve, ki preprečujejo dostop do listinjenja sredstev, vloženih v sektor MSP, in ki otežujejo delovanje nebančnih ponudnikov financiranja, in manj omejevalno obravnavo dolgoročne udeležbe v infrastrukturnih projektih;

| 39. | opozarja na potencialni problem pomanjkljive usklajenosti finančnih trgov, ki je posledica nevključenosti nekaterih držav članic v bančno unijo; |
| --- | --- |

39.

opozarja na potencialni problem pomanjkljive usklajenosti finančnih trgov, ki je posledica nevključenosti nekaterih držav članic v bančno unijo;

| 40. | poudarja, da mora biti unija kapitalskih trgov odprta in konkurenčna na svetovni ravni ter privabljati mednarodne naložbe, tako da ohranja visoke standarde v EU, med drugim z zagotavljanjem integritete trga in finančne stabilnosti vlagateljev; |
| --- | --- |

40.

poudarja, da mora biti unija kapitalskih trgov odprta in konkurenčna na svetovni ravni ter privabljati mednarodne naložbe, tako da ohranja visoke standarde v EU, med drugim z zagotavljanjem integritete trga in finančne stabilnosti vlagateljev;

IV.   DIVERZIFIKACIJA VIROV FINANCIRANJA MSP

| 41. | želi poudariti pomen sektorja MSP za evropsko gospodarstvo in regionalni razvoj. V 27 državah članicah EU je bilo več kot 20 milijonov MSP, ki so ustvarila okoli 67 % vseh delovnih mest in 58 % bruto dodane vrednosti. MSP – ta so zaposlovala do 10 ljudi – je bilo okoli 19 milijonov, v njih pa je bila petina vseh delovnih mest v EU. MSP so v času krize med letoma 2008 in 2011 bolje ohranila delovna mesta kot velika podjetja, hkrati pa se je njihov delež pri ustvarjanju BDP relativno zmanjšal (1); |
| --- | --- |

41.

želi poudariti pomen sektorja MSP za evropsko gospodarstvo in regionalni razvoj. V 27 državah članicah EU je bilo več kot 20 milijonov MSP, ki so ustvarila okoli 67 % vseh delovnih mest in 58 % bruto dodane vrednosti. MSP – ta so zaposlovala do 10 ljudi – je bilo okoli 19 milijonov, v njih pa je bila petina vseh delovnih mest v EU. MSP so v času krize med letoma 2008 in 2011 bolje ohranila delovna mesta kot velika podjetja, hkrati pa se je njihov delež pri ustvarjanju BDP relativno zmanjšal (1);

| 42. | opozarja na otežen dostop MSP do različnih virov financiranja za njihove dejavnosti. Več kot 80 % zunanjih virov financiranja za MSP v EU so bančna posojila, 40 % podjetij pa posega po lizingu, ki ga običajno ponujajo subjekti, povezani z bankami; |
| --- | --- |

42.

opozarja na otežen dostop MSP do različnih virov financiranja za njihove dejavnosti. Več kot 80 % zunanjih virov financiranja za MSP v EU so bančna posojila, 40 % podjetij pa posega po lizingu, ki ga običajno ponujajo subjekti, povezani z bankami;

| 43. | ugotavlja, da se težave pri dostopu MSP do bančnih posojil stopnjujejo v obdobjih gospodarske recesije, zato so znotrajbančni procesi prej prociklični kot proticiklični; |
| --- | --- |

43.

ugotavlja, da se težave pri dostopu MSP do bančnih posojil stopnjujejo v obdobjih gospodarske recesije, zato so znotrajbančni procesi prej prociklični kot proticiklični;

| 44. | meni, da je povečanje konkurence v bančnem sektorju potreben ukrep, ki zmanjšuje njegov prevladujoči položaj pri zagotavljanju virov financiranja v EU, zlasti za MSP. Odpravo ovir, ki jih postavljajo nebančni subjekti in finančni instrumenti, novi akterji in inovacije zunaj finančnega sektorja ter zakonodajne pobude na tem področju, je treba močno podpreti; |
| --- | --- |

44.

meni, da je povečanje konkurence v bančnem sektorju potreben ukrep, ki zmanjšuje njegov prevladujoči položaj pri zagotavljanju virov financiranja v EU, zlasti za MSP. Odpravo ovir, ki jih postavljajo nebančni subjekti in finančni instrumenti, novi akterji in inovacije zunaj finančnega sektorja ter zakonodajne pobude na tem področju, je treba močno podpreti;

| 45. | ugotavlja, da namen kapitalskih trgov ni zmanjšanje pomena bank v evropskem gospodarstvu. Meni, da je treba najti ustrezno ravnovesje med ukrepi za spodbujanje investicijskega bančništva in nebančnim financiranjem na eni strani ter financiranjem v obliki tradicionalnih bančnih posojil na drugi strani; |
| --- | --- |

45.

ugotavlja, da namen kapitalskih trgov ni zmanjšanje pomena bank v evropskem gospodarstvu. Meni, da je treba najti ustrezno ravnovesje med ukrepi za spodbujanje investicijskega bančništva in nebančnim financiranjem na eni strani ter financiranjem v obliki tradicionalnih bančnih posojil na drugi strani;

| 46. | pozdravlja dosedanje dejavnosti držav članic, med drugim v obliki programov finančne podpore za MSP (jamstva, nepovratna sredstva, pospešitev tržnih plačil, začetni kapital); |
| --- | --- |

46.

pozdravlja dosedanje dejavnosti držav članic, med drugim v obliki programov finančne podpore za MSP (jamstva, nepovratna sredstva, pospešitev tržnih plačil, začetni kapital);

| 47. | opozarja na pomembne dejavnike, ki olajšujejo razvoj MSP, kot so prijazno poslovno okolje, sodobna infrastruktura, visokotehnološki sektorji gospodarstva in visokokvalificirana delovna sila. Zato bi bilo pobude v okviru unije kapitalskih trgov treba pripraviti tako, da bi znižali transakcijske stroške zbiranja kapitala in da bi pobude dosegle tudi skupino mikropodjetij, ki je hkrati najštevilnejša in najmanj povezana s kapitalskimi trgi; poudarja potrebo po zmanjšanju upravnega bremena v povezavi z uredbo; |
| --- | --- |

47.

opozarja na pomembne dejavnike, ki olajšujejo razvoj MSP, kot so prijazno poslovno okolje, sodobna infrastruktura, visokotehnološki sektorji gospodarstva in visokokvalificirana delovna sila. Zato bi bilo pobude v okviru unije kapitalskih trgov treba pripraviti tako, da bi znižali transakcijske stroške zbiranja kapitala in da bi pobude dosegle tudi skupino mikropodjetij, ki je hkrati najštevilnejša in najmanj povezana s kapitalskimi trgi; poudarja potrebo po zmanjšanju upravnega bremena v povezavi z uredbo;

| 48. | izraža bojazen, da utegnejo novi predpisi za bančni sektor EU (CRD IV/CRR) še bolj omejiti dostop MSP do bančnega financiranja. Zato priporoča redne presoje vpliva omenjenih predpisov na spremembe pri dostopu MSP do bančnega financiranja v posameznih državah; |
| --- | --- |

48.

izraža bojazen, da utegnejo novi predpisi za bančni sektor EU (CRD IV/CRR) še bolj omejiti dostop MSP do bančnega financiranja. Zato priporoča redne presoje vpliva omenjenih predpisov na spremembe pri dostopu MSP do bančnega financiranja v posameznih državah;

| 49. | poudarja, da morajo regionalne in lokalne banke odigrati pomembno vlogo pri financiranju MSP, saj bolje poznajo lokalna in regionalna gospodarstva ter enotne metode ocenjevanja tveganja pri kreditiranju lokalnih podjetij; |
| --- | --- |

49.

poudarja, da morajo regionalne in lokalne banke odigrati pomembno vlogo pri financiranju MSP, saj bolje poznajo lokalna in regionalna gospodarstva ter enotne metode ocenjevanja tveganja pri kreditiranju lokalnih podjetij;

V.   SPODBUJANJE KONKURENCE NA KAPITALSKEM TRGU

| 50. | izraža upanje, da lahko enotni kapitalski trg prispeva k razvoju in razširjanju alternativnih in tradicionalnih oblik kreditnega in naložbenega posredovanja. Te oblike imajo znaten potencial za zagotavljanje naložbenega kapitala lokalnim gospodarskim akterjem; |
| --- | --- |

50.

izraža upanje, da lahko enotni kapitalski trg prispeva k razvoju in razširjanju alternativnih in tradicionalnih oblik kreditnega in naložbenega posredovanja. Te oblike imajo znaten potencial za zagotavljanje naložbenega kapitala lokalnim gospodarskim akterjem;

| 51. | poziva Evropsko komisijo k razširjanju dobrih praks na področju alternativnih oblik financiranja, ki so dobro razvite v nekaterih državah članicah EU; |
| --- | --- |

51.

poziva Evropsko komisijo k razširjanju dobrih praks na področju alternativnih oblik financiranja, ki so dobro razvite v nekaterih državah članicah EU;

| 52. | meni, da je treba pri razpravah in delu v zvezi z unijo kapitalskih trgov zagotoviti primerno okolje ter zlasti ustrezno raven regulacije in nadzora za razvoj vzporednega bančnega sistema in množično financiranje. Njun obseg je še vedno razmeroma majhen, vendar je zanju značilna znatna dinamika rasti (2); |
| --- | --- |

52.

meni, da je treba pri razpravah in delu v zvezi z unijo kapitalskih trgov zagotoviti primerno okolje ter zlasti ustrezno raven regulacije in nadzora za razvoj vzporednega bančnega sistema in množično financiranje. Njun obseg je še vedno razmeroma majhen, vendar je zanju značilna znatna dinamika rasti (2);

| 53. | ugotavlja, da se alternativne ponudbe financiranja za MSP, zlasti instrumenti z višjim naložbenim tveganjem, v primeru inovativnih podjetij kažejo kot uspešnejše; |
| --- | --- |

53.

ugotavlja, da se alternativne ponudbe financiranja za MSP, zlasti instrumenti z višjim naložbenim tveganjem, v primeru inovativnih podjetij kažejo kot uspešnejše;

| 54. | meni, da bi zakonodajno okolje moralo biti takšno, da bi spodbujalo, ne pa omejevalo dostopnost novih instrumentov in oblik razdelitve kapitala; |
| --- | --- |

54.

meni, da bi zakonodajno okolje moralo biti takšno, da bi spodbujalo, ne pa omejevalo dostopnost novih instrumentov in oblik razdelitve kapitala;

VI.   SKLEPNE UGOTOVITVE

| 55. | izraža zadovoljstvo nad večjim zanimanjem Evropske komisije za vprašanje dostopa do nebančnega financiranja; |
| --- | --- |

55.

izraža zadovoljstvo nad večjim zanimanjem Evropske komisije za vprašanje dostopa do nebančnega financiranja;

| 56. | priznava, da je zelena knjiga Oblikovanje unije kapitalskih trgov šele prvi korak na poti k vzpostavitvi enotnega kapitalskega trga; |
| --- | --- |

56.

priznava, da je zelena knjiga Oblikovanje unije kapitalskih trgov šele prvi korak na poti k vzpostavitvi enotnega kapitalskega trga;

| 57. | izraža pripravljenost za sodelovanje pri nadaljnjem delu, pri tem pa meni, da bo drugačna regionalna in lokalna perspektiva omogočila oblikovanje predpisov, pri katerih bodo upoštevane potrebe vseh strani; |
| --- | --- |

57.

izraža pripravljenost za sodelovanje pri nadaljnjem delu, pri tem pa meni, da bo drugačna regionalna in lokalna perspektiva omogočila oblikovanje predpisov, pri katerih bodo upoštevane potrebe vseh strani;

| 58. | poziva k razpravi o podrobnem programu dela, ki naj bi zagotovil ustrezno dinamiko, potrebno za spoštovanje časovnega načrta za oblikovanje enotnega kapitalskega trga; |
| --- | --- |

58.

poziva k razpravi o podrobnem programu dela, ki naj bi zagotovil ustrezno dinamiko, potrebno za spoštovanje časovnega načrta za oblikovanje enotnega kapitalskega trga;

| 59. | poudarja potrebo po vključitvi različnih okolij v pripravo dokumenta, ki bo v celoti zadovoljiv in bo upošteval potrebe različnih geografskih območij in sektorjev; |
| --- | --- |

59.

poudarja potrebo po vključitvi različnih okolij v pripravo dokumenta, ki bo v celoti zadovoljiv in bo upošteval potrebe različnih geografskih območij in sektorjev;

| 60. | opozarja, da je treba pospešeno izvajati programe, namenjene izboljšanju finančnega znanja in izobraževanju javnosti glede naložbenih možnosti in potreb. Nacionalne pobude in vseevropske projekte, kot je „Consumer Classroom“, je treba dopolniti in jih podpirati; |
| --- | --- |

60.

opozarja, da je treba pospešeno izvajati programe, namenjene izboljšanju finančnega znanja in izobraževanju javnosti glede naložbenih možnosti in potreb. Nacionalne pobude in vseevropske projekte, kot je „Consumer Classroom“, je treba dopolniti in jih podpirati;

| 61. | poziva k nadaljnji javni razpravi o zeleni knjigi Oblikovanje unije kapitalskih trgov in o pregledu direktive o prospektu in listinjenju, ki jo spremlja. |
| --- | --- |

61.

poziva k nadaljnji javni razpravi o zeleni knjigi Oblikovanje unije kapitalskih trgov in o pregledu direktive o prospektu in listinjenju, ki jo spremlja.

V Bruslju, 8. julija 2015

Predsednik Evropskega odbora regij

Markku MARKKULA

---

(1)  Annual Report on European SMEs 2012/2013 (Letno poročilo o evropskih MSP 2012/2013); Evropska komisija, oktober 2013.

1

(2)  The European Alternative Finance Benchmarking Report, Cambridge University, februar 2015.

2

---

| 22.9.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 313/22 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 313/22

---

Mnenje Evropskega odbora regij – Kako čim bolje izkoristiti prožnost v okviru obstoječih pravil Pakta za stabilnost in rast

(2015/C 313/06)

| Poročevalka: | Olga ZRIHEN (BE/PES), poslanka valonskega parlamenta |
| --- | --- |
| Referenčni dokument: | Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropski centralni banki, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru, Odboru regij in Evropski investicijski banki: Kako čim bolje izkoristiti prožnost v okviru obstoječih pravil Pakta za stabilnost in rast
  COM(2015) 12 final |

Poročevalka:

Olga ZRIHEN (BE/PES), poslanka valonskega parlamenta

Referenčni dokument:

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropski centralni banki, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru, Odboru regij in Evropski investicijski banki: Kako čim bolje izkoristiti prožnost v okviru obstoječih pravil Pakta za stabilnost in rast

COM(2015) 12 final

POLITIČNA PRIPOROČILA

EVROPSKI ODBOR REGIJ –

| 1. | z veseljem sprejema sporočilo Komisije, ki je dopolnjeno z naložbenim načrtom in iz katerega je razvidno, da nova Komisija daje prednost ponovnemu zagonu javnih in zasebnih naložb, na podlagi ugotovitve, da se trenutno vlaga premalo: sedanja vlaganja naložb v EU so, če upoštevamo ustrezno raven BDP, za 230 do 370 milijard EUR nižja od letnega povprečja leta 2007; |
| --- | --- |

1.

z veseljem sprejema sporočilo Komisije, ki je dopolnjeno z naložbenim načrtom in iz katerega je razvidno, da nova Komisija daje prednost ponovnemu zagonu javnih in zasebnih naložb, na podlagi ugotovitve, da se trenutno vlaga premalo: sedanja vlaganja naložb v EU so, če upoštevamo ustrezno raven BDP, za 230 do 370 milijard EUR nižja od letnega povprečja leta 2007;

| 2. | ima enak cilj kot Komisija: zagotoviti čim večjo prožnost pri tolmačenju sedanjih določb Pakta za stabilnost in rast (PSR), predvsem zato, da bi ta dejansko imel proticiklične učinke, ki so nujni v sedanjih razmerah počasne rasti, izjemno visoke povprečne stopnje brezposelnosti v EU in razlik med regijami, ki se pogosto še poglabljajo zaradi neenakomernosti upadanja naložb, ki je prizadelo zlasti najšibkejše države; ocenjuje, da bi to moral biti dolgoročnejši cilj, ki bi časovno presegal naložbeni načrt, na katerega se nanaša to sporočilo; |
| --- | --- |

2.

ima enak cilj kot Komisija: zagotoviti čim večjo prožnost pri tolmačenju sedanjih določb Pakta za stabilnost in rast (PSR), predvsem zato, da bi ta dejansko imel proticiklične učinke, ki so nujni v sedanjih razmerah počasne rasti, izjemno visoke povprečne stopnje brezposelnosti v EU in razlik med regijami, ki se pogosto še poglabljajo zaradi neenakomernosti upadanja naložb, ki je prizadelo zlasti najšibkejše države; ocenjuje, da bi to moral biti dolgoročnejši cilj, ki bi časovno presegal naložbeni načrt, na katerega se nanaša to sporočilo;

| 3. | ugotavlja, da je Komisija predložila besedilo, ne da bi se predhodno posvetovala z drugimi evropskimi institucijami in ne da bi bilo besedilo obravnavano v okviru medinstitucionalnega postopka. Se sprašuje tudi glede pravne varnosti tega „razlagalnega sporočila“, glede na to, da ni zavezujoče in da v PSR ni izrecno predvidena možnost pritožbe na takšen pravni instrument, tako da se bo možno nanj pritožiti na Sodišču Evropske unije; |
| --- | --- |

3.

ugotavlja, da je Komisija predložila besedilo, ne da bi se predhodno posvetovala z drugimi evropskimi institucijami in ne da bi bilo besedilo obravnavano v okviru medinstitucionalnega postopka. Se sprašuje tudi glede pravne varnosti tega „razlagalnega sporočila“, glede na to, da ni zavezujoče in da v PSR ni izrecno predvidena možnost pritožbe na takšen pravni instrument, tako da se bo možno nanj pritožiti na Sodišču Evropske unije;

| 4. | meni, da je potrebno pojasnilo glede deleža izdatkov za nacionalno sofinanciranje, ki se ga dejansko lahko izvzame iz izračuna strukturnega proračunskega salda v preventivnem delu pakta; |
| --- | --- |

4.

meni, da je potrebno pojasnilo glede deleža izdatkov za nacionalno sofinanciranje, ki se ga dejansko lahko izvzame iz izračuna strukturnega proračunskega salda v preventivnem delu pakta;

| 5. | meni, da so pogoji za uporabo prožnosti, med njimi tudi dejstvo, da je ta v glavnem omejena na preventivni del PSR, preveč restriktivni, da bi se lahko skladno izvajali po vsej Evropski uniji in imeli dejanski učinek na naložbeno sposobnost držav članic ter lokalnih in regionalnih oblasti ter ne upoštevajo stopnje pomanjkanja naložb na nacionalni oziroma regionalni ravni; zato meni, da je treba uporabo prožnosti na področju naložb razširiti na vse države članice in poziva Komisijo, da v zvezi s tem pripravi predloge; |
| --- | --- |

5.

