# Az Európai Unió L 248/2015

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 248 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 58. évfolyam2015. szeptember 24. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 248

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

58. évfolyam2015. szeptember 24.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Tanács (EU) 2015/1588 rendelete (2015. július 13.) az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkének a horizontális állami támogatások bizonyos fajtáira történő alkalmazásáról (
  1
  ) | 1 |
| | * | A Tanács (EU) 2015/1589 rendelete (2015. július 13.) az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (
  1
  ) | 9 |
| | * | A Bizottság (EU) 2015/1590 rendelete (2015. szeptember 18.) a Németország lobogója alatt közlekedő hajók által a NAFO 1F övezet grönlandi vizein, az V és XIV övezet grönlandi vizein, valamint a vörösálsügér-védelmi terület nemzetközi vizein folytatott, vörös álsügérekre irányuló halászat tilalmáról | 30 |
| | * | A Bizottság (EU) 2015/1591 rendelete (2015. szeptember 18.) a Németország lobogója alatt közlekedő hajók által a VIIIc, IX és X övezetben, valamint a CECAF 34.1.1, továbbá a VIIIa, VIIIb és VIIId övezet uniós vizein folytatott makrélahalászat tilalmáról | 32 |
| | * | A Bizottság (EU) 2015/1592 rendelete (2015. szeptember 18.) a Németország lobogója alatt közlekedő hajók által az V övezet uniós és nemzetközi vizein, valamint a XII és XIV övezet nemzetközi vizein folytatott, vörös álsügérekre irányuló halászat tilalmáról | 34 |
| | * | A Bizottság (EU) 2015/1593 rendelete (2015. szeptember 18.) a Németország lobogója alatt közlekedő hajók által a Feröer szigeteki vizeken folytatott, kék puhatőkehalra irányuló halászat tilalmáról | 36 |
| | * | A Bizottság (EU) 2015/1594 végrehajtási rendelete (2015. szeptember 21.) az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába bejegyzett egyik elnevezés termékleírását érintő nem kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyásáról (Rocamadour [OEM]) | 38 |
| | * | A Bizottság (EU) 2015/1595 végrehajtási rendelete (2015. szeptember 21.) az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába bejegyzett egyik elnevezés termékleírását érintő nem kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyásáról (Zgornjesavinjski želodec [OFJ]) | 39 |
| | * | A Bizottság (EU) 2015/1596 végrehajtási rendelete (2015. szeptember 21.) az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába bejegyzett egyik elnevezés termékleírását érintő nem kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyásáról (Montes de Toledo [OEM]) | 40 |
| | * | A Bizottság (EU) 2015/1597 végrehajtási rendelete (2015. szeptember 23.) a 615/2014/EU végrehajtási rendelettől az olívaolaj- és étkezésiolajbogyó-ágazathoz kapcsolódó munkaprogramok görögországi kedvezményezett szervezetei részére folyósítandó előleg első részletének 2015. évi kifizetési határideje tekintetében való eltérésről | 41 |
| | | A Bizottság (EU) 2015/1598 végrehajtási rendelete (2015. szeptember 23.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 43 |
| | * | Az Európai Központi Bank (EU) 2015/1599 rendelete (2015. szeptember 10.) a pénzpiacokra vonatkozó statisztikákról szóló 1344/2014/EU rendelet módosításáról (EKB/2015/30) | 45 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Tanács (EU, Euratom) 2015/1600 határozata (2015. szeptember 18.) az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság tagjainak a 2015. szeptember 21-től2020. szeptember 20-ig terjedő időtartamra történő kinevezéséről | 53 |
| | * | A Tanács (EU) 2015/1601 határozata (2015. szeptember 22.) a nemzetközi védelem területén Olaszország és Görögország érdekében elfogadott átmeneti intézkedések megállapításáról | 80 |
| | * | A Bizottság (EU) 2015/1602 felhatalmazáson alapuló határozata (2015. június 5.) a 2009/138/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 172. cikkének (2) bekezdése, 227. cikkének (4) bekezdése és 260. cikkének (3) bekezdése alapján Svájc hatályos, a biztosítókra és a viszontbiztosítókra vonatkozó szolvenciarendszerének és prudenciális rendszerének egyenértékűségéről | 95 |
| | * | A Bizottság (EU) 2015/1603 határozata (2015. augusztus 13.) a felszínen tartó úszástanítási segédeszközök egy típusának forgalomból történő kivonását elrendelő, Spanyolország által a 89/686/EGK tanácsi irányelv 7. cikke alapján hozott intézkedésről | 99 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Tanács (EU) 2015/1588 rendelete (2015. július 13.) az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkének a horizontális állami támogatások bizonyos fajtáira történő alkalmazásáról (
  1
  )

1

1

*

A Tanács (EU) 2015/1589 rendelete (2015. július 13.) az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (
  1
  )

1

9

*

A Bizottság (EU) 2015/1590 rendelete (2015. szeptember 18.) a Németország lobogója alatt közlekedő hajók által a NAFO 1F övezet grönlandi vizein, az V és XIV övezet grönlandi vizein, valamint a vörösálsügér-védelmi terület nemzetközi vizein folytatott, vörös álsügérekre irányuló halászat tilalmáról

30

*

A Bizottság (EU) 2015/1591 rendelete (2015. szeptember 18.) a Németország lobogója alatt közlekedő hajók által a VIIIc, IX és X övezetben, valamint a CECAF 34.1.1, továbbá a VIIIa, VIIIb és VIIId övezet uniós vizein folytatott