meni, da so pogoji za uporabo prožnosti, med njimi tudi dejstvo, da je ta v glavnem omejena na preventivni del PSR, preveč restriktivni, da bi se lahko skladno izvajali po vsej Evropski uniji in imeli dejanski učinek na naložbeno sposobnost držav članic ter lokalnih in regionalnih oblasti ter ne upoštevajo stopnje pomanjkanja naložb na nacionalni oziroma regionalni ravni; zato meni, da je treba uporabo prožnosti na področju naložb razširiti na vse države članice in poziva Komisijo, da v zvezi s tem pripravi predloge;

| 6. | izraža zadovoljstvo, ker je v preventivnem delu PSR obseg uporabe klavzule o naložbah razširjen na naložbene programe držav članic, zlasti na področju strukturne in kohezijske politike, pobude za zaposlovanje mladih, vseevropskih omrežij in instrumenta za povezovanje Evrope, ter na sofinanciranje v okviru Evropskega sklada za strateške naložbe; ponavlja pripravljenost, da bi se z gospodarsko krizo in vedno večjo oddaljenostjo centra Evrope od obrobnih regij, soočili z anticikličnimi ukrepi, usmerjenimi v spodbujanje naložb, tako da bi se zaupanje ponovno postavilo v središče agende EU; zato znova potrjuje stališče, ki ga je izrazil v mnenju z dne 17. aprila 2015 o predlogu uredbe o Evropskem skladu za strateške naložbe, da se vse nacionalno sofinanciranje sklada izvzame iz izračunov PSR, ne glede na položaj države članice v razmerju do PSR, s čimer bi se izognili tveganju, da države z večjimi potrebami po novih naložbah ne bi uspele uresničiti niti tistih naložb, ki so podprte z evropskimi sredstvi. Z drugimi besedami: ne bi smeli zavirati sofinanciranja naložbenih projektov in morali bi preprečevati poglabljanje razlik v rasti v okviru euroobmočja; |
| --- | --- |

6.

izraža zadovoljstvo, ker je v preventivnem delu PSR obseg uporabe klavzule o naložbah razširjen na naložbene programe držav članic, zlasti na področju strukturne in kohezijske politike, pobude za zaposlovanje mladih, vseevropskih omrežij in instrumenta za povezovanje Evrope, ter na sofinanciranje v okviru Evropskega sklada za strateške naložbe; ponavlja pripravljenost, da bi se z gospodarsko krizo in vedno večjo oddaljenostjo centra Evrope od obrobnih regij, soočili z anticikličnimi ukrepi, usmerjenimi v spodbujanje naložb, tako da bi se zaupanje ponovno postavilo v središče agende EU; zato znova potrjuje stališče, ki ga je izrazil v mnenju z dne 17. aprila 2015 o predlogu uredbe o Evropskem skladu za strateške naložbe, da se vse nacionalno sofinanciranje sklada izvzame iz izračunov PSR, ne glede na položaj države članice v razmerju do PSR, s čimer bi se izognili tveganju, da države z večjimi potrebami po novih naložbah ne bi uspele uresničiti niti tistih naložb, ki so podprte z evropskimi sredstvi. Z drugimi besedami: ne bi smeli zavirati sofinanciranja naložbenih projektov in morali bi preprečevati poglabljanje razlik v rasti v okviru euroobmočja;

| 7. | opozarja, da vedno znova zahteva, da se javni izdatki držav članic ter lokalnih in regionalnih oblasti za sofinanciranje strukturnih in investicijskih skladov ne štejejo med strukturne, javne ali podobne izdatke, kot so opredeljeni v PSR, brez drugih pogojev, saj so te naložbe že po definiciji naložbe splošnega evropskega pomena, njihov učinek vzvoda pri trajnostni rasti se je namreč že izkazal; |
| --- | --- |

7.

opozarja, da vedno znova zahteva, da se javni izdatki držav članic ter lokalnih in regionalnih oblasti za sofinanciranje strukturnih in investicijskih skladov ne štejejo med strukturne, javne ali podobne izdatke, kot so opredeljeni v PSR, brez drugih pogojev, saj so te naložbe že po definiciji naložbe splošnega evropskega pomena, njihov učinek vzvoda pri trajnostni rasti se je namreč že izkazal;

| 8. | poudarja, da je upoštevanje prispevkov držav članic v novi Evropski sklad za strateške naložbe (ESIF) v času, ko Komisija še ni ocenila spoštovanja pravil PSR, pogojeno s tem, kako jih je statistično razvrstil Evropski statistični urad (Eurostat) ob upoštevanju obstoječih opredelitev evropskega sistema računov; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da je upoštevanje prispevkov držav članic v novi Evropski sklad za strateške naložbe (ESIF) v času, ko Komisija še ni ocenila spoštovanja pravil PSR, pogojeno s tem, kako jih je statistično razvrstil Evropski statistični urad (Eurostat) ob upoštevanju obstoječih opredelitev evropskega sistema računov;

| 9. | meni, da imata klavzula o strukturnih reformah v okviru preventivnega dela in način upoštevanja načrtov strukturnih reform v okviru korektivnega dela lahko zelo spodbuden učinek, pod pogojem, da se natančno opredeli, katere vrste strukturnih reform so v novem sistemu upravičene; ta natančna opredelitev bi morala upoštevati dejstvo, da morajo imeti strukturne reforme pozitiven socialno-ekonomski učinek, spoštovati horizontalno socialno klavzulo, ki je opredeljena v členu 9 PDEU, ter prispevati k večji upravni zmogljivosti, kakor tudi dejstvo, da je za reforme potrebno uvajalno ali prehodno obdobje, saj kratkoročno nekaj stanejo, preden obrodijo sadove in pripeljejo do želenih pozitivnih učinkov, vključno s proračunskimi; |
| --- | --- |

9.

meni, da imata klavzula o strukturnih reformah v okviru preventivnega dela in način upoštevanja načrtov strukturnih reform v okviru korektivnega dela lahko zelo spodbuden učinek, pod pogojem, da se natančno opredeli, katere vrste strukturnih reform so v novem sistemu upravičene; ta natančna opredelitev bi morala upoštevati dejstvo, da morajo imeti strukturne reforme pozitiven socialno-ekonomski učinek, spoštovati horizontalno socialno klavzulo, ki je opredeljena v členu 9 PDEU, ter prispevati k večji upravni zmogljivosti, kakor tudi dejstvo, da je za reforme potrebno uvajalno ali prehodno obdobje, saj kratkoročno nekaj stanejo, preden obrodijo sadove in pripeljejo do želenih pozitivnih učinkov, vključno s proračunskimi;

| 10. | obžaluje, da v sporočilu niso podrobneje orisane vrste „nenavadnih dogodkov“, na katere država članica ne more vplivati in zaradi katerih bi lahko začasno skrenila s poti prilagajanja za doseganje svojega srednjeročnega proračunskega cilja, in da to Evropski komisiji pušča zelo široko politično diskrecijo, kar bi lahko privedlo do prednostnega obravnavanja ene ali druge države članice; |
| --- | --- |

10.

obžaluje, da v sporočilu niso podrobneje orisane vrste „nenavadnih dogodkov“, na katere država članica ne more vplivati in zaradi katerih bi lahko začasno skrenila s poti prilagajanja za doseganje svojega srednjeročnega proračunskega cilja, in da to Evropski komisiji pušča zelo široko politično diskrecijo, kar bi lahko privedlo do prednostnega obravnavanja ene ali druge države članice;

Predlogi za nadaljnje reforme

| 11. | ponavlja (1) svoj poziv k pregledu načinov izračunavanja „strukturnega primanjkljaja“, glede na to, da ta pojem v sedanji obliki ne upošteva niti značilnosti gospodarstev posameznih držav članic in njihovih regij niti strukturnih razlik pri javnih izdatkih na državni in regionalni ravni niti razlike med tekočimi stroški in stroški za naložbe. Poleg tega ta pojem temelji na teoretičnih izračunih o potencialu za rast, ki se jih ne da empirično preveriti, zato so lahko sporni, kar dopušča poljubno izvajanje PSR; |
| --- | --- |

11.

ponavlja (1) svoj poziv k pregledu načinov izračunavanja „strukturnega primanjkljaja“, glede na to, da ta pojem v sedanji obliki ne upošteva niti značilnosti gospodarstev posameznih držav članic in njihovih regij niti strukturnih razlik pri javnih izdatkih na državni in regionalni ravni niti razlike med tekočimi stroški in stroški za naložbe. Poleg tega ta pojem temelji na teoretičnih izračunih o potencialu za rast, ki se jih ne da empirično preveriti, zato so lahko sporni, kar dopušča poljubno izvajanje PSR;

| 12. | poziva Komisijo, da oceni, ali je sedanje pravilo ene dvajsetine, ki se nanaša na zmanjšanje dolga, izvedljivo, ali ga je treba ponovno preučiti; |
| --- | --- |

12.

poziva Komisijo, da oceni, ali je sedanje pravilo ene dvajsetine, ki se nanaša na zmanjšanje dolga, izvedljivo, ali ga je treba ponovno preučiti;

| 13. | predlaga, da se v okviru postopka v zvezi z makroekonomskim neravnotežjem uporabijo pomožni kazalniki, ki se nanašajo na regionalne razlike, s ciljem, da se upoštevajo morebitna strukturna neravnovesja, s katerimi se soočajo države članice na področju teritorialne kohezije in ki lahko vplivajo na obseg in tempo proračunskega prilagajanja ter morebitnih strukturnih reform; |
| --- | --- |

13.

predlaga, da se v okviru postopka v zvezi z makroekonomskim neravnotežjem uporabijo pomožni kazalniki, ki se nanašajo na regionalne razlike, s ciljem, da se upoštevajo morebitna strukturna neravnovesja, s katerimi se soočajo države članice na področju teritorialne kohezije in ki lahko vplivajo na obseg in tempo proračunskega prilagajanja ter morebitnih strukturnih reform;

Za evropsko agendo spodbujanja kakovostnih naložb

| 14. | poudarja, da bi moral biti naložbeni načrt del širše evropske naložbene strategije, tesno povezane s ponovnim pregledom strategije Evropa 2020, kar bi omogočalo trajnostno rast, ki bi ustvarjala delovna mesta s spodbujanjem javnih in zasebnih naložb, izboljšanjem konkurenčnosti evropskega gospodarstva in strukturnimi reformami, ki imajo pozitiven socio-ekonomski učinek ter prispevajo k izboljšanju upravnih zmogljivosti; v teh okoliščinah opozarja na vlogo lokalnih in regionalnih oblasti pri zagonu naložb za delovna mesta in rast, kajti okrog 55 % vseh javnih naložb v letu 2013 so opravile oblasti na poddržavni ravni (2); |
| --- | --- |

14.

poudarja, da bi moral biti naložbeni načrt del širše evropske naložbene strategije, tesno povezane s ponovnim pregledom strategije Evropa 2020, kar bi omogočalo trajnostno rast, ki bi ustvarjala delovna mesta s spodbujanjem javnih in zasebnih naložb, izboljšanjem konkurenčnosti evropskega gospodarstva in strukturnimi reformami, ki imajo pozitiven socio-ekonomski učinek ter prispevajo k izboljšanju upravnih zmogljivosti; v teh okoliščinah opozarja na vlogo lokalnih in regionalnih oblasti pri zagonu naložb za delovna mesta in rast, kajti okrog 55 % vseh javnih naložb v letu 2013 so opravile oblasti na poddržavni ravni (2);

| 15. | ponavlja določeno število predlogov s ciljem spodbujanja kakovostnih naložb na evropski ravni (3):






  — | zahtevo, predstavljeno v okviru vmesnega pregleda strategije Evropa 2020, da se v makroekonomsko preglednico vključi kazalnik v zvezi s stopnjo naložb, |
| --- | --- | --- |

15.

ponavlja določeno število predlogov s ciljem spodbujanja kakovostnih naložb na evropski ravni (3):

—

zahtevo, predstavljeno v okviru vmesnega pregleda strategije Evropa 2020, da se v makroekonomsko preglednico vključi kazalnik v zvezi s stopnjo naložb,

| — | poziv Evropski komisiji, naj objavi belo knjigo, s katero bo na ravni EU določena tipologija kakovosti javnih naložb v računih javnih izdatkov glede na njihove dolgoročne učinke, |
| --- | --- |

—

poziv Evropski komisiji, naj objavi belo knjigo, s katero bo na ravni EU določena tipologija kakovosti javnih naložb v računih javnih izdatkov glede na njihove dolgoročne učinke,

| — | zahtevo, naslovljeno na Evropsko komisijo, naj v vsakoletno poročilo o javnih financah ekonomske in monetarne unije (EMU) vključi poglavje o kakovosti javnih naložb, tudi na poddržavni ravni; |
| --- | --- |

—

zahtevo, naslovljeno na Evropsko komisijo, naj v vsakoletno poročilo o javnih financah ekonomske in monetarne unije (EMU) vključi poglavje o kakovosti javnih naložb, tudi na poddržavni ravni;

| 16. | ponavlja zahtevo, naslovljeno na Evropsko komisijo, naj oceni učinek pravil evropskega sistema računov 2010 na naložbeno zmogljivost javnih oblasti ter v skladu s členom 345 Pogodbe o delovanju Evropske unije zagotovi spoštovanje načela nediskriminacije med javnimi in zasebnimi naložbami; |
| --- | --- |

16.

ponavlja zahtevo, naslovljeno na Evropsko komisijo, naj oceni učinek pravil evropskega sistema računov 2010 na naložbeno zmogljivost javnih oblasti ter v skladu s členom 345 Pogodbe o delovanju Evropske unije zagotovi spoštovanje načela nediskriminacije med javnimi in zasebnimi naložbami;

Za boljše vključevanje lokalnih in regionalnih oblasti v proces ekonomskega upravljanja

| 17. | opozarja Parlament, Svet in Komisijo, pa tudi države članice ter lokalne in regionalne oblasti na poročilo o spremljanju strategije Evropa 2020, ki ga vsako leto pripravi posebna platforma v okviru OR, ter poudarja zlasti ugotovitve v zvezi z ekonomskim upravljanjem in evropskim semestrom, predstavljene v petem poročilu, objavljenem oktobra 2014 (4); |
| --- | --- |

17.

opozarja Parlament, Svet in Komisijo, pa tudi države članice ter lokalne in regionalne oblasti na poročilo o spremljanju strategije Evropa 2020, ki ga vsako leto pripravi posebna platforma v okviru OR, ter poudarja zlasti ugotovitve v zvezi z ekonomskim upravljanjem in evropskim semestrom, predstavljene v petem poročilu, objavljenem oktobra 2014 (4);

| 18. | meni, da sodelovanje in upoštevanje lokalnih in regionalnih oblasti v postopku usklajevanja ekonomskih politik – ki se sicer razvija – še vedno ni zadostno in sproža problem zastopanosti, legitimnosti in celovitosti nacionalnih programov reform ter priporočil za posamezne države; zato predlaga, da se lokalne in regionalne oblasti v večji meri vključujejo v evropski semester ter se zgledujejo po načelu partnerstva, ki velja za strukturne sklade; |
| --- | --- |

18.

meni, da sodelovanje in upoštevanje lokalnih in regionalnih oblasti v postopku usklajevanja ekonomskih politik – ki se sicer razvija – še vedno ni zadostno in sproža problem zastopanosti, legitimnosti in celovitosti nacionalnih programov reform ter priporočil za posamezne države; zato predlaga, da se lokalne in regionalne oblasti v večji meri vključujejo v evropski semester ter se zgledujejo po načelu partnerstva, ki velja za strukturne sklade;

Ekonomska in monetarna unija ter njena socialna razsežnost

| 19. | ponavlja svoje prepričanje, da v skladu s členom 3 PEU kredibilnost in legitimnost EMU temeljita na njeni sposobnosti, da dokaže, da deluje v korist družbenega napredka ter da zaposlitev in socialni standardi zanjo niso drugotnega pomena in šele za makroekonomskimi in proračunskimi zadevami; |
| --- | --- |

19.

ponavlja svoje prepričanje, da v skladu s členom 3 PEU kredibilnost in legitimnost EMU temeljita na njeni sposobnosti, da dokaže, da deluje v korist družbenega napredka ter da zaposlitev in socialni standardi zanjo niso drugotnega pomena in šele za makroekonomskimi in proračunskimi zadevami;

| 20. | zato zahteva, da Komisija v nadaljnje ukrepe po objavi poročila petih predsednikov o prehodnosti EMU junija 2015 vključi tudi smernice za ukrepanje, ki so del sporočila Komisije o krepitvi socialne razsežnosti EMU iz leta 2012 in svežnja o socialnih naložbah iz leta 2013. Pri tem spremljanju, ki bi bilo obenem odziv na potrebo po ohranitvi in soobstoju današnjih različnih socialnih modelov v EMU, bi bilo treba preučevati zlasti možnosti za spodbujevalne mehanizme za reforme za pospešitev izvajanja socialnih ciljev strategije Evropa 2020 ter usklajevanje samodejnih stabilizatorjev na ravni EMU (5). |
| --- | --- |

20.

zato zahteva, da Komisija v nadaljnje ukrepe po objavi poročila petih predsednikov o prehodnosti EMU junija 2015 vključi tudi smernice za ukrepanje, ki so del sporočila Komisije o krepitvi socialne razsežnosti EMU iz leta 2012 in svežnja o socialnih naložbah iz leta 2013. Pri tem spremljanju, ki bi bilo obenem odziv na potrebo po ohranitvi in soobstoju današnjih različnih socialnih modelov v EMU, bi bilo treba preučevati zlasti možnosti za spodbujevalne mehanizme za reforme za pospešitev izvajanja socialnih ciljev strategije Evropa 2020 ter usklajevanje samodejnih stabilizatorjev na ravni EMU (5).

V Bruslju, 9. julija 2015

Predsednik Evropskega odbora regij

Markku MARKKULA

---

(1)  Glej točko 25 mnenja OR z dne 3. decembra 2014: Spodbujanje kakovosti javne porabe na področjih, na katerih se uporabljajo ukrepi EU, poročevalka: Catiuscia Marini (IT/PES), COR-2014-04885-00-00-AC-TRA.

1

(2)  Šesto poročilo o ekonomski, socialni in teritorialni koheziji: naložbe za delovna mesta in rast, COM(2014) 473.

2

(3)  Mnenje Spodbujanje kakovosti javne porabe na področjih, na katerih se uporabljajo ukrepi EU, COR-2014-04885 – BUDG-V-009 (UL C 19, 21.1.2015, str. 4).

3

Spodbujanje kakovosti javne porabe na področjih, na katerih se uporabljajo ukrepi EU

(4)  Odbor regij (2014), Peto poročilo OR o spremljanju strategije Evropa 2020 (v angleščini), oktober 2014, Ref: COR-2014-05553.

4

Evropa 2020

(5)  Mnenje OR Sveženj EU za socialne naložbe, točka 20 (ECOS-V-042, 9.10.2013).

5

Sveženj EU za socialne naložbe

---

| 22.9.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 313/25 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 313/25

---

Mnenje Evropskega odbora regij – Evropska sosedska politika

(2015/C 313/07)

| Glavni poročevalec: | Nikolaos CHIOTAKIS (EL/EPP), član občinskega sveta Kifissie |
| --- | --- |
| Referenčni dokument: | Skupni posvetovalni dokument Za novo evropsko sosedsko politiko,
  JOIN(2015) 6 final |

Glavni poročevalec:

Nikolaos CHIOTAKIS (EL/EPP), član občinskega sveta Kifissie

Referenčni dokument:

Skupni posvetovalni dokument Za novo evropsko sosedsko politiko,

JOIN(2015) 6 final

I.   POLITIČNA PRIPOROČILA

EVROPSKI ODBOR REGIJ

Predhodne ugotovitve

| 1. | opozarja, da je bila evropska sosedska politika (ESP) oblikovana leta 2003 (1), da bi okrepila odnose med EU in njenimi sosednjimi državami. Ta politika temelji na postopnem vključevanju z izvajanjem političnih, gospodarskih in institucionalnih reform, ob upoštevanju zavezanosti skupnim vrednotam, zlasti demokraciji, spoštovanju človekovih pravic, pravni državi, nediskriminaciji ter enakosti žensk in moških; |
| --- | --- |

1.

opozarja, da je bila evropska sosedska politika (ESP) oblikovana leta 2003 (1), da bi okrepila odnose med EU in njenimi sosednjimi državami. Ta politika temelji na postopnem vključevanju z izvajanjem političnih, gospodarskih in institucionalnih reform, ob upoštevanju zavezanosti skupnim vrednotam, zlasti demokraciji, spoštovanju človekovih pravic, pravni državi, nediskriminaciji ter enakosti žensk in moških;

| 2. | ugotavlja, da je razvoj ESP do danes temeljil na treh glavnih stebrih: (a) krepitvi demokracije, (b) spodbujanju gospodarskega razvoja in (c) krepitvi dveh regionalnih razsežnosti sosedstva (Unije za Sredozemlje (2) in vzhodnega partnerstva (3)). Večletno izvajanje ESP je pozitivno prispevalo k spodbujanju zastavljenih ciljev. Odnosi EU s partnericami ESP so se močno razvili, čeprav v zelo različnem obsegu. Zato je nujno treba nadaljevati s prilagajanjem politike na nenehno spreminjajoče se mednarodno okolje, da bi se odzvali na nove potrebe, ki se stalno pojavljajo; |
| --- | --- |

2.

ugotavlja, da je razvoj ESP do danes temeljil na treh glavnih stebrih: (a) krepitvi demokracije, (b) spodbujanju gospodarskega razvoja in (c) krepitvi dveh regionalnih razsežnosti sosedstva (Unije za Sredozemlje (2) in vzhodnega partnerstva (3)). Večletno izvajanje ESP je pozitivno prispevalo k spodbujanju zastavljenih ciljev. Odnosi EU s partnericami ESP so se močno razvili, čeprav v zelo različnem obsegu. Zato je nujno treba nadaljevati s prilagajanjem politike na nenehno spreminjajoče se mednarodno okolje, da bi se odzvali na nove potrebe, ki se stalno pojavljajo;

| 3. | ugotavlja, da kljub temu, da najbolj oddaljene regije predstavljajo najbolj oddaljene morske meje EU ter da Evropska komisija sama priznava njihovo vlogo „postojanke“ Evrope na drugih celinah, se pri začetni zasnovi ESP kot tudi pri njenih poznejših spremembah to dejstvo ni upoštevalo in odrazilo; |
| --- | --- |

3.

ugotavlja, da kljub temu, da najbolj oddaljene regije predstavljajo najbolj oddaljene morske meje EU ter da Evropska komisija sama priznava njihovo vlogo „postojanke“ Evrope na drugih celinah, se pri začetni zasnovi ESP kot tudi pri njenih poznejših spremembah to dejstvo ni upoštevalo in odrazilo;

Splošne ugotovitve

| 4. | izhaja iz ugotovitve, da imajo lokalne in regionalne oblasti ter njihove mreže za sodelovanje (združenja in mreže mest, evropska združenja za teritorialno sodelovanje) pomembno vlogo na področju ESP, čeprav se na prvi pogled morda zdi, da je ta politika skoraj izključno v pristojnosti nacionalnih vlad. Zato ESP ne more biti zgolj proces med vladami in institucijami EU, temveč bi morala omogočati tudi sodelovanje drugih akterjev iz partnerskih držav ter zlasti lokalnih in regionalnih oblasti. Poleg tega opozarja na diplomacijo mest kot mehanizem za podporo dialoga med lokalnimi in regionalnimi organi na mednarodni ravni, ki prispeva k ustvarjanju skupnega območja stabilnosti, varnosti in blaginje; |
| --- | --- |

4.

izhaja iz ugotovitve, da imajo lokalne in regionalne oblasti ter njihove mreže za sodelovanje (združenja in mreže mest, evropska združenja za teritorialno sodelovanje) pomembno vlogo na področju ESP, čeprav se na prvi pogled morda zdi, da je ta politika skoraj izključno v pristojnosti nacionalnih vlad. Zato ESP ne more biti zgolj proces med vladami in institucijami EU, temveč bi morala omogočati tudi sodelovanje drugih akterjev iz partnerskih držav ter zlasti lokalnih in regionalnih oblasti. Poleg tega opozarja na diplomacijo mest kot mehanizem za podporo dialoga med lokalnimi in regionalnimi organi na mednarodni ravni, ki prispeva k ustvarjanju skupnega območja stabilnosti, varnosti in blaginje;

| 5. | poudarja, da bi morale biti lokalne in regionalne oblasti vključene v vse faze ESP: določanje prednostnih nalog, oceno rezultatov ter pregled vsebine vladnih politik. Obstajajo številni razlogi, zaradi katerih ESP ne more temeljiti le na sodelovanju z vladami partnerskih držav ESP:






  — | vlade partnerskih držav na vzhodu in jugu niso nujno zavezane vrednotam in standardom EU; |
| --- | --- | --- |

5.

poudarja, da bi morale biti lokalne in regionalne oblasti vključene v vse faze ESP: določanje prednostnih nalog, oceno rezultatov ter pregled vsebine vladnih politik. Obstajajo številni razlogi, zaradi katerih ESP ne more temeljiti le na sodelovanju z vladami partnerskih držav ESP:

—

vlade partnerskih držav na vzhodu in jugu niso nujno zavezane vrednotam in standardom EU;

| — | vlade teh držav niso vedno dovolj stabilne, zaradi česar lahko pogoste spremembe v njihovi sestavi ogrozijo kontinuiteto; |
| --- | --- |

—

vlade teh držav niso vedno dovolj stabilne, zaradi česar lahko pogoste spremembe v njihovi sestavi ogrozijo kontinuiteto;

| — | da bi te države uspešno usvojile vrednote EU (vključno z resničnim napredkom pri utrjevanju demokracije in vzpostavitvi učinkovitih regionalnih partnerstev v okviru ESP), mora za to odgovornost prevzeti velik del družbe; |
| --- | --- |

—

da bi te države uspešno usvojile vrednote EU (vključno z resničnim napredkom pri utrjevanju demokracije in vzpostavitvi učinkovitih regionalnih partnerstev v okviru ESP), mora za to odgovornost prevzeti velik del družbe;

| 6. | trdi, da je treba lokalno in regionalno raven vključiti v delovanje EU, kar zadeva regijo ESP, saj se demokracija in demokratična tranzicija začenjata v prvi vrsti na lokalni ravni in ju ni mogoče narekovati od zgoraj. Za stabilno in globoko zakoreninjeno demokracijo je ključnega pomena, da jo podpira lokalna skupnost kot celota. Ta naloga bi morala na pregleden način vključevati vse ravni upravljanja, začenši z občinami in lokalnimi oblastmi; |
| --- | --- |

6.

trdi, da je treba lokalno in regionalno raven vključiti v delovanje EU, kar zadeva regijo ESP, saj se demokracija in demokratična tranzicija začenjata v prvi vrsti na lokalni ravni in ju ni mogoče narekovati od zgoraj. Za stabilno in globoko zakoreninjeno demokracijo je ključnega pomena, da jo podpira lokalna skupnost kot celota. Ta naloga bi morala na pregleden način vključevati vse ravni upravljanja, začenši z občinami in lokalnimi oblastmi;

| 7. | meni, da je treba v uresničevanje ciljev evropske sosedske politike vključiti tudi organizacije civilne družbe, podjetja in znanstvenike. Njihovo sodelovanje močno vpliva na opredeljevanje lokalnih potreb, vzpostavljanje trdnih partnerstev in doseganje skupnih ciljev; |
| --- | --- |

7.

meni, da je treba v uresničevanje ciljev evropske sosedske politike vključiti tudi organizacije civilne družbe, podjetja in znanstvenike. Njihovo sodelovanje močno vpliva na opredeljevanje lokalnih potreb, vzpostavljanje trdnih partnerstev in doseganje skupnih ciljev;

| 8. | pozdravlja prizadevanja EU, da se podpre vzpostavitev trajnih političnih in upravnih struktur, in meni, da bi ta prizadevanja morala vključevati podporo vzpostavitvi lokalnih institucij z zagotavljanjem učinkovite tehnične pomoči in usposabljanjem lokalnih in regionalnih uprav, da se zagotovi učinkovita uporaba človekoljubne pomoči ter sedanjih in prihodnjih finančnih instrumentov za spodbujanje družbenega, gospodarskega in teritorialnega razvoja; |
| --- | --- |

8.

pozdravlja prizadevanja EU, da se podpre vzpostavitev trajnih političnih in upravnih struktur, in meni, da bi ta prizadevanja morala vključevati podporo vzpostavitvi lokalnih institucij z zagotavljanjem učinkovite tehnične pomoči in usposabljanjem lokalnih in regionalnih uprav, da se zagotovi učinkovita uporaba človekoljubne pomoči ter sedanjih in prihodnjih finančnih instrumentov za spodbujanje družbenega, gospodarskega in teritorialnega razvoja;

| 9. | poudarja, da Odbor regij vlaga veliko prizadevanj in virov v razvoj lokalne in regionalne razsežnosti ESP. Leta 2010 je ustanovil Evro-sredozemsko skupščino lokalnih in regionalnih oblasti (ARLEM), leta 2011 pa Konferenco regionalnih in lokalnih oblasti za vzhodno partnerstvo (CORLEAP). Namen teh institucij je zlasti razširjati koncepte, ki bodo partnerske države ESP približali EU, ter tudi spodbujati notranje reforme in krepitev zmogljivosti na lokalni in regionalni ravni; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da Odbor regij vlaga veliko prizadevanj in virov v razvoj lokalne in regionalne razsežnosti ESP. Leta 2010 je ustanovil Evro-sredozemsko skupščino lokalnih in regionalnih oblasti (ARLEM), leta 2011 pa Konferenco regionalnih in lokalnih oblasti za vzhodno partnerstvo (CORLEAP). Namen teh institucij je zlasti razširjati koncepte, ki bodo partnerske države ESP približali EU, ter tudi spodbujati notranje reforme in krepitev zmogljivosti na lokalni in regionalni ravni;

Prednostne naloge

| 10. | meni, da je bistvenega pomena, da je EU še naprej glavni strateški partner držav južnega in vzhodnega Sredozemlja ter držav vzhodnega partnerstva. EU mora biti zmožna pomagati svojim sosednjim državam, da določijo jasne smernice za uspešno prihodnost in postavijo temelje za boljše upravljanje, ob spoštovanju njihove nacionalne suverenosti; |
| --- | --- |

10.

meni, da je bistvenega pomena, da je EU še naprej glavni strateški partner držav južnega in vzhodnega Sredozemlja ter držav vzhodnega partnerstva. EU mora biti zmožna pomagati svojim sosednjim državam, da določijo jasne smernice za uspešno prihodnost in postavijo temelje za boljše upravljanje, ob spoštovanju njihove nacionalne suverenosti;

| 11. | meni, da je namera Evropske komisije, da spodbudi podregionalno sodelovanje kot sredstvo za razvoj gospodarskih povezav, zelo dobrodošla in pomembna, saj bi to samo po sebi znatno pripomoglo k večji blaginji v teh regijah. Pobudi ARLEM in CORLEAP omogočata stik EU z južnimi in vzhodnimi partnericami in tako prispevata k izboljšanju regionalnega sodelovanja; |
| --- | --- |

11.

meni, da je namera Evropske komisije, da spodbudi podregionalno sodelovanje kot sredstvo za razvoj gospodarskih povezav, zelo dobrodošla in pomembna, saj bi to samo po sebi znatno pripomoglo k večji blaginji v teh regijah. Pobudi ARLEM in CORLEAP omogočata stik EU z južnimi in vzhodnimi partnericami in tako prispevata k izboljšanju regionalnega sodelovanja;

Prožnost in prilagodljivost

| 12. | ugotavlja, da obstaja splošno soglasje, da je bila politika širitve najbolj uspešna sosedska politika. Državam srednje in vzhodne Evrope je ponudila „vse, vključno z institucijami“ ter tako delovala kot katalizator sprememb in določevalec standardov. Vendar je treba upoštevati, da sredozemske partnerske države ESP nimajo možnosti članstva v EU; |
| --- | --- |

12.

ugotavlja, da obstaja splošno soglasje, da je bila politika širitve najbolj uspešna sosedska politika. Državam srednje in vzhodne Evrope je ponudila „vse, vključno z institucijami“ ter tako delovala kot katalizator sprememb in določevalec standardov. Vendar je treba upoštevati, da sredozemske partnerske države ESP nimajo možnosti članstva v EU;

| 13. | želi poudariti, da sta širitev EU in ESP ločeni politiki z različnimi cilji in ju ne bi smeli zamenjavati. Kljub temu pa evropske države, ki so partnerice ESP, lahko zaprosijo za članstvo, če izpolnjujejo pogoje, določene v členu 49 Pogodbe EU; |
| --- | --- |

13.

želi poudariti, da sta širitev EU in ESP ločeni politiki z različnimi cilji in ju ne bi smeli zamenjavati. Kljub temu pa evropske države, ki so partnerice ESP, lahko zaprosijo za članstvo, če izpolnjujejo pogoje, določene v členu 49 Pogodbe EU;

| 14. | v zvezi s tem meni, da bi bilo koristno začeti razpravo o oblikah odnosov, ki bi presegale tiste, ki jih zdaj omogoča evropska sosedska politika; |
| --- | --- |

14.

v zvezi s tem meni, da bi bilo koristno začeti razpravo o oblikah odnosov, ki bi presegale tiste, ki jih zdaj omogoča evropska sosedska politika;

| 15. | meni, da sta načelo pogojenosti in zlasti načelo „več za več“ sicer poudarjali zavezanost EU njenim temeljnim vrednotam, vendar nista vedno pozitivno prispevali k ustvarjanju pogojev za uravnotežene odnose med EU in njenimi partnericami v okviru ESP. Poleg tega v mnogih primerih nista pomagali zagotoviti spodbude za reforme v sosedstvu EU. Zato bi prožnejši pristop olajšal ne samo učinkovitejše izvajanje ESP, temveč tudi razširjanje temeljnih načel EU med partnerji ESP; |
| --- | --- |

15.

meni, da sta načelo pogojenosti in zlasti načelo „več za več“ sicer poudarjali zavezanost EU njenim temeljnim vrednotam, vendar nista vedno pozitivno prispevali k ustvarjanju pogojev za uravnotežene odnose med EU in njenimi partnericami v okviru ESP. Poleg tega v mnogih primerih nista pomagali zagotoviti spodbude za reforme v sosedstvu EU. Zato bi prožnejši pristop olajšal ne samo učinkovitejše izvajanje ESP, temveč tudi razširjanje temeljnih načel EU med partnerji ESP;

| 16. | meni, da bi za učinkovitejšo ESP sprejeti pristop moral biti prilagojen posebnostim posamezne partnerske države. Vsaka partnerska država ESP je drugačna in jo je treba obravnavati kot tako, tj. uporabiti načelo razlikovanja. Nova ESP bi morala biti dovolj prožna, da se čim bolj povečajo koristi njenega izvajanja, ne da bi pri tem kršila splošna načela EU. Vsaka partnerska država bi morala imeti možnost razviti svoje odnose z EU na svoj način v skladu s svojimi potrebami in zmogljivostmi. To ne pomeni sprejetja dvojnih standardov niti zanikanja enotnosti ESP, s pomočjo katere je EU uspelo sprejeti usklajen pristop do vseh partneric ESP. Ta raznolik pristop v odnosih EU do njenih sosed bi se moral uporabiti v primeru najbolj oddaljenih regij, da bi se zagotovilo učinkovito sodelovanje med temi regijami in njihovimi sosedami; |
| --- | --- |

16.

meni, da bi za učinkovitejšo ESP sprejeti pristop moral biti prilagojen posebnostim posamezne partnerske države. Vsaka partnerska država ESP je drugačna in jo je treba obravnavati kot tako, tj. uporabiti načelo razlikovanja. Nova ESP bi morala biti dovolj prožna, da se čim bolj povečajo koristi njenega izvajanja, ne da bi pri tem kršila splošna načela EU. Vsaka partnerska država bi morala imeti možnost razviti svoje odnose z EU na svoj način v skladu s svojimi potrebami in zmogljivostmi. To ne pomeni sprejetja dvojnih standardov niti zanikanja enotnosti ESP, s pomočjo katere je EU uspelo sprejeti usklajen pristop do vseh partneric ESP. Ta raznolik pristop v odnosih EU do njenih sosed bi se moral uporabiti v primeru najbolj oddaljenih regij, da bi se zagotovilo učinkovito sodelovanje med temi regijami in njihovimi sosedami;

| 17. | priporoča sistematično preverjanje vizumske politike EU, ki mora omogočati vizumske olajšave za državljane iz držav, zajetih v evropsko sosedsko politiko, pri čemer je treba upoštevati položaj v posameznih državah. Prožna evropska vizumska politika bo olajšala dialog med družbami ter postavila temelje za trdna partnerstva in za razvoj različnih oblik sodelovanja na različnih področjih; |
| --- | --- |

17.

priporoča sistematično preverjanje vizumske politike EU, ki mora omogočati vizumske olajšave za državljane iz držav, zajetih v evropsko sosedsko politiko, pri čemer je treba upoštevati položaj v posameznih državah. Prožna evropska vizumska politika bo olajšala dialog med družbami ter postavila temelje za trdna partnerstva in za razvoj različnih oblik sodelovanja na različnih področjih;

| 18. | odobrava predlog, da se področja sodelovanja iz akcijskih načrtov osredotočijo na tista v največjem skupnem interesu za dosego večje učinkovitosti; |
| --- | --- |

18.

odobrava predlog, da se področja sodelovanja iz akcijskih načrtov osredotočijo na tista v največjem skupnem interesu za dosego večje učinkovitosti;

Cilji in področja sodelovanja

| 19. | meni, da bi morala nova sosedska politika določiti konkretne cilje, partnerjem pa zagotoviti jasen časovni okvir za izvajanje njenih politik. Nova ESP bo imela le malo ali nobenega učinka, če ne bo konkretnih koristi za posamezne zainteresirane strani ali če bodo navedene koristi nastopile šele v daljni prihodnosti; |
| --- | --- |

19.

meni, da bi morala nova sosedska politika določiti konkretne cilje, partnerjem pa zagotoviti jasen časovni okvir za izvajanje njenih politik. Nova ESP bo imela le malo ali nobenega učinka, če ne bo konkretnih koristi za posamezne zainteresirane strani ali če bodo navedene koristi nastopile šele v daljni prihodnosti;

| 20. | meni, da je tesno sodelovanje na področju energije pomemben del odnosov EU z njenimi sosedami. Številne partnerice ESP so pomembne dobaviteljice energetskih virov v državah članicah EU. To sodelovanje bi bilo treba vzpostaviti in še nadalje spodbujati, da bi bilo v skupnem interesu vseh partneric; |
| --- | --- |

20.

meni, da je tesno sodelovanje na področju energije pomemben del odnosov EU z njenimi sosedami. Številne partnerice ESP so pomembne dobaviteljice energetskih virov v državah članicah EU. To sodelovanje bi bilo treba vzpostaviti in še nadalje spodbujati, da bi bilo v skupnem interesu vseh partneric;

| 21. | meni, da bi boljše prometne povezave teh držav z EU in med njimi pripomogle h gospodarskemu razvoju celotne regije; |
| --- | --- |

21.

meni, da bi boljše prometne povezave teh držav z EU in med njimi pripomogle h gospodarskemu razvoju celotne regije;

| 22. | meni, da bi morala biti razvoj in podpora neodvisnih civilnodružbenih struktur ključni del evropske sosedske politike. Sodelovanje s partnerji, kot sta forum civilne družbe vzhodnega partnerstva in Evropska ustanova za demokracijo, zagotavlja pomembne instrumente tudi za spodbujanje demokratičnih sil civilne družbe na lokalni in regionalni ravni v prihodnosti; |
| --- | --- |

22.

meni, da bi morala biti razvoj in podpora neodvisnih civilnodružbenih struktur ključni del evropske sosedske politike. Sodelovanje s partnerji, kot sta forum civilne družbe vzhodnega partnerstva in Evropska ustanova za demokracijo, zagotavlja pomembne instrumente tudi za spodbujanje demokratičnih sil civilne družbe na lokalni in regionalni ravni v prihodnosti;

| 23. | meni, da je pomembno področje ESP tesno usklajevanje ukrepov, ki jih sprejmejo EU in njene sosede v zvezi z vprašanji migracij. Mobilnost študentov, delavcev ali javnih uslužbencev iz držav, ki niso članice EU, v države članice EU, ki poteka na organiziran način in se spodbuja pri mladih rodovih, pozitivno vpliva ne samo na področja, kot so izobraževanje in kulturne izmenjave, temveč tudi na javno upravo. Po drugi strani pa pritok migrantov z neurejenim statusom, ki se je v zadnjem času močno povečal, predstavlja nove izzive in priložnosti, ki jih je treba ustrezno upravljati; |
| --- | --- |

23.

meni, da je pomembno področje ESP tesno usklajevanje ukrepov, ki jih sprejmejo EU in njene sosede v zvezi z vprašanji migracij. Mobilnost študentov, delavcev ali javnih uslužbencev iz držav, ki niso članice EU, v države članice EU, ki poteka na organiziran način in se spodbuja pri mladih rodovih, pozitivno vpliva ne samo na področja, kot so izobraževanje in kulturne izmenjave, temveč tudi na javno upravo. Po drugi strani pa pritok migrantov z neurejenim statusom, ki se je v zadnjem času močno povečal, predstavlja nove izzive in priložnosti, ki jih je treba ustrezno upravljati;

| 24. | meni, da je zelo pomembno okrepiti stike z mladimi in vlogo žensk kot gibal razvoja teh držav; |
| --- | --- |

24.

meni, da je zelo pomembno okrepiti stike z mladimi in vlogo žensk kot gibal razvoja teh držav;

| 25. | ugotavlja, da je sodelovanje med EU in njenimi sosedami na področju varnosti bistvenega pomena. Združitev moči v boju proti terorizmu in drugimi asimetričnimi grožnjami je bistvenega pomena za utrjevanje vzajemnega zaupanja in oblikovanje okolja miru in stabilnosti; |
| --- | --- |

25.

ugotavlja, da je sodelovanje med EU in njenimi sosedami na področju varnosti bistvenega pomena. Združitev moči v boju proti terorizmu in drugimi asimetričnimi grožnjami je bistvenega pomena za utrjevanje vzajemnega zaupanja in oblikovanje okolja miru in stabilnosti;

| 26. | meni, da je zelo pomemben vidik sodelovanja med lokalnimi in regionalnimi oblastmi in partnerji ESP reforma javne uprave, s katero se vzpostavi pregleden sistem, ki je zaščiten pred bolj ali manj prikritimi oblikami korupcije; |
| --- | --- |

26.

meni, da je zelo pomemben vidik sodelovanja med lokalnimi in regionalnimi oblastmi in partnerji ESP reforma javne uprave, s katero se vzpostavi pregleden sistem, ki je zaščiten pred bolj ali manj prikritimi oblikami korupcije;

| 27. | glede sodelovanja med EU in njenimi sosedami na zgoraj naštetih področjih meni, da je treba okrepiti posebno vlogo mejnih regij v EU, ki se nahajajo na občutljivih vzhodnih in južnih mejah, in priporoča, da se jim v okviru evropske sosedske politike zagotovi posebna podpora; |
| --- | --- |

27.

glede sodelovanja med EU in njenimi sosedami na zgoraj naštetih področjih meni, da je treba okrepiti posebno vlogo mejnih regij v EU, ki se nahajajo na občutljivih vzhodnih in južnih mejah, in priporoča, da se jim v okviru evropske sosedske politike zagotovi posebna podpora;

| 28. | poudarja, da so podpora demokratičnih procesov, spoštovanje človekovih in državljanskih pravic ter pravne države, pa tudi podpora preoblikovanja gospodarskih struktur v posameznih državah pomembna področja evropske sosedske politike. Izrecno pozdravlja dosedanjo podporo, ki jo državam evropske sosedske politike zagotavljajo regije EU, in poziva k dodatnim prizadevanjem na tem področju; |
| --- | --- |

28.

poudarja, da so podpora demokratičnih procesov, spoštovanje človekovih in državljanskih pravic ter pravne države, pa tudi podpora preoblikovanja gospodarskih struktur v posameznih državah pomembna področja evropske sosedske politike. Izrecno pozdravlja dosedanjo podporo, ki jo državam evropske sosedske politike zagotavljajo regije EU, in poziva k dodatnim prizadevanjem na tem področju;

Regionalna razsežnost evropske sosedske politike

| 29. | meni, da lahko proces ustavnih in upravnih reform, ki poteka v državah evropske sosedske politike, začrta pot za postopen razvoj demokracije, ki temelji na zakonodajnem okviru, ki priznava demokratična načela, standarde in vrednote. Ta proces bi moral privesti do decentralizacije, da se zagotovi učinkovito in ustrezno upravljanje, ki bo omogočalo odzivanje na lokalne izzive in posebne okoliščine v skladu z načelom subsidiarnosti; Zato je po njegovem mnenju izredno pomembno, da evropska sosedska politika aktivno podpre proces decentralizacije in tako deluje kot koristen instrument za spodbujanje reform; |
| --- | --- |

29.

meni, da lahko proces ustavnih in upravnih reform, ki poteka v državah evropske sosedske politike, začrta pot za postopen razvoj demokracije, ki temelji na zakonodajnem okviru, ki priznava demokratična načela, standarde in vrednote. Ta proces bi moral privesti do decentralizacije, da se zagotovi učinkovito in ustrezno upravljanje, ki bo omogočalo odzivanje na lokalne izzive in posebne okoliščine v skladu z načelom subsidiarnosti; Zato je po njegovem mnenju izredno pomembno, da evropska sosedska politika aktivno podpre proces decentralizacije in tako deluje kot koristen instrument za spodbujanje reform;

| 30. | v ta namen bi bilo smiselno podrobno oceniti izvedljivost vključitve metodologij, konceptov in instrumentov evropske kohezijske politike v okvir nove ESP ter postopne vključitve sredozemskih držav v evropske strukturne politike in programe po zgledu držav vzhodnega partnerstva. Pobude, kot sta na primer usklajevanje naložb v južnem Sredozemlju (AMICI) za sredozemske države in konvencija županov OST za države vzhodnega partnerstva, bodo vsekakor pozitivno prispevale k sodelovanju za razvoj in naložbe, zato je bistvenega pomena, da se obravnava prednostno; |
| --- | --- |

30.

v ta namen bi bilo smiselno podrobno oceniti izvedljivost vključitve metodologij, konceptov in instrumentov evropske kohezijske politike v okvir nove ESP ter postopne vključitve sredozemskih držav v evropske strukturne politike in programe po zgledu držav vzhodnega partnerstva. Pobude, kot sta na primer usklajevanje naložb v južnem Sredozemlju (AMICI) za sredozemske države in konvencija županov OST za države vzhodnega partnerstva, bodo vsekakor pozitivno prispevale k sodelovanju za razvoj in naložbe, zato je bistvenega pomena, da se obravnava prednostno;

| 31. | ugotavlja, da bi bilo kot dopolnilo kohezijski politiki za sredozemski bazen smiselno uporabiti makroregionalni pristop, ki ga EU uspešno izvaja v drugih regijah s skupnimi geografskimi značilnostmi, kot sta makroregiji Baltskega morja in Podonavja, ali ki ga izvaja v jadransko-jonski regiji. Ta pristop bi se lahko uvedel postopoma prek treh ločenih makroregij za Sredozemlje, vključno z jadransko-jonsko strategijo, strategijo za zahodno Sredozemlje in strategijo za vzhodno Sredozemlje. Alternativni pristop bi lahko bil spodbujanje postopnega vključevanja držav in ozemelj celotnega območja v eno rastočo makroregijo. Ta pristop bi preprečil razdrobljenost regije v podregije. Naloga usklajevanja takšnega projekta bi bila lahko zaupana evropskim združenjem za teritorialno sodelovanje, ki delujejo v Sredozemlju in so najboljši razpoložljivi vir za zagotavljanje trdnega dolgoročnega sodelovanja med lokalnimi in regionalnimi oblastmi iz držav članic EU in iz tretjih držav; |
| --- | --- |

31.

ugotavlja, da bi bilo kot dopolnilo kohezijski politiki za sredozemski bazen smiselno uporabiti makroregionalni pristop, ki ga EU uspešno izvaja v drugih regijah s skupnimi geografskimi značilnostmi, kot sta makroregiji Baltskega morja in Podonavja, ali ki ga izvaja v jadransko-jonski regiji. Ta pristop bi se lahko uvedel postopoma prek treh ločenih makroregij za Sredozemlje, vključno z jadransko-jonsko strategijo, strategijo za zahodno Sredozemlje in strategijo za vzhodno Sredozemlje. Alternativni pristop bi lahko bil spodbujanje postopnega vključevanja držav in ozemelj celotnega območja v eno rastočo makroregijo. Ta pristop bi preprečil razdrobljenost regije v podregije. Naloga usklajevanja takšnega projekta bi bila lahko zaupana evropskim združenjem za teritorialno sodelovanje, ki delujejo v Sredozemlju in so najboljši razpoložljivi vir za zagotavljanje trdnega dolgoročnega sodelovanja med lokalnimi in regionalnimi oblastmi iz držav članic EU in iz tretjih držav;

| 32. | meni, da bi lahko imel in moral imeti odločilno vlogo v okviru nekaterih regionalnih pobud, ki vključujejo Rusijo in Turčijo. Odbor bi si moral pri tem prizadevati za konkretne rezultate, ki bi jih državljani prepoznali. Praktična in projektna udeležba Rusije in Turčije v programih čezmejnega sodelovanja bi pomembno prispevala k ESP; v tem smislu bi se v pregled pobude o sinergiji Črnega morja lahko vključile tudi lokalne in regionalne oblasti; |
| --- | --- |

32.

meni, da bi lahko imel in moral imeti odločilno vlogo v okviru nekaterih regionalnih pobud, ki vključujejo Rusijo in Turčijo. Odbor bi si moral pri tem prizadevati za konkretne rezultate, ki bi jih državljani prepoznali. Praktična in projektna udeležba Rusije in Turčije v programih čezmejnega sodelovanja bi pomembno prispevala k ESP; v tem smislu bi se v pregled pobude o sinergiji Črnega morja lahko vključile tudi lokalne in regionalne oblasti;

| 33. | izraža trdno prepričanje, da se je maloobmejni promet, opredeljen v Uredbi (ES) št. 1931/2006 Evropskega parlamenta in Sveta, izkazal kot učinkovit instrument za razvoj sodelovanja med EU in njenimi sosedami ter je prispeval k uresničevanju zastavljenih ciljev, kot je približevanje partnerjev na gospodarskem, socialnem in družbenem področju. Glede na to je treba ta instrument v prihodnje v večjem obsegu uporabiti za doseganje ciljev evropske sosedske politike; |
| --- | --- |

33.

izraža trdno prepričanje, da se je maloobmejni promet, opredeljen v Uredbi (ES) št. 1931/2006 Evropskega parlamenta in Sveta, izkazal kot učinkovit instrument za razvoj sodelovanja med EU in njenimi sosedami ter je prispeval k uresničevanju zastavljenih ciljev, kot je približevanje partnerjev na gospodarskem, socialnem in družbenem področju. Glede na to je treba ta instrument v prihodnje v večjem obsegu uporabiti za doseganje ciljev evropske sosedske politike;

| 34. | želi poudariti, da številnih izzivov, ki jih morajo skupaj reševati EU in njene sosede, ni mogoče obravnavati, ne da bi upoštevali sosednje države naših sosed ali, v nekaterih primerih, sodelovanje z njim. Vendar na odnose med EU in njenimi partnericami v okviru ESP ne smejo negativno vplivati odnosi teh držav z njihovimi sosedami; |
| --- | --- |

34.

želi poudariti, da številnih izzivov, ki jih morajo skupaj reševati EU in njene sosede, ni mogoče obravnavati, ne da bi upoštevali sosednje države naših sosed ali, v nekaterih primerih, sodelovanje z njim. Vendar na odnose med EU in njenimi partnericami v okviru ESP ne smejo negativno vplivati odnosi teh držav z njihovimi sosedami;

Vloga lokalnih in regionalnih oblasti

| 35. | izraža presenečenje, ker dokument (4) ne omenja vloge mest in regij v okviru sosedske politike; |
| --- | --- |

35.

izraža presenečenje, ker dokument (4) ne omenja vloge mest in regij v okviru sosedske politike;

| 36. | poudarja, da so lokalne in regionalne oblasti ključne za uspeh ESP, kar zlasti velja za obmejne regije, katerih vlogo je treba priznati. Zato bo vključitev pojmov decentralizacije in teritorialne razsežnosti v okvir nove ESP povečala njeno privlačnost in učinkovitost; |
| --- | --- |

36.

poudarja, da so lokalne in regionalne oblasti ključne za uspeh ESP, kar zlasti velja za obmejne regije, katerih vlogo je treba priznati. Zato bo vključitev pojmov decentralizacije in teritorialne razsežnosti v okvir nove ESP povečala njeno privlačnost in učinkovitost;

| 37. | poudarja, da je treba okrepiti vlogo lokalnih in regionalnih oblasti v akcijskih načrtih, oblikovanih na temelju dvostranske komponente južne in vzhodne ESP, da bi se v okviru navedenih nacionalnih akcijskih načrtov spodbujalo razdeljevanje pomoči ne le na podlagi sektorskega, temveč tudi teritorialnega pristopa; |
| --- | --- |

37.

poudarja, da je treba okrepiti vlogo lokalnih in regionalnih oblasti v akcijskih načrtih, oblikovanih na temelju dvostranske komponente južne in vzhodne ESP, da bi se v okviru navedenih nacionalnih akcijskih načrtov spodbujalo razdeljevanje pomoči ne le na podlagi sektorskega, temveč tudi teritorialnega pristopa;

| 38. | meni, da bi bilo treba okrepiti regionalne programe ESP in teritorialno sodelovanje ter da bi lokalne in regionalne oblasti morale imeti dejanske možnosti za izvajanje programov in prednostnih nalog, opredeljenih v sodelovanju z ARLEM in CORLEAP, kot tudi za sodelovanje pri njihovem načrtovanju in upravljanju; |
| --- | --- |

38.

meni, da bi bilo treba okrepiti regionalne programe ESP in teritorialno sodelovanje ter da bi lokalne in regionalne oblasti morale imeti dejanske možnosti za izvajanje programov in prednostnih nalog, opredeljenih v sodelovanju z ARLEM in CORLEAP, kot tudi za sodelovanje pri njihovem načrtovanju in upravljanju;

| 39. | pozdravlja sklic na dejavnosti CORLEAP na lokalni in regionalni ravni, ki je zapisan v skupni izjavi z vrha vzhodnega partnerstva z dne 21. in 22. maja 2015 v Rigi. Pozdravlja tudi poziv Evropski komisiji, naj lokalnim in regionalnim oblastem zagotovi ustrezno in usmerjeno podporo, da bi jim pomagala uresničiti cilje vzhodnega partnerstva; |
| --- | --- |

39.

pozdravlja sklic na dejavnosti CORLEAP na lokalni in regionalni ravni, ki je zapisan v skupni izjavi z vrha vzhodnega partnerstva z dne 21. in 22. maja 2015 v Rigi. Pozdravlja tudi poziv Evropski komisiji, naj lokalnim in regionalnim oblastem zagotovi ustrezno in usmerjeno podporo, da bi jim pomagala uresničiti cilje vzhodnega partnerstva;

| 40. | meni, da v sosednjih državah EU lokalne in regionalne oblasti praviloma nimajo ključne vloge pri sprejemanju odločitev ali opravljanju storitev na lokalni ravni ter nimajo pomembne avtonomije v razmerju do državne ravni. Kljub temu pa prispevajo dodatno znanje, sredstva in izkušnje za dejavnosti vlade na državni ravni. Lokalne in regionalne oblasti lahko delujejo kot katalizatorji sprememb, preprečujejo spore, prispevajo k decentralizaciji ter krepijo zaupanje v okviru zunanjih odnosov. V zvezi s tem bi bilo treba prizadevanja osredotočiti na določeno število tem, ki so resnično praktičnega pomena za mesta in regije po celotnem sosedstvu, ter nato razmisliti o načinih, kako skupaj z organi razviti konkretne pobude za njihovo uresničitev; |
| --- | --- |

40.

meni, da v sosednjih državah EU lokalne in regionalne oblasti praviloma nimajo ključne vloge pri sprejemanju odločitev ali opravljanju storitev na lokalni ravni ter nimajo pomembne avtonomije v razmerju do državne ravni. Kljub temu pa prispevajo dodatno znanje, sredstva in izkušnje za dejavnosti vlade na državni ravni. Lokalne in regionalne oblasti lahko delujejo kot katalizatorji sprememb, preprečujejo spore, prispevajo k decentralizaciji ter krepijo zaupanje v okviru zunanjih odnosov. V zvezi s tem bi bilo treba prizadevanja osredotočiti na določeno število tem, ki so resnično praktičnega pomena za mesta in regije po celotnem sosedstvu, ter nato razmisliti o načinih, kako skupaj z organi razviti konkretne pobude za njihovo uresničitev;

Vloga Evropskega odbora regij

| 41. | poudarja, da bi morala politična institucija, kot je OR, olajšati in spodbujati krepitev zaupanja in enostavno sodelovanje na lokalni ravni s politiki, ki sprejemajo evropske vrednote ter spoštujejo svobodo govora in pravno državo. To velja tako na vzhodu kot na jugu; |
| --- | --- |

41.

poudarja, da bi morala politična institucija, kot je OR, olajšati in spodbujati krepitev zaupanja in enostavno sodelovanje na lokalni ravni s politiki, ki sprejemajo evropske vrednote ter spoštujejo svobodo govora in pravno državo. To velja tako na vzhodu kot na jugu;

| 42. | meni, da si je treba s tega vidika prizadevati za povezovanje in pobratenje z mesti in regijami, katerih predstavniki sodelujejo v skupščini ARLEM in, v prihodnje, v CORLEAP. Prav tako bi bilo koristno, če bi Evropska komisija sodelovala z ARLEM in CORLEAP ter podpirala njuno delo, zlasti na področju financiranja. V ta namen OR predlaga razširitev projektov tesnega medinstitucionalnega sodelovanja (twinning) ter izmenjave informacij in tehnične pomoči (TAIEX) med lokalnimi in regionalnimi oblastmi v EU in državah ESP. To je zelo pomembno ne le za izboljšanje upravljanja v državah ESP, temveč tudi za ozaveščanje o pomenu struktur upravljanja EU na več ravneh v državah ESP. Poudarja, da je treba okrepiti institucionalne zmogljivosti lokalnih organov, pri čemer poziva Evropsko komisijo, naj razširi področje uporabe instrumenta za lokalno upravo (LAF) na sosednje države; |
| --- | --- |

42.

meni, da si je treba s tega vidika prizadevati za povezovanje in pobratenje z mesti in regijami, katerih predstavniki sodelujejo v skupščini ARLEM in, v prihodnje, v CORLEAP. Prav tako bi bilo koristno, če bi Evropska komisija sodelovala z ARLEM in CORLEAP ter podpirala njuno delo, zlasti na področju financiranja. V ta namen OR predlaga razširitev projektov tesnega medinstitucionalnega sodelovanja (twinning) ter izmenjave informacij in tehnične pomoči (TAIEX) med lokalnimi in regionalnimi oblastmi v EU in državah ESP. To je zelo pomembno ne le za izboljšanje upravljanja v državah ESP, temveč tudi za ozaveščanje o pomenu struktur upravljanja EU na več ravneh v državah ESP. Poudarja, da je treba okrepiti institucionalne zmogljivosti lokalnih organov, pri čemer poziva Evropsko komisijo, naj razširi področje uporabe instrumenta za lokalno upravo (LAF) na sosednje države;

| 43. | poudarja, da je treba posebno pozornost nameniti izboljšanju upravnih zmogljivosti vlad držav ESP, pri čemer je treba še posebej izpostaviti lokalno in regionalno razsežnost. OR, njegovi člani in pridruženi organi skupaj z nacionalnimi združenji so pripravljeni sodelovati v programu celovitega vzpostavljanja institucij, ki so ga predlagale Evropska komisija in države članice, da bi prispevali h krepitvi upravnih zmogljivosti na lokalni in regionalni ravni v državah ESP; |
| --- | --- |

43.

poudarja, da je treba posebno pozornost nameniti izboljšanju upravnih zmogljivosti vlad držav ESP, pri čemer je treba še posebej izpostaviti lokalno in regionalno razsežnost. OR, njegovi člani in pridruženi organi skupaj z nacionalnimi združenji so pripravljeni sodelovati v programu celovitega vzpostavljanja institucij, ki so ga predlagale Evropska komisija in države članice, da bi prispevali h krepitvi upravnih zmogljivosti na lokalni in regionalni ravni v državah ESP;

| 44. | meni, da bi prizadevanja EU, da se podpre vzpostavitev trajnih političnih in upravnih struktur, morala vključevati tudi podporo krepitvi lokalnih institucij z zagotavljanjem učinkovite tehnične pomoči in usposabljanjem lokalnih in regionalnih uprav. Pri tem je treba posebno pozornost nameniti mladim rodovom, da se zagotovi učinkovita uporaba sedanjih in prihodnjih finančnih instrumentov za spodbujanje družbenega, gospodarskega in teritorialnega razvoja; |
| --- | --- |

44.

meni, da bi prizadevanja EU, da se podpre vzpostavitev trajnih političnih in upravnih struktur, morala vključevati tudi podporo krepitvi lokalnih institucij z zagotavljanjem učinkovite tehnične pomoči in usposabljanjem lokalnih in regionalnih uprav. Pri tem je treba posebno pozornost nameniti mladim rodovom, da se zagotovi učinkovita uporaba sedanjih in prihodnjih finančnih instrumentov za spodbujanje družbenega, gospodarskega in teritorialnega razvoja;

| 45. | kot praktičen ukrep poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, naj okrepi sodelovanje med delegacijami EU v državah ESP na eni strani ter med obstoječimi in prihodnjimi javnimi strukturami v EU in partnerskih državah na drugi strani, kot so nacionalne kontaktne točke in izpostave programov čezmejnega sodelovanja, katerih izkušnje je treba optimizirati in razširiti. Okrepljeno sodelovanje bo olajšalo postopek obveščanja za lokalne organizacije ter lokalne in regionalne oblasti v EU in partnerskih državah ESP, kar zadeva vlogo ESP in njeno delovanje kot tudi možnosti financiranja. Poleg tega bi lahko udeležene strani posredovale pomembna sporočila OR ustreznim sogovornikom v državah ESP; |
| --- | --- |

45.

kot praktičen ukrep poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, naj okrepi sodelovanje med delegacijami EU v državah ESP na eni strani ter med obstoječimi in prihodnjimi javnimi strukturami v EU in partnerskih državah na drugi strani, kot so nacionalne kontaktne točke in izpostave programov čezmejnega sodelovanja, katerih izkušnje je treba optimizirati in razširiti. Okrepljeno sodelovanje bo olajšalo postopek obveščanja za lokalne organizacije ter lokalne in regionalne oblasti v EU in partnerskih državah ESP, kar zadeva vlogo ESP in njeno delovanje kot tudi možnosti financiranja. Poleg tega bi lahko udeležene strani posredovale pomembna sporočila OR ustreznim sogovornikom v državah ESP;

| 46. | poudarja, da ima OR tudi pomembno politično poslanstvo kot opazovalec lokalnih in regionalnih volitev v državah partnericah. OR je edini organ EU, ki redno opazuje lokalne in regionalne volitve. Zato je potrebna okrepljena vloga OR v novi ESP, da se spodbudijo načela demokracije, ki so temelj naših skupnih evropskih vrednot. |
| --- | --- |

46.

poudarja, da ima OR tudi pomembno politično poslanstvo kot opazovalec lokalnih in regionalnih volitev v državah partnericah. OR je edini organ EU, ki redno opazuje lokalne in regionalne volitve. Zato je potrebna okrepljena vloga OR v novi ESP, da se spodbudijo načela demokracije, ki so temelj naših skupnih evropskih vrednot.

V Bruslju, 9. julija 2015

Predsednik Evropskega odbora regij

Markku MARKKULA

---

(1)  COM(2003) 104 final, 11.3.2003.

1

(2)  Alžirija, Egipt, Izrael, Jordanija, Libanon, Libija, Maroko, Palestina, Sirija, Tunizija.

2

(3)  Armenija, Azerbajdžan, Belorusija, Gruzija, Moldavija, Ukrajina.

3

(4)  Skupni posvetovalni dokument Za novo evropsko sosedsko politiko, JOIN(2015) 6 final.

4

---

| 22.9.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 313/31 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 313/31

---

Mnenje Evropskega odbora regij – Izid pogajanj o partnerskih sporazumih in operativnih programih

(2015/C 313/08)

| Poročevalec: | Ivan ŽAGAR (SI/EPP)
  župan Slovenske Bistrice |
| --- | --- |

Poročevalec:

Ivan ŽAGAR (SI/EPP)

župan Slovenske Bistrice

POLITIČNA PRIPOROČILA

EVROPSKI ODBOR REGIJ –

Splošna ocena in cilji mnenja

| 1. | poudarja, da je cilj mnenja oceniti dogovorjene partnerske sporazume in operativne programe z vidika upravičencev iz regionalnih in lokalnih oblasti; |
| --- | --- |

1.

poudarja, da je cilj mnenja oceniti dogovorjene partnerske sporazume in operativne programe z vidika upravičencev iz regionalnih in lokalnih oblasti;

| 2. | poudarja ključno vlogo kohezijske politike pri doseganju cilja ekonomske, socialne in teritorialne kohezije iz Pogodbe, in sicer „zmanjšati neskladje med stopnjami razvitosti različnih regij in zaostalost regij z najbolj omejenimi možnostmi“. Pravzaprav so strukturni in investicijski skladi praviloma glavna sredstva Evropske unije za spodbujanje skladnega razvoja v vseh državah članicah; |
| --- | --- |

2.

poudarja ključno vlogo kohezijske politike pri doseganju cilja ekonomske, socialne in teritorialne kohezije iz Pogodbe, in sicer „zmanjšati neskladje med stopnjami razvitosti različnih regij in zaostalost regij z najbolj omejenimi možnostmi“. Pravzaprav so strukturni in investicijski skladi praviloma glavna sredstva Evropske unije za spodbujanje skladnega razvoja v vseh državah članicah;

| 3. | poudarja, da je bil s kohezijsko politiko že od njene vzpostavitve dosežen napredek pri zmanjševanju razlik med evropskimi regijami in znotraj njih ter da je od začetka sedanje gospodarske krize leta 2008 ta politika prispevala k omejitvi učinkov krize z vidika kohezije. Vendar obstajajo še precejšnja neravnovesja, ki so se zaradi sedanje krize še povečala, pri čemer pa mora prihodnja kohezijska politika imeti sredstva za nadaljnje zmanjšanje teh razlik. Kakor določa člen 96(2)(a) uredbe o skupnih določbah, morajo cilji politike temeljiti na potrebah družbenega in gospodarskega razvoja regij, mest in občin; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da je bil s kohezijsko politiko že od njene vzpostavitve dosežen napredek pri zmanjševanju razlik med evropskimi regijami in znotraj njih ter da je od začetka sedanje gospodarske krize leta 2008 ta politika prispevala k omejitvi učinkov krize z vidika kohezije. Vendar obstajajo še precejšnja neravnovesja, ki so se zaradi sedanje krize še povečala, pri čemer pa mora prihodnja kohezijska politika imeti sredstva za nadaljnje zmanjšanje teh razlik. Kakor določa člen 96(2)(a) uredbe o skupnih določbah, morajo cilji politike temeljiti na potrebah družbenega in gospodarskega razvoja regij, mest in občin;

| 4. | ugotavlja, da se je značaj kohezijske politike po reformi v letu 2013 močno spremenil. Veseli ga, da se je z reformo okrepila njena povezava s prednostnimi nalogami EU (večje sinergije med kohezijsko politiko in strategijo Evropa 2020). V novem programskem obdobju 2014–2020 so bili uvedeni novi načini izvajanja in nova orodja, večji poudarek pa je namenjen uspešnosti, učinkovitosti in zlasti rezultatom, zato ga zanima, kako je mogoče v praksi čim bolj povečati uspešnost, učinkovitost in vpliv evropskih strukturnih in investicijskih skladov; |
| --- | --- |

4.

ugotavlja, da se je značaj kohezijske politike po reformi v letu 2013 močno spremenil. Veseli ga, da se je z reformo okrepila njena povezava s prednostnimi nalogami EU (večje sinergije med kohezijsko politiko in strategijo Evropa 2020). V novem programskem obdobju 2014–2020 so bili uvedeni novi načini izvajanja in nova orodja, večji poudarek pa je namenjen uspešnosti, učinkovitosti in zlasti rezultatom, zato ga zanima, kako je mogoče v praksi čim bolj povečati uspešnost, učinkovitost in vpliv evropskih strukturnih in investicijskih skladov;

| 5. | v času postopka vmesnega pregleda strategije Evropa 2020 opozarja na pomen neposredne in funkcionalne povezave med novo strategijo in kohezijsko politiko ter v tem okviru tudi na potrebo po močni teritorialni razsežnosti in dejanskem partnerstvu kot glavnih pogojih za sprejemanje procesa reform na vseh institucionalnih ravneh ter za izbiranje politik in ukrepov; |
| --- | --- |

5.

v času postopka vmesnega pregleda strategije Evropa 2020 opozarja na pomen neposredne in funkcionalne povezave med novo strategijo in kohezijsko politiko ter v tem okviru tudi na potrebo po močni teritorialni razsežnosti in dejanskem partnerstvu kot glavnih pogojih za sprejemanje procesa reform na vseh institucionalnih ravneh ter za izbiranje politik in ukrepov;

| 6. | vendar že zdaj izraža zaskrbljenost, ker pravila za izvajanje kohezijske politike, ki jih je objavila Komisija, še vedno ne upoštevajo cilja, da je treba zmanjšati upravno in nadzorno breme. Zato Komisijo poziva, naj pri pripravi sistemov za upravljanje in nadzor ter izvajanje revizij ne sprejema nadaljnjih ukrepov, ki bi še povečali breme za upravljavce in upravičence v državah članicah ter zmanjšali možni prispevek evropskih strukturnih in investicijskih skladov k doseganju ciljev strategije Evropa 2020; |
| --- | --- |

6.

vendar že zdaj izraža zaskrbljenost, ker pravila za izvajanje kohezijske politike, ki jih je objavila Komisija, še vedno ne upoštevajo cilja, da je treba zmanjšati upravno in nadzorno breme. Zato Komisijo poziva, naj pri pripravi sistemov za upravljanje in nadzor ter izvajanje revizij ne sprejema nadaljnjih ukrepov, ki bi še povečali breme za upravljavce in upravičence v državah članicah ter zmanjšali možni prispevek evropskih strukturnih in investicijskih skladov k doseganju ciljev strategije Evropa 2020;

| 7. | ugotavlja, da so se poleg tega okrepile povezave med kohezijsko politiko ter drugimi politikami in pobudami EU (politika razvoja podeželja, Obzorje 2020, instrument za povezovanje Evrope itd.); meni, da bi bilo treba storiti več za nadaljnje usklajevanje vseh politik in skladov EU, ki imajo teritorialni učinek, in upa, da bo to lahko prispevalo k razvoju regij; |
| --- | --- |

7.

ugotavlja, da so se poleg tega okrepile povezave med kohezijsko politiko ter drugimi politikami in pobudami EU (politika razvoja podeželja, Obzorje 2020, instrument za povezovanje Evrope itd.); meni, da bi bilo treba storiti več za nadaljnje usklajevanje vseh politik in skladov EU, ki imajo teritorialni učinek, in upa, da bo to lahko prispevalo k razvoju regij;

| 8. | odobrava, da so se z oblikovanjem skupnega strateškega okvira medsebojno uskladile prednostne naloge Evropskega sklada za regionalni razvoj, Evropskega socialnega sklada in skladov EU za razvoj podeželja ter za pomorstvo in ribištvo, kar se v vsaki državi članici kaže v obliki skupnega partnerskega sporazuma za vse navedene sklade. To je nedvomno zelo pomemben korak k večji skladnosti politik. Zato Odbor obžaluje, da ob pripravi operativnih programov na nacionalni, regionalni in lokalni ravni te sinergije niso bile v celoti izkoriščene. Predvsem je treba program za razvoj podeželja bolj prilagoditi Evropskemu skladu za regionalni razvoj, saj je razvoj podeželja del regionalnega razvoja; |
| --- | --- |

8.

odobrava, da so se z oblikovanjem skupnega strateškega okvira medsebojno uskladile prednostne naloge Evropskega sklada za regionalni razvoj, Evropskega socialnega sklada in skladov EU za razvoj podeželja ter za pomorstvo in ribištvo, kar se v vsaki državi članici kaže v obliki skupnega partnerskega sporazuma za vse navedene sklade. To je nedvomno zelo pomemben korak k večji skladnosti politik. Zato Odbor obžaluje, da ob pripravi operativnih programov na nacionalni, regionalni in lokalni ravni te sinergije niso bile v celoti izkoriščene. Predvsem je treba program za razvoj podeželja bolj prilagoditi Evropskemu skladu za regionalni razvoj, saj je razvoj podeželja del regionalnega razvoja;

| 9. | se strinja, da mora biti naložbena strategija v partnerskih sporazumih in operativnih programih celovita in skladna z nacionalnimi programi reform ter da bi morala obravnavati reforme, navedene v priporočilih za posamezne države med evropskim semestrom. V obdobjih gospodarske krize in proračunskih omejitev je namreč usklajevanje med proračunom EU in nacionalnimi proračuni bistvenega pomena za izboljšanje gospodarskega upravljanja, preglednosti in učinkovitosti javne porabe; |
| --- | --- |

9.

se strinja, da mora biti naložbena strategija v partnerskih sporazumih in operativnih programih celovita in skladna z nacionalnimi programi reform ter da bi morala obravnavati reforme, navedene v priporočilih za posamezne države med evropskim semestrom. V obdobjih gospodarske krize in proračunskih omejitev je namreč usklajevanje med proračunom EU in nacionalnimi proračuni bistvenega pomena za izboljšanje gospodarskega upravljanja, preglednosti in učinkovitosti javne porabe;

| 10. | znova opozarja, da prva nova osrednja pobuda Junckerjeve Komisije, naložbeni načrt za Evropo, poudarja potencial kohezijske politike za spodbujanje rasti in delovnih mest v Evropi, vendar je treba poudariti, da se morajo naložbeni načrt za Evropo in politike evropskih strukturnih in investicijskih skladov (za kohezijo pa tudi za razvoj podeželja, ribištvo ipd.), ki so usmerjeni na različne ravni politike in institucij, medsebojno okrepiti tudi z vidika virov. Naložbeni načrt za Evropo mora biti dodatek obstoječim programom EU in tradicionalnim dejavnostim Evropske investicijske banke, pri čemer je pomembno, da se sredstva, dodeljena strukturnim skladom, samodejno ne prelijejo v naložbeni načrt za Evropo; |
| --- | --- |

10.

znova opozarja, da prva nova osrednja pobuda Junckerjeve Komisije, naložbeni načrt za Evropo, poudarja potencial kohezijske politike za spodbujanje rasti in delovnih mest v Evropi, vendar je treba poudariti, da se morajo naložbeni načrt za Evropo in politike evropskih strukturnih in investicijskih skladov (za kohezijo pa tudi za razvoj podeželja, ribištvo ipd.), ki so usmerjeni na različne ravni politike in institucij, medsebojno okrepiti tudi z vidika virov. Naložbeni načrt za Evropo mora biti dodatek obstoječim programom EU in tradicionalnim dejavnostim Evropske investicijske banke, pri čemer je pomembno, da se sredstva, dodeljena strukturnim skladom, samodejno ne prelijejo v naložbeni načrt za Evropo;

| 11. | ugotavlja, da je strateško načrtovanje bistvenega pomena za uspešno izvajanje kohezijske politike. V zvezi s tem so najpomembnejši strateški elementi kohezijske politike partnerski sporazumi in operativni programi, saj določajo, kako naj se sredstva iz strukturnih in investicijskih skladov porabijo v posamezni državi članici ali regiji; obžaluje, da se je zaradi poznega sprejetja zakonodajnega svežnja o kohezijski politiki, skrajšanja rokov in podcenjevanja časa, ki ga potrebujejo države članice in lokalne oblasti za izjemno zapleteno načrtovanje (z več instrumenti, na več ravneh in z več udeleženci), pri sprejetju partnerskih sporazumov in operativnih programov vzpostavil navidezen partnerski postopek in se je novo programsko obdobje začelo z zamikom; obžaluje, da ni bila pripravljena jasna enotna metodologija (ali metodologije) za pripravo partnerskih sporazumov, usmerjena k izpolnjevanju ciljev. Zaradi pomanjkanja te metodologije je imela vsaka država članica lasten pristop k vzpostavitvi partnerskih sporazumov, zato ti niso medsebojno primerljivi in bo težko primerjati tudi njihovo izvajanje (še zlasti v primeru izvajanja celostnih teritorialnih naložb, z vidika dejanske uporabe ter primerne strukture izvajanja in upravljanja). Odbor predlaga, da se za obdobje 2014–2020 razvojne politike pripravi enotna metodologija za spreminjanje partnerskih sporazumov; |
| --- | --- |

11.

ugotavlja, da je strateško načrtovanje bistvenega pomena za uspešno izvajanje kohezijske politike. V zvezi s tem so najpomembnejši strateški elementi kohezijske politike partnerski sporazumi in operativni programi, saj določajo, kako naj se sredstva iz strukturnih in investicijskih skladov porabijo v posamezni državi članici ali regiji; obžaluje, da se je zaradi poznega sprejetja zakonodajnega svežnja o kohezijski politiki, skrajšanja rokov in podcenjevanja časa, ki ga potrebujejo države članice in lokalne oblasti za izjemno zapleteno načrtovanje (z več instrumenti, na več ravneh in z več udeleženci), pri sprejetju partnerskih sporazumov in operativnih programov vzpostavil navidezen partnerski postopek in se je novo programsko obdobje začelo z zamikom; obžaluje, da ni bila pripravljena jasna enotna metodologija (ali metodologije) za pripravo partnerskih sporazumov, usmerjena k izpolnjevanju ciljev. Zaradi pomanjkanja te metodologije je imela vsaka država članica lasten pristop k vzpostavitvi partnerskih sporazumov, zato ti niso medsebojno primerljivi in bo težko primerjati tudi njihovo izvajanje (še zlasti v primeru izvajanja celostnih teritorialnih naložb, z vidika dejanske uporabe ter primerne strukture izvajanja in upravljanja). Odbor predlaga, da se za obdobje 2014–2020 razvojne politike pripravi enotna metodologija za spreminjanje partnerskih sporazumov;

| 12. | poudarja, da je OR izvedel obširno spletno anketo, ki je podkrepila stališča, izražena v tem mnenju (1); |
| --- | --- |

12.

poudarja, da je OR izvedel obširno spletno anketo, ki je podkrepila stališča, izražena v tem mnenju (1);

| 13. | poziva Evropsko komisijo, naj pri pripravi poročila o rezultatih pogajanj o partnerskih sporazumih in operativnih programih do konca leta 2015 upošteva stališče lokalnih in regionalnih oblasti, izraženo v naslednjih odstavkih; |
| --- | --- |

13.

poziva Evropsko komisijo, naj pri pripravi poročila o rezultatih pogajanj o partnerskih sporazumih in operativnih programih do konca leta 2015 upošteva stališče lokalnih in regionalnih oblasti, izraženo v naslednjih odstavkih;

| 14. | opozarja na skupna načela in cilje iz Listine o upravljanju na več ravneh v Evropi, ki jo je Odbor regij sprejel 3. aprila 2014 za spodbujanje inovativnega in učinkovitega političnega in upravnega sodelovanja med institucionalnimi akterji ter za razvoj demokratične udeležbe državljanov v evropskih procesih in povečanje ekonomske, socialne in teritorialne kohezije; |
| --- | --- |

14.

opozarja na skupna načela in cilje iz Listine o upravljanju na več ravneh v Evropi, ki jo je Odbor regij sprejel 3. aprila 2014 za spodbujanje inovativnega in učinkovitega političnega in upravnega sodelovanja med institucionalnimi akterji ter za razvoj demokratične udeležbe državljanov v evropskih procesih in povečanje ekonomske, socialne in teritorialne kohezije;

Upravljanje na več ravneh in partnerstvo

| 15. | z zadovoljstvom ugotavlja, da je reforma kohezijske politike okrepila določbe o partnerstvu. Člen 5 uredbe o skupnih določbah zdaj navaja: „Vsaka država članica za partnerski sporazum in vsak program v skladu s svojim institucionalnim in pravnim okvirom organizira partnerstvo s pristojnimi regionalnimi in lokalnimi organi.“ Poleg tega je Komisija sprejela delegirani akt, Evropski kodeks dobre prakse za partnerstvo, ki opredeljuje uporabo načela partnerstva in ki ga Odbor še posebej odobrava, saj je prvi pravno izvršljiv zakonodajni akt EU o upravljanju na več ravneh; |
| --- | --- |

15.

z zadovoljstvom ugotavlja, da je reforma kohezijske politike okrepila določbe o partnerstvu. Člen 5 uredbe o skupnih določbah zdaj navaja: „Vsaka država članica za partnerski sporazum in vsak program v skladu s svojim institucionalnim in pravnim okvirom organizira partnerstvo s pristojnimi regionalnimi in lokalnimi organi.“ Poleg tega je Komisija sprejela delegirani akt, Evropski kodeks dobre prakse za partnerstvo, ki opredeljuje uporabo načela partnerstva in ki ga Odbor še posebej odobrava, saj je prvi pravno izvršljiv zakonodajni akt EU o upravljanju na več ravneh;

| 16. | kakovost partnerstva v evropskih skladih je ključnega pomena, zato OR pričakuje, da bodo partnerski sporazumi in operativni programi zrcalili resnične potrebe, prepoznane na lokalni in regionalni ravni; |
| --- | --- |

16.

kakovost partnerstva v evropskih skladih je ključnega pomena, zato OR pričakuje, da bodo partnerski sporazumi in operativni programi zrcalili resnične potrebe, prepoznane na lokalni in regionalni ravni;

| 17. | poudarja, da učinkovito in dobro delujoče partnerstvo pomeni bolj prilagojene in smiselne ukrepe, ki upoštevajo značilnosti in potrebe različnih ravni družbe. To prispeva tudi k učinkovitejši uporabi sredstev. V državah, kjer ni ustrezno vzpostavljeno in je zgolj navidezno, bi morala Evropska komisija pomagati tudi pri preučitvi mehanizmov za njegovo pravilno zasnovo in se izogniti zapletenosti ter pretirani in nesorazmerni upravni obremenitvi, ki utegneta še upočasniti izvrševanje strukturnih in investicijskih skladov na ozemlju EU; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da učinkovito in dobro delujoče partnerstvo pomeni bolj prilagojene in smiselne ukrepe, ki upoštevajo značilnosti in potrebe različnih ravni družbe. To prispeva tudi k učinkovitejši uporabi sredstev. V državah, kjer ni ustrezno vzpostavljeno in je zgolj navidezno, bi morala Evropska komisija pomagati tudi pri preučitvi mehanizmov za njegovo pravilno zasnovo in se izogniti zapletenosti ter pretirani in nesorazmerni upravni obremenitvi, ki utegneta še upočasniti izvrševanje strukturnih in investicijskih skladov na ozemlju EU;

| 18. | poudarja, da načelo partnerstva ni zgolj pojem, temveč je nujen pogoj za uspeh kohezijske politike, zlasti ker so dejanske pristojnosti razdeljene med najmanj tri politične ravni (EU, države članice ter lokalne in regionalne oblasti). Pravzaprav dobra praksa pri uporabi načela partnerstva vodi k:






  — | opredelitvi dejanskih in konkretnih potreb evropskih mest, občin in regij od spodaj navzgor ter opredelitvi končnih upravičencev ukrepov, |
| --- | --- | --- |

18.

poudarja, da načelo partnerstva ni zgolj pojem, temveč je nujen pogoj za uspeh kohezijske politike, zlasti ker so dejanske pristojnosti razdeljene med najmanj tri politične ravni (EU, države članice ter lokalne in regionalne oblasti). Pravzaprav dobra praksa pri uporabi načela partnerstva vodi k:

—

opredelitvi dejanskih in konkretnih potreb evropskih mest, občin in regij od spodaj navzgor ter opredelitvi končnih upravičencev ukrepov,

| — | opredelitvi in spodbujanju razvojnega potenciala občin in regij s ciljnimi ukrepi, |
| --- | --- |

—

opredelitvi in spodbujanju razvojnega potenciala občin in regij s ciljnimi ukrepi,

| — | skupnemu razvoju izvedljivih in sprejemljivih rešitev, |
| --- | --- |

—

skupnemu razvoju izvedljivih in sprejemljivih rešitev,

| — | boljšemu izvajanju, saj si vse zainteresirane strani prizadevajo za uresničitev skupnih ciljev ter si delijo odgovornosti in naloge, |
| --- | --- |

—

boljšemu izvajanju, saj si vse zainteresirane strani prizadevajo za uresničitev skupnih ciljev ter si delijo odgovornosti in naloge,

| — | manj napakam, saj akterji razumejo logiko, na kateri temeljijo postopki, |
| --- | --- |

—

manj napakam, saj akterji razumejo logiko, na kateri temeljijo postopki,

| — | boljšim in trajnim merljivim rezultatom, ki so doseženi bolj učinkovito, |
| --- | --- |

—

boljšim in trajnim merljivim rezultatom, ki so doseženi bolj učinkovito,

| — | bolj kakovostni pripravi ukrepov, |
| --- | --- |

—

bolj kakovostni pripravi ukrepov,

| — | porazdelitvi finančnih bremen, |
| --- | --- |

—

porazdelitvi finančnih bremen,

| — | možnosti izvajanja večjih projektov, ki vključujejo več regij; |
| --- | --- |

—

možnosti izvajanja večjih projektov, ki vključujejo več regij;

| 19. | poudarja, da ustrezno izvajanje načela partnerstva prispeva k povečanju učinkovitosti porabe EU, in se sklicuje na analizo Evropskega računskega sodišča, v skladu s katero je bila „uspešnost porabe sredstev EU [...] zmanjšana zaradi neustrezno ocenjenih potreb, nejasnih ciljev, nasprotujočih si ali nezdružljivih ciljev in prioritet ter neprimernih izbirnih postopkov za prednostno obravnavo projektov, s katerimi se doseže največji možni učinek“. Resnično partnerstvo lahko odpravi vse te pomanjkljivosti; |
| --- | --- |

19.

poudarja, da ustrezno izvajanje načela partnerstva prispeva k povečanju učinkovitosti porabe EU, in se sklicuje na analizo Evropskega računskega sodišča, v skladu s katero je bila „uspešnost porabe sredstev EU [...] zmanjšana zaradi neustrezno ocenjenih potreb, nejasnih ciljev, nasprotujočih si ali nezdružljivih ciljev in prioritet ter neprimernih izbirnih postopkov za prednostno obravnavo projektov, s katerimi se doseže največji možni učinek“. Resnično partnerstvo lahko odpravi vse te pomanjkljivosti;

| 20. | je zaskrbljen, da načelo partnerstva ni ustrezno izvedljivo v vseh državah članicah. Pogajanja o partnerskih sporazumih in operativnih programih so pokazala, da so bila v večini primerov sicer opravljena posvetovanja z lokalnimi in regionalnimi oblastmi, vendar se njihova udeležba ne more šteti kot partnerstvo, kot ga opredeljuje Evropski kodeks dobre prakse za partnerstvo. Odbor obžaluje, da so lokalne in regionalne oblasti dejansko le redko v zadostni meri vključene v pripravo partnerskih sporazumov in operativnih programov, saj pogosto nastopajo bolj v vlogi zainteresirane strani kot pa partnerja (2). Evropska komisija bi morala pomagati preučiti partnerske mehanizme in čas za razpravo, ki je potreben pri institucionalnih strukturah na več ravneh, da se vzpostavi bolj vsebinska in dobro pripravljena razprava z enakovredno dolžino postopkov, pri čemer je treba čas za sprejemanje na evropski ravni uskladiti z rokom za nacionalno predstavitev programov; |
| --- | --- |

20.

je zaskrbljen, da načelo partnerstva ni ustrezno izvedljivo v vseh državah članicah. Pogajanja o partnerskih sporazumih in operativnih programih so pokazala, da so bila v večini primerov sicer opravljena posvetovanja z lokalnimi in regionalnimi oblastmi, vendar se njihova udeležba ne more šteti kot partnerstvo, kot ga opredeljuje Evropski kodeks dobre prakse za partnerstvo. Odbor obžaluje, da so lokalne in regionalne oblasti dejansko le redko v zadostni meri vključene v pripravo partnerskih sporazumov in operativnih programov, saj pogosto nastopajo bolj v vlogi zainteresirane strani kot pa partnerja (2). Evropska komisija bi morala pomagati preučiti partnerske mehanizme in čas za razpravo, ki je potreben pri institucionalnih strukturah na več ravneh, da se vzpostavi bolj vsebinska in dobro pripravljena razprava z enakovredno dolžino postopkov, pri čemer je treba čas za sprejemanje na evropski ravni uskladiti z rokom za nacionalno predstavitev programov;

| 21. | obžaluje, da pred pripravo in odobritvijo partnerskih sporazumov ni bila jasno opredeljena metodologija izvajanja celostnih teritorialnih naložb. Zato ima vsaka država članica drugačen pristop k temu ali ga sploh nima. Tam, kjer je bil v partnerskem sporazumu instrument celostnih teritorialnih naložb sicer upoštevan, se snovalci posameznih celostnih teritorialnih naložb še vedno soočajo z nejasnostmi tako na nacionalni ravni kot na ravni Evropske komisije. V številnih primerih se hkrati kaže nepripravljenost posameznih organov upravljanja, da bi v svoje operativne programe sploh vključili celostne teritorialne naložbe. OR zato poziva Evropsko komisijo, naj pazi, da bo v državah, ki so se odločile za uporabo instrumenta celostnih teritorialnih naložb, njihovo izvajanje mogoče v vseh operativnih programih, in to v primernem obsegu, ter da bodo pospešeno oblikovane primerne strukture izvajanja in upravljanja, da bi bilo mogoče celostne teritorialne naložbe dejansko uporabljati in ustvariti sinergije; |
| --- | --- |

21.

obžaluje, da pred pripravo in odobritvijo partnerskih sporazumov ni bila jasno opredeljena metodologija izvajanja celostnih teritorialnih naložb. Zato ima vsaka država članica drugačen pristop k temu ali ga sploh nima. Tam, kjer je bil v partnerskem sporazumu instrument celostnih teritorialnih naložb sicer upoštevan, se snovalci posameznih celostnih teritorialnih naložb še vedno soočajo z nejasnostmi tako na nacionalni ravni kot na ravni Evropske komisije. V številnih primerih se hkrati kaže nepripravljenost posameznih organov upravljanja, da bi v svoje operativne programe sploh vključili celostne teritorialne naložbe. OR zato poziva Evropsko komisijo, naj pazi, da bo v državah, ki so se odločile za uporabo instrumenta celostnih teritorialnih naložb, njihovo izvajanje mogoče v vseh operativnih programih, in to v primernem obsegu, ter da bodo pospešeno oblikovane primerne strukture izvajanja in upravljanja, da bi bilo mogoče celostne teritorialne naložbe dejansko uporabljati in ustvariti sinergije;

| 22. | obžaluje, da pred pripravo in odobritvijo partnerskih sporazumov niso bili jasno opredeljeni obseg, namen in metodologija uveljavljanja teritorialne razsežnosti. Posledično jo vsaka država obravnava zelo različno in v popolnoma različnem obsegu. S tem se občutno zmanjšuje učinek, ki bi ga lahko imelo vseevropsko uveljavljanje teritorialne razsežnosti ne samo za izvajanje strategije Evropa 2020, temveč za razvoj EU nasploh; |
| --- | --- |

22.

obžaluje, da pred pripravo in odobritvijo partnerskih sporazumov niso bili jasno opredeljeni obseg, namen in metodologija uveljavljanja teritorialne razsežnosti. Posledično jo vsaka država obravnava zelo različno in v popolnoma različnem obsegu. S tem se občutno zmanjšuje učinek, ki bi ga lahko imelo vseevropsko uveljavljanje teritorialne razsežnosti ne samo za izvajanje strategije Evropa 2020, temveč za razvoj EU nasploh;

| 23. | poziva Evropsko komisijo, naj predvidi možnost, da lokalne in regionalne oblasti oblikujejo svoje lastne „regionalne“ partnerske sporazume kot sestavni del splošnih partnerskih sporazumov, sklenjenih na nacionalni ravni. S tem bo v celoti upoštevala člen 4 PEU ob spoštovanju notranje ustavne ureditve držav članic, hkrati pa docela uveljavila načelo subsidiarnosti; |
| --- | --- |

23.

poziva Evropsko komisijo, naj predvidi možnost, da lokalne in regionalne oblasti oblikujejo svoje lastne „regionalne“ partnerske sporazume kot sestavni del splošnih partnerskih sporazumov, sklenjenih na nacionalni ravni. S tem bo v celoti upoštevala člen 4 PEU ob spoštovanju notranje ustavne ureditve držav članic, hkrati pa docela uveljavila načelo subsidiarnosti;

| 24. | poziva Evropsko komisijo, naj v pogajanjih o partnerskih sporazumih in operativnih programih nastopa enotno, in v zvezi s tem ugotavlja, da se je več lokalnih in regionalnih oblasti pritožilo, češ da so med pogajanji različne službe Evropske komisije imele različne, včasih nasprotujoče si zahteve, ki jih ni bilo mogoče upravičiti z resničnimi, konkretnimi zahtevami oziroma z obstoječo zakonodajo. Komisijo poziva, naj lokalne in regionalne oblasti, ki so pristojne za oblikovanje in izvajanje precejšnjega dela programov, prej vključi v pogajanja in naj že na samem začetku priprave operativnih programov poskrbi za enotno in jasno razlago osnovnih določb uredb. Pozno predložene pripombe Komisije k prejetim programskim predlogom in kratek rok za posodobitev programov so omajale politično sprejemanje na lokalni in regionalni ravni; |
| --- | --- |

24.

poziva Evropsko komisijo, naj v pogajanjih o partnerskih sporazumih in operativnih programih nastopa enotno, in v zvezi s tem ugotavlja, da se je več lokalnih in regionalnih oblasti pritožilo, češ da so med pogajanji različne službe Evropske komisije imele različne, včasih nasprotujoče si zahteve, ki jih ni bilo mogoče upravičiti z resničnimi, konkretnimi zahtevami oziroma z obstoječo zakonodajo. Komisijo poziva, naj lokalne in regionalne oblasti, ki so pristojne za oblikovanje in izvajanje precejšnjega dela programov, prej vključi v pogajanja in naj že na samem začetku priprave operativnih programov poskrbi za enotno in jasno razlago osnovnih določb uredb. Pozno predložene pripombe Komisije k prejetim programskim predlogom in kratek rok za posodobitev programov so omajale politično sprejemanje na lokalni in regionalni ravni;

| 25. | poudarja, da sta za dobro prakso pri uporabi načela partnerstva bolj potrebna pravo razmišljanje in upravna kultura kot pa uveljavljanje z zakoni. Razhajanje med zakonodajo in okoljem, v katerem se izvaja, vodi v birokratsko ravnanje (3), ki spodkopava namen kakovostnega in učinkovitega načrtovanja programov in ga spreminja v zgolj novo upravno obremenitev, ki ovira izvajanje samih skladov na ozemlju EU; |
| --- | --- |

25.

poudarja, da sta za dobro prakso pri uporabi načela partnerstva bolj potrebna pravo razmišljanje in upravna kultura kot pa uveljavljanje z zakoni. Razhajanje med zakonodajo in okoljem, v katerem se izvaja, vodi v birokratsko ravnanje (3), ki spodkopava namen kakovostnega in učinkovitega načrtovanja programov in ga spreminja v zgolj novo upravno obremenitev, ki ovira izvajanje samih skladov na ozemlju EU;

| 26. | zato Odbor meni, da je načelo partnerstva mogoče okrepiti tako, da Komisija pomaga pri preučitvi mehanizmov delovanja, ugotavljanja dobrih praks, vključno z oceno potrebnega časa za dialog glede na institucionalno zapletenost in zapletenost programa. V zvezi s tem odobrava dejstvo, da je Evropska komisija začela študijo o načelu partnerstva in načrtuje organizacijo rednih srečanj v okviru strukturiranega dialoga, na katerih naj bi z zainteresiranimi stranmi razpravljali o izvajanju načela partnerstva; opozarja še, da mora biti OR kot predstavniška skupščina lokalnih in regionalnih oblasti ključni strateški partner v tem procesu; |
| --- | --- |

26.

zato Odbor meni, da je načelo partnerstva mogoče okrepiti tako, da Komisija pomaga pri preučitvi mehanizmov delovanja, ugotavljanja dobrih praks, vključno z oceno potrebnega časa za dialog glede na institucionalno zapletenost in zapletenost programa. V zvezi s tem odobrava dejstvo, da je Evropska komisija začela študijo o načelu partnerstva in načrtuje organizacijo rednih srečanj v okviru strukturiranega dialoga, na katerih naj bi z zainteresiranimi stranmi razpravljali o izvajanju načela partnerstva; opozarja še, da mora biti OR kot predstavniška skupščina lokalnih in regionalnih oblasti ključni strateški partner v tem procesu;

| 27. | Komisiji priporoča, naj skrbno preveri, v kolikšni meri se v nacionalnih programih na področju kohezijske politike upoštevata načelo partnerstva in teritorialna razsežnost. V večini držav je pri izvajanju kohezijske politike zaznati jasne težnje po centralizaciji, kar je povezano s sprejemanjem nacionalnih programov v škodo regionalnih. Ohraniti je treba glavni cilj kohezijske politike, tj. odpravo regionalnih razlik in nesorazmerij ter spodbujanje regionalne rasti; |
| --- | --- |

27.

Komisiji priporoča, naj skrbno preveri, v kolikšni meri se v nacionalnih programih na področju kohezijske politike upoštevata načelo partnerstva in teritorialna razsežnost. V večini držav je pri izvajanju kohezijske politike zaznati jasne težnje po centralizaciji, kar je povezano s sprejemanjem nacionalnih programov v škodo regionalnih. Ohraniti je treba glavni cilj kohezijske politike, tj. odpravo regionalnih razlik in nesorazmerij ter spodbujanje regionalne rasti;

Finančna sredstva, zasnova in uspešnost programa

Finančna sredstva

| 28. | opozarja, da so podnacionalne ravni opravile 55 % vseh javnih naložb v letu 2013 in imajo tako pomembno vlogo pri spodbujanju gospodarske rasti v Evropi. V nekaterih regijah so sredstva iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov tako rekoč edini vir javnih naložb; |
| --- | --- |

28.

opozarja, da so podnacionalne ravni opravile 55 % vseh javnih naložb v letu 2013 in imajo tako pomembno vlogo pri spodbujanju gospodarske rasti v Evropi. V nekaterih regijah so sredstva iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov tako rekoč edini vir javnih naložb;

| 29. | opozarja na težavni položaj podnacionalnih financ, saj se lokalne in regionalne oblasti soočajo z visoko stopnjo zadolženosti in varčevalnimi ukrepi, ki so jih uvedle višje ravni. V zvezi s tem ugotavlja, da pomanjkanje finančnih sredstev na podnacionalni ravni neposredno vpliva na izvajanje kohezijske politike. Zato bi bilo treba v prihodnje izboljšati sistem financiranja na več ravneh. Vendar poziva, naj države članice, ki izkoristijo prožnost, ki jo omogoča Komisija, delež obveznega nacionalnega sofinanciranja ukrepov, ki se financirajo iz skladov ESI, izvzamejo iz obveznosti notranjega pakta za stabilnost; |
| --- | --- |

29.

opozarja na težavni položaj podnacionalnih financ, saj se lokalne in regionalne oblasti soočajo z visoko stopnjo zadolženosti in varčevalnimi ukrepi, ki so jih uvedle višje ravni. V zvezi s tem ugotavlja, da pomanjkanje finančnih sredstev na podnacionalni ravni neposredno vpliva na izvajanje kohezijske politike. Zato bi bilo treba v prihodnje izboljšati sistem financiranja na več ravneh. Vendar poziva, naj države članice, ki izkoristijo prožnost, ki jo omogoča Komisija, delež obveznega nacionalnega sofinanciranja ukrepov, ki se financirajo iz skladov ESI, izvzamejo iz obveznosti notranjega pakta za stabilnost;

| 30. | izraža zadovoljstvo, da v programskem obdobju 2014–2020 kohezijska politika omogoča večjo vlogo finančnih instrumentov, in dodaja, da lahko ti precej povečajo učinek financiranja za lokalne oblasti in regije, če se seveda izvajajo učinkovito in če se upoštevata gospodarski in družbeni vidik naložb; |
| --- | --- |

30.

izraža zadovoljstvo, da v programskem obdobju 2014–2020 kohezijska politika omogoča večjo vlogo finančnih instrumentov, in dodaja, da lahko ti precej povečajo učinek financiranja za lokalne oblasti in regije, če se seveda izvajajo učinkovito in če se upoštevata gospodarski in družbeni vidik naložb;

| 31. | opozarja na težave, ki se pojavljajo pri izvajanju strukturnih skladov prek finančnih instrumentov. V številnih primerih je namreč izvajanje zelo zapleteno, zadevnih določb pa tudi same pristojne službe Komisije ne razlagajo vedno enako in skladno, zlasti v fazi preverjanja in nadzora. Čeprav si Evropska komisija prizadeva ponuditi napotke, je pri oblikovanju finančnih instrumentov večinoma še vedno treba najeti zunanja svetovalna podjetja, kar pomeni dodatne stroške; |
| --- | --- |

31.

opozarja na težave, ki se pojavljajo pri izvajanju strukturnih skladov prek finančnih instrumentov. V številnih primerih je namreč izvajanje zelo zapleteno, zadevnih določb pa tudi same pristojne službe Komisije ne razlagajo vedno enako in skladno, zlasti v fazi preverjanja in nadzora. Čeprav si Evropska komisija prizadeva ponuditi napotke, je pri oblikovanju finančnih instrumentov večinoma še vedno treba najeti zunanja svetovalna podjetja, kar pomeni dodatne stroške;

| 32. | pozdravlja uvedbo novega informacijskega in svetovalnega središča za uporabo finančnih instrumentov v okviru evropskih strukturnih in investicijskih skladov fi-compass, ki naj bi olajšalo in pojasnilo izvajanje finančnih instrumentov; |
| --- | --- |

32.

pozdravlja uvedbo novega informacijskega in svetovalnega središča za uporabo finančnih instrumentov v okviru evropskih strukturnih in investicijskih skladov fi-compass, ki naj bi olajšalo in pojasnilo izvajanje finančnih instrumentov;

| 33. | poudarja vlogo Evropske investicijske banke, ki bi lahko s posojili za strukturne programe na odličen način zagotovila finančna sredstva za izvedljive projekte kritičnega obsega v okviru posameznega operativnega programa. Žal pa možnosti, ki jih ponuja ta vir financiranja, niso dovolj priznane na vseh ravneh (4). Poleg tega želi opozoriti, da lokalne oblasti teh možnosti zdaj ne morejo v celoti izkoristiti zaradi izjemne zapletenosti postopkov za dostop do teh posojil in njihove uporabe. Zato izraža željo po poenostavitvi pravil glede posojil za strukturne programe; |
| --- | --- |

33.

poudarja vlogo Evropske investicijske banke, ki bi lahko s posojili za strukturne programe na odličen način zagotovila finančna sredstva za izvedljive projekte kritičnega obsega v okviru posameznega operativnega programa. Žal pa možnosti, ki jih ponuja ta vir financiranja, niso dovolj priznane na vseh ravneh (4). Poleg tega želi opozoriti, da lokalne oblasti teh možnosti zdaj ne morejo v celoti izkoristiti zaradi izjemne zapletenosti postopkov za dostop do teh posojil in njihove uporabe. Zato izraža željo po poenostavitvi pravil glede posojil za strukturne programe;

Programska zasnova

| 34. | opaža, da je ena od ključnih reform kohezijske politike za obdobje 2014–2020 večja tematska osredotočenost, katere namen je sredstva usmeriti na omejeno število tematskih področij, da bi se dosegla kritična masa in zagotovil dejanski vpliv. Ker vnaprej določeni tematski cilji opredeljujejo, za kaj se lahko porabijo sredstva evropskih strukturnih in investicijskih skladov, določbe o tematski osredotočenosti pomembno vplivajo na zasnovo partnerskih sporazumov in operativnih programov; |
| --- | --- |

34.

opaža, da je ena od ključnih reform kohezijske politike za obdobje 2014–2020 večja tematska osredotočenost, katere namen je sredstva usmeriti na omejeno število tematskih področij, da bi se dosegla kritična masa in zagotovil dejanski vpliv. Ker vnaprej določeni tematski cilji opredeljujejo, za kaj se lahko porabijo sredstva evropskih strukturnih in investicijskih skladov, določbe o tematski osredotočenosti pomembno vplivajo na zasnovo partnerskih sporazumov in operativnih programov;

| 35. | opozarja, da so morda tudi v bolj razvitih regijah zaradi notranjih razlik vseeno potrebne naložbe v infrastrukturo za zagotavljanje osnovnih storitev na področju okolja, prometa, informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT), socialnih in zdravstvenih storitev ter izobraževanja; |
| --- | --- |

35.

opozarja, da so morda tudi v bolj razvitih regijah zaradi notranjih razlik vseeno potrebne naložbe v infrastrukturo za zagotavljanje osnovnih storitev na področju okolja, prometa, informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT), socialnih in zdravstvenih storitev ter izobraževanja;

| 36. | odobrava dodatno prožnost, ki jo prinašajo novi instrumenti, kot so lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, in celostne teritorialne naložbe, saj omogočajo uporabo programov, ki se financirajo iz več skladov, in izvajanje inovativnih projektov. Odobrava dejstvo, da na papirju veliko držav in regij razmišlja o uporabi teh instrumentov, vendar izraža zaskrbljenost, da so regulativne razlike med posameznimi skladi in obotavljanje organov za upravljanje pri prenosu pristojnosti na lokalno raven še vedno problem, ki omejuje možnosti teh novih instrumentov za integriran teritorialni razvoj; |
| --- | --- |

36.

odobrava dodatno prožnost, ki jo prinašajo novi instrumenti, kot so lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, in celostne teritorialne naložbe, saj omogočajo uporabo programov, ki se financirajo iz več skladov, in izvajanje inovativnih projektov. Odobrava dejstvo, da na papirju veliko držav in regij razmišlja o uporabi teh instrumentov, vendar izraža zaskrbljenost, da so regulativne razlike med posameznimi skladi in obotavljanje organov za upravljanje pri prenosu pristojnosti na lokalno raven še vedno problem, ki omejuje možnosti teh novih instrumentov za integriran teritorialni razvoj;

| 37. | opozarja na dejstvo, da lahko uporaba različnih virov financiranja in orodij za posamezen projekt prinese precejšnje prednosti samo, če iz tega izhajajo enakovredne zahteve glede poročanja in upravičenosti, da z zmanjšanjem napak pri izvajanju in stroškov zaradi dodatnih upravnih postopkov takšno kombiniranje lahko deluje; |
| --- | --- |

37.

opozarja na dejstvo, da lahko uporaba različnih virov financiranja in orodij za posamezen projekt prinese precejšnje prednosti samo, če iz tega izhajajo enakovredne zahteve glede poročanja in upravičenosti, da z zmanjšanjem napak pri izvajanju in stroškov zaradi dodatnih upravnih postopkov takšno kombiniranje lahko deluje;

| 38. | ugotavlja, da se v nekaterih državah članicah pojavljajo zadržki v zvezi z novimi orodji in se bodo ta uporabljala v manjšem obsegu, čeprav bi bila koristna, in da v nekaterih primerih nacionalni organi lokalne in regionalne oblasti ovirajo pri uporabi novih orodij; zato poziva Evropsko komisijo k bolj poglobljeni analizi ozadja vzrokov pri primerih, ko se ta možnost ne izkoristi; |
| --- | --- |

38.

ugotavlja, da se v nekaterih državah članicah pojavljajo zadržki v zvezi z novimi orodji in se bodo ta uporabljala v manjšem obsegu, čeprav bi bila koristna, in da v nekaterih primerih nacionalni organi lokalne in regionalne oblasti ovirajo pri uporabi novih orodij; zato poziva Evropsko komisijo k bolj poglobljeni analizi ozadja vzrokov pri primerih, ko se ta možnost ne izkoristi;

| 39. | poziva Evropsko komisijo in EIB, naj uskladita upravne zahteve in zahteve glede upravičenosti pri podpori različnih medsektorskih projektov; |
| --- | --- |

39.

poziva Evropsko komisijo in EIB, naj uskladita upravne zahteve in zahteve glede upravičenosti pri podpori različnih medsektorskih projektov;

Uspešnost

| 40. | je zadovoljen, da se po reformi kohezijske politike večji poudarek namenja uspešnosti operativnih programov, tj. učinkovitemu doseganju ciljev v skladu s pravili; |
| --- | --- |

40.

je zadovoljen, da se po reformi kohezijske politike večji poudarek namenja uspešnosti operativnih programov, tj. učinkovitemu doseganju ciljev v skladu s pravili;

| 41. | poudarja, da se za uspešnost kohezijske politike odločno zavzemajo vse lokalne in regionalne oblasti, saj dobri rezultati bistveno izboljšajo kakovost življenja v regijah, mestih in občinah; |
| --- | --- |

41.

poudarja, da se za uspešnost kohezijske politike odločno zavzemajo vse lokalne in regionalne oblasti, saj dobri rezultati bistveno izboljšajo kakovost življenja v regijah, mestih in občinah;

| 42. | meni, da bi morali uspešnost graditi na dolgoročnih rezultatih, ki izhajajo iz vnaprej določenih ciljev, kakršni so stopnja zaposlenosti, raven brezposelnosti, zmanjšanje zastojev in onesnaževanja itd. V nasprotju s tem pa so denimo število tečajev usposabljanja, kilometrov zgrajenih cest ali prenovljenih stavb le koraki k doseganju rezultatov in so zato pri merjenju uspešnosti manj pomembni; |
| --- | --- |

42.

meni, da bi morali uspešnost graditi na dolgoročnih rezultatih, ki izhajajo iz vnaprej določenih ciljev, kakršni so stopnja zaposlenosti, raven brezposelnosti, zmanjšanje zastojev in onesnaževanja itd. V nasprotju s tem pa so denimo število tečajev usposabljanja, kilometrov zgrajenih cest ali prenovljenih stavb le koraki k doseganju rezultatov in so zato pri merjenju uspešnosti manj pomembni;

| 43. | še zlasti obžaluje ponovno uvedbo rezerve za uspešnost, saj utegne voditi v zastavljanje neambicioznih ciljev, da bi bilo mogoče iz tega vira zlahka pridobiti dodatna sredstva, kar pa se bo pokazalo šele med izvajanjem. Vsekakor pa se z zadrževanjem finančnih sredstev zunaj operativnih programov ustvarja nepotrebna negotovost pri finančnem načrtovanju in s tem dodatno tveganje za upravljanje projektov; |
| --- | --- |

43.

še zlasti obžaluje ponovno uvedbo rezerve za uspešnost, saj utegne voditi v zastavljanje neambicioznih ciljev, da bi bilo mogoče iz tega vira zlahka pridobiti dodatna sredstva, kar pa se bo pokazalo šele med izvajanjem. Vsekakor pa se z zadrževanjem finančnih sredstev zunaj operativnih programov ustvarja nepotrebna negotovost pri finančnem načrtovanju in s tem dodatno tveganje za upravljanje projektov;

| 44. | ker je kohezijska politika kot taka dolgoročna, poleg tega meni, da prestrog poudarek na kratkoročnih ali srednjeročnih finančnih kazalnikih ali kazalnikih učinka ogroža doseganje vseh dolgoročnih ciljev, zastavljenih med pogajanji o operativnih programih, zato se zavzema za nov okvir uspešnosti, ki ne bi temeljil na učinku, pač pa na rezultatih v naslednjem programskem obdobju; |
| --- | --- |

44.

ker je kohezijska politika kot taka dolgoročna, poleg tega meni, da prestrog poudarek na kratkoročnih ali srednjeročnih finančnih kazalnikih ali kazalnikih učinka ogroža doseganje vseh dolgoročnih ciljev, zastavljenih med pogajanji o operativnih programih, zato se zavzema za nov okvir uspešnosti, ki ne bi temeljil na učinku, pač pa na rezultatih v naslednjem programskem obdobju;

| 45. | še več, zdi se mu obžalovanja vredno, da so znotraj okvira uspešnosti obvezni finančni kazalniki in kazalniki učinka, medtem ko so kazalniki rezultatov neobvezni. Vendar pa meni, da mora biti usmerjenost v rezultate obvezno vključena v strateško načrtovanje vseh strukturnih skladov, kar bi moralo biti upoštevano tudi v okviru uspešnosti; |
| --- | --- |

45.

še več, zdi se mu obžalovanja vredno, da so znotraj okvira uspešnosti obvezni finančni kazalniki in kazalniki učinka, medtem ko so kazalniki rezultatov neobvezni. Vendar pa meni, da mora biti usmerjenost v rezultate obvezno vključena v strateško načrtovanje vseh strukturnih skladov, kar bi moralo biti upoštevano tudi v okviru uspešnosti;

| 46. | v zvezi s tem odobrava dejstvo, da bo Evropska komisija od leta 2016 naprej pripravljala letna poročila, ki bodo povzemala poročila držav članic o izvajanju, ter jo poziva, naj se o teh poročilih pogovori s člani OR. Predlaga, da naj ta poročila vsebujejo tudi analizo napredka pri poenostavitvi sistema izvajanja; |
| --- | --- |

46.

v zvezi s tem odobrava dejstvo, da bo Evropska komisija od leta 2016 naprej pripravljala letna poročila, ki bodo povzemala poročila držav članic o izvajanju, ter jo poziva, naj se o teh poročilih pogovori s člani OR. Predlaga, da naj ta poročila vsebujejo tudi analizo napredka pri poenostavitvi sistema izvajanja;

| 47. | opozarja, da finančni kazalniki, kot je stopnja črpanja sredstev iz skladov, niso kazalniki uspešnosti, usmerjeni v rezultate. Zato poziva Evropsko komisijo, naj jim ne pripisuje tolikšnega pomena znotraj okvira uspešnosti; |
| --- | --- |

47.

opozarja, da finančni kazalniki, kot je stopnja črpanja sredstev iz skladov, niso kazalniki uspešnosti, usmerjeni v rezultate. Zato poziva Evropsko komisijo, naj jim ne pripisuje tolikšnega pomena znotraj okvira uspešnosti;

Poenostavitev postopkov in upravne zmogljivosti

Poenostavitev postopkov

| 48. | ugotavlja, da je bila kohezijska politika v preteklosti deležna precejšnjih kritik zaradi zapletenega sistema izvajanja. Večini organov upravljanja se novi predpisi še vedno zdijo birokratski in zapleteni. V zvezi s tem so se v odzivih na anketo OR za bistvene izkazali poenostavitev pravil za upravičenost, preprečevanje čezmernega prenašanja zakonodaje in usmerjenost v rezultate; |
| --- | --- |

48.

ugotavlja, da je bila kohezijska politika v preteklosti deležna precejšnjih kritik zaradi zapletenega sistema izvajanja. Večini organov upravljanja se novi predpisi še vedno zdijo birokratski in zapleteni. V zvezi s tem so se v odzivih na anketo OR za bistvene izkazali poenostavitev pravil za upravičenost, preprečevanje čezmernega prenašanja zakonodaje in usmerjenost v rezultate;

| 49. | poudarja, da je čezmerno prenašanje zakonodaje še vedno eden glavnih razlogov upravne obremenitve. Takšna prestroga nacionalna razlaga predpisov EU, skupaj z dejstvom, da je v številnih državah članicah vsak sklad v pristojnosti ločenih ministrstev in organov upravljanja, povzroča nepotrebne upravne zahteve, ozko naravnan pristop ter dodatno upravno breme za upravičence in organe upravljanja, hkrati pa ovira uporabo instrumentov integriranega teritorialnega razvoja, kot so integrirane teritorialne naložbe in lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost; |
| --- | --- |

49.

poudarja, da je čezmerno prenašanje zakonodaje še vedno eden glavnih razlogov upravne obremenitve. Takšna prestroga nacionalna razlaga predpisov EU, skupaj z dejstvom, da je v številnih državah članicah vsak sklad v pristojnosti ločenih ministrstev in organov upravljanja, povzroča nepotrebne upravne zahteve, ozko naravnan pristop ter dodatno upravno breme za upravičence in organe upravljanja, hkrati pa ovira uporabo instrumentov integriranega teritorialnega razvoja, kot so integrirane teritorialne naložbe in lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost;

| 50. | poziva Evropsko komisijo, naj spremlja uporabo predpisov EU na nacionalni ravni in v primeru čezmernega prenašanja nacionalne organe prepriča, naj predpisov EU ne uporabljajo tako dlakocepsko. Primeri čezmernega prenašanja zakonodaje bi morali biti javno dostopni, da bi se iz njih lahko kaj naučili; |
| --- | --- |

50.

poziva Evropsko komisijo, naj spremlja uporabo predpisov EU na nacionalni ravni in v primeru čezmernega prenašanja nacionalne organe prepriča, naj predpisov EU ne uporabljajo tako dlakocepsko. Primeri čezmernega prenašanja zakonodaje bi morali biti javno dostopni, da bi se iz njih lahko kaj naučili;

| 51. | opozarja pa, da je možnih še veliko poenostavitev predpisov EU (uredb, izvedbenih in delegiranih aktov). Zato vztraja pri nadaljnji poenostavitvi upravljanja projektov, ki jih financira EU. To bi lahko vključevalo krajše roke za povračila upravičencem, oblikovanje enotnih skupnih revizijskih pravil za projekte, preprostejša pravila za projekte z lastnimi prihodki, dosledna pravila glede upravičenosti stroškov, širšo uporabo poenostavljenih stroškov, tesnejšo povezavo med izplačili in rezultati, e-kohezijo, načelo „vse na enem mestu“ za upravičence ter sorazmeren in poenoten pristop k nadzoru, uskladitev postopkov v okviru prvostopenjskega nadzora programov teritorialnega sodelovanja in poenostavitev nadzora nad javnim naročanjem. Poudarja pomen nudenja ustrezne strokovne pomoči lokalnim in regionalnim oblastem ter podjetjem pri iskanju odgovorov in nasvetov v zvezi z zakonodajo (zlasti s področja javnega naročanja) ter njeno pravilno uporabo. OR poziva Evropsko komisijo, naj v skupino strokovnjakov na visoki ravni za spremljanje poenostavitev za upravičence vključi predstavnike lokalnih in regionalnih oblasti in tako upošteva praktične izkušnje pri izvajanju projektov za zmanjšanje upravne obremenitve, povečanje črpanja sredstev in večji vpliv programov; |
| --- | --- |

51.

opozarja pa, da je možnih še veliko poenostavitev predpisov EU (uredb, izvedbenih in delegiranih aktov). Zato vztraja pri nadaljnji poenostavitvi upravljanja projektov, ki jih financira EU. To bi lahko vključevalo krajše roke za povračila upravičencem, oblikovanje enotnih skupnih revizijskih pravil za projekte, preprostejša pravila za projekte z lastnimi prihodki, dosledna pravila glede upravičenosti stroškov, širšo uporabo poenostavljenih stroškov, tesnejšo povezavo med izplačili in rezultati, e-kohezijo, načelo „vse na enem mestu“ za upravičence ter sorazmeren in poenoten pristop k nadzoru, uskladitev postopkov v okviru prvostopenjskega nadzora programov teritorialnega sodelovanja in poenostavitev nadzora nad javnim naročanjem. Poudarja pomen nudenja ustrezne strokovne pomoči lokalnim in regionalnim oblastem ter podjetjem pri iskanju odgovorov in nasvetov v zvezi z zakonodajo (zlasti s področja javnega naročanja) ter njeno pravilno uporabo. OR poziva Evropsko komisijo, naj v skupino strokovnjakov na visoki ravni za spremljanje poenostavitev za upravičence vključi predstavnike lokalnih in regionalnih oblasti in tako upošteva praktične izkušnje pri izvajanju projektov za zmanjšanje upravne obremenitve, povečanje črpanja sredstev in večji vpliv programov;

| 52. | opozarja na čezmerno obremenitev lokalnih in regionalnih oblasti zaradi velikega števila neusklajenih postopkov nadzora, kar lahko privede do manjšega zanimanja za izvajanje evropskih projektov. Po potrebi naj se izvaja skupni nadzor ali pa se vzajemno priznava nadzor drugih pristojnih organov. Predlaga, da bi se ugotovitve nadzora oziroma revizij uporabljale tudi pri preprečevanju napak, s čimer bi se povečala uspešnost izvedenih projektov; |
| --- | --- |

52.

opozarja na čezmerno obremenitev lokalnih in regionalnih oblasti zaradi velikega števila neusklajenih postopkov nadzora, kar lahko privede do manjšega zanimanja za izvajanje evropskih projektov. Po potrebi naj se izvaja skupni nadzor ali pa se vzajemno priznava nadzor drugih pristojnih organov. Predlaga, da bi se ugotovitve nadzora oziroma revizij uporabljale tudi pri preprečevanju napak, s čimer bi se povečala uspešnost izvedenih projektov;

| 53. | v zvezi s tem poziva Komisijo, naj načela, ki veljajo za program ustreznosti in uspešnosti predpisov (REFIT), dosledno uporablja tudi v zvezi z evropskimi strukturnimi in investicijskimi skladi, pa tudi delegiranimi in izvedbenimi akti. Poleg tega bi morala obravnavati tudi svoje številne notranje smernice in postopke za njihovo sprejemanje, saj te smernice, čeprav formalno niso pravno zavezujoče, precej povečujejo zapletenost in birokracijo pri izvajanju evropskih strukturnih in investicijskih skladov na lokalni ravni; |
| --- | --- |

53.

v zvezi s tem poziva Komisijo, naj načela, ki veljajo za program ustreznosti in uspešnosti predpisov (REFIT), dosledno uporablja tudi v zvezi z evropskimi strukturnimi in investicijskimi skladi, pa tudi delegiranimi in izvedbenimi akti. Poleg tega bi morala obravnavati tudi svoje številne notranje smernice in postopke za njihovo sprejemanje, saj te smernice, čeprav formalno niso pravno zavezujoče, precej povečujejo zapletenost in birokracijo pri izvajanju evropskih strukturnih in investicijskih skladov na lokalni ravni;

| 54. | je prepričan, da so nujni takojšnji konkretni ukrepi za poenostavitev programov teritorialnega sodelovanja. Rezultati programov in projektov evropskega teritorialnega sodelovanja bi prav tako morali biti bolj prepoznavni. Zapletenost je vir zamud in napak, ki omejujejo učinkovitost kohezijske politike EU. Jasnejša in preglednejša pravila, ki se tudi lažje izvajajo, pomenijo manj zapletov tudi pozneje, v fazi potrjevanja izdatkov ter med nadzorom in revizijo; poleg tega je treba zagotoviti, da Evropska komisija dejavnosti naknadnega nadzora izvaja poenoteno ter s spoštovanjem načel skladnosti, subsidiarnosti in zlasti sorazmernosti; |
| --- | --- |

54.

je prepričan, da so nujni takojšnji konkretni ukrepi za poenostavitev programov teritorialnega sodelovanja. Rezultati programov in projektov evropskega teritorialnega sodelovanja bi prav tako morali biti bolj prepoznavni. Zapletenost je vir zamud in napak, ki omejujejo učinkovitost kohezijske politike EU. Jasnejša in preglednejša pravila, ki se tudi lažje izvajajo, pomenijo manj zapletov tudi pozneje, v fazi potrjevanja izdatkov ter med nadzorom in revizijo; poleg tega je treba zagotoviti, da Evropska komisija dejavnosti naknadnega nadzora izvaja poenoteno ter s spoštovanjem načel skladnosti, subsidiarnosti in zlasti sorazmernosti;

Upravne zmogljivosti

| 55. | opozarja, da so upravne zmogljivosti lokalnih in regionalnih oblasti ključnega pomena za uspešno izvajanje kohezijske politike, vendar jih v nekaterih lokalnih in regionalnih oblasteh žal še primanjkuje; |
| --- | --- |

55.

opozarja, da so upravne zmogljivosti lokalnih in regionalnih oblasti ključnega pomena za uspešno izvajanje kohezijske politike, vendar jih v nekaterih lokalnih in regionalnih oblasteh žal še primanjkuje;

| 56. | poudarja, da obstaja veliko možnih razlogov za nezadostne upravne zmogljivosti, vključno z:






  — | neučinkovito razporeditvijo nalog in pristojnosti, |
| --- | --- | --- |

56.

poudarja, da obstaja veliko možnih razlogov za nezadostne upravne zmogljivosti, vključno z:

—

neučinkovito razporeditvijo nalog in pristojnosti,

| — | neučinkovitim sodelovanjem med različnimi ravnmi upravljanja, |
| --- | --- |

—

neučinkovitim sodelovanjem med različnimi ravnmi upravljanja,

| — | pomanjkanjem kvalificiranih človeških virov (veščin), |
| --- | --- |

—

pomanjkanjem kvalificiranih človeških virov (veščin),

| — | pomanjkanjem finančnih sredstev, |
| --- | --- |

—

pomanjkanjem finančnih sredstev,

| — | neustreznimi predpisi (npr. čezmerno prenašanje zakonodaje), |
| --- | --- |

—

neustreznimi predpisi (npr. čezmerno prenašanje zakonodaje),

| — | političnimi ovirami (npr. neustrezno strateško načrtovanje), |
| --- | --- |

—

političnimi ovirami (npr. neustrezno strateško načrtovanje),

| — | notranjo organizacijo organov, ki ne ustreza upravljanju zapletenih projektov, kot so projekti, ki se sofinancirajo iz skladov ESI; |
| --- | --- |

—

notranjo organizacijo organov, ki ne ustreza upravljanju zapletenih projektov, kot so projekti, ki se sofinancirajo iz skladov ESI;

| 57. | poziva države članice, ne samo manj razvite, pač pa po vsej EU, naj pogosteje uporabljajo tehnično podporo, ki je na voljo za operativne programe, ter tako izboljšajo zmogljivosti lokalnih in regionalnih organov ter drugih sodelujočih za črpanje sredstev iz evropskih skladov in njihovo upravljanje ter podprejo zbiranje boljših statističnih podatkov na lokalni ravni; |
| --- | --- |

57.

poziva države članice, ne samo manj razvite, pač pa po vsej EU, naj pogosteje uporabljajo tehnično podporo, ki je na voljo za operativne programe, ter tako izboljšajo zmogljivosti lokalnih in regionalnih organov ter drugih sodelujočih za črpanje sredstev iz evropskih skladov in njihovo upravljanje ter podprejo zbiranje boljših statističnih podatkov na lokalni ravni;

| 58. | poudarja, da bo krepitev upravnih zmogljivosti na lokalni in regionalni ravni vodila v bolj učinkovito in v rezultate usmerjeno izvajanje operativnih programov. EU in države članice bi morale podpreti primerjalne analize ter izmenjavo izkušenj in znanja med regijami in mesti, tudi z uporabo instrumentov, kot so programi evropskega teritorialnega sodelovanja; |
| --- | --- |

58.

poudarja, da bo krepitev upravnih zmogljivosti na lokalni in regionalni ravni vodila v bolj učinkovito in v rezultate usmerjeno izvajanje operativnih programov. EU in države članice bi morale podpreti primerjalne analize ter izmenjavo izkušenj in znanja med regijami in mesti, tudi z uporabo instrumentov, kot so programi evropskega teritorialnega sodelovanja;

| 59. | odobrava pobudo Evropske komisije za regije, ki zaostajajo v razvoju, katere cilj je opredeliti ključne spodbude in ovire za rast in naložbe na regionalni ravni, zlasti v manj razvitih regijah; poziva Evropsko komisijo, naj uporabi znanje lokalnih in regionalnih strokovnjakov ter pri priporočilih, kako naj regije, ki zaostajajo v razvoju, v celoti izkoristijo svoj potencial za rast, upošteva njihove posebne potrebe; |
| --- | --- |

59.

odobrava pobudo Evropske komisije za regije, ki zaostajajo v razvoju, katere cilj je opredeliti ključne spodbude in ovire za rast in naložbe na regionalni ravni, zlasti v manj razvitih regijah; poziva Evropsko komisijo, naj uporabi znanje lokalnih in regionalnih strokovnjakov ter pri priporočilih, kako naj regije, ki zaostajajo v razvoju, v celoti izkoristijo svoj potencial za rast, upošteva njihove posebne potrebe;

| 60. | priznava, da predhodne pogojenosti (člen 19 uredbe o skupnih določbah) jamčijo, da se sredstva EU vlagajo znotraj pravnega okvira, ki je skladen z evropsko zakonodajo, in da so usmerjena v zmanjšanje konkurenčnih prednosti zaradi neizpolnjevanja pravil, a kljub temu opozarja na naslednja dejstva:






  — | po mnenju OR je nesprejemljivo, da financiranje na ozemljih lokalnih in regionalnih oblasti zamuja zaradi nekaterih pomanjkljivosti evropskih in nacionalnih institucij, zato izraža željo, da bi bilo izvajanje takšnih predhodnih pogojenosti dolgoročno v prid lokalnim in regionalnim oblastem, |
| --- | --- | --- |

60.

priznava, da predhodne pogojenosti (člen 19 uredbe o skupnih določbah) jamčijo, da se sredstva EU vlagajo znotraj pravnega okvira, ki je skladen z evropsko zakonodajo, in da so usmerjena v zmanjšanje konkurenčnih prednosti zaradi neizpolnjevanja pravil, a kljub temu opozarja na naslednja dejstva:

—

po mnenju OR je nesprejemljivo, da financiranje na ozemljih lokalnih in regionalnih oblasti zamuja zaradi nekaterih pomanjkljivosti evropskih in nacionalnih institucij, zato izraža željo, da bi bilo izvajanje takšnih predhodnih pogojenosti dolgoročno v prid lokalnim in regionalnim oblastem,

| — | OR odločno nasprotuje „zunanjemu pogojevanju“ evropskih strukturnih in investicijskih skladov, povezanemu z zamrznitvijo regionalne pomoči državam članicam, ki kršijo pravila EU o proračunskem primanjkljaju. Ob takšnih ukrepih bi bile zaradi napak, ki so jih storile njihove nacionalne vlade, namreč kaznovane predvsem lokalne in regionalne oblasti, |
| --- | --- |

—

OR odločno nasprotuje „zunanjemu pogojevanju“ evropskih strukturnih in investicijskih skladov, povezanemu z zamrznitvijo regionalne pomoči državam članicam, ki kršijo pravila EU o proračunskem primanjkljaju. Ob takšnih ukrepih bi bile zaradi napak, ki so jih storile njihove nacionalne vlade, namreč kaznovane predvsem lokalne in regionalne oblasti,

| — | kohezijska politika je v bistvu regionalna politika in takšna mora tudi ostati, pri čemer se je treba izogniti bolj ali manj centralističnim politikam na vseh ravneh upravljanja; |
| --- | --- |

—

kohezijska politika je v bistvu regionalna politika in takšna mora tudi ostati, pri čemer se je treba izogniti bolj ali manj centralističnim politikam na vseh ravneh upravljanja;

| 61. | spodbuja države članice, ki sodelujejo v programih sodelovanja in na ozemlju katerih je sedež evropskega združenja za teritorialno sodelovanje (EZTS), naj nanj prenesejo pristojnosti organa upravljanja nekaterih ali vseh programov teritorialnega sodelovanja v zvezi z ozemljem, ki ga zajema EZTS, v skladu z ustreznimi določbami člena 22 Uredbe (EU) št. 1299/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o posebnih določbah za podporo cilju „evropsko teritorialno sodelovanje“ iz Evropskega sklada za regionalni razvoj. |
| --- | --- |

61.

spodbuja države članice, ki sodelujejo v programih sodelovanja in na ozemlju katerih je sedež evropskega združenja za teritorialno sodelovanje (EZTS), naj nanj prenesejo pristojnosti organa upravljanja nekaterih ali vseh programov teritorialnega sodelovanja v zvezi z ozemljem, ki ga zajema EZTS, v skladu z ustreznimi določbami člena 22 Uredbe (EU) št. 1299/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o posebnih določbah za podporo cilju „evropsko teritorialno sodelovanje“ iz Evropskega sklada za regionalni razvoj.

V Bruslju, 9. julija 2015

Predsednik Evropskega odbora regij

Markku MARKKULA

---

(1)  Najrazličnejše zainteresirane strani, organi in službe so poslali 317 umestnih odgovorov na anketo. Večino od njih (70 %) so poslali iz javnih uprav. 89 anketirancev je prispevalo tudi dodatne pripombe. Podrobna analiza rezultatov posvetovanja je na voljo na spletni strani OR.

1

(2)  Posvetovanje OR je potrdilo, da je velika večina lokalnih in regionalnih oblasti in drugih zainteresiranih strani vključena v fazo priprave partnerskih sporazumov in operativnih programov, vendar pa več kot 70 % vprašanih meni, da so potrebe lokalnih in regionalnih oblasti upoštevane le delno ali pa sploh ne.

2

(3)  Formalno upoštevanje predpisov, vendar brez njihove vsebinske uporabe.

3

(4)  Več kot 50 % udeležencev posvetovanja OR je navedlo, da za posojila za strukturne programe niso vedeli.

4

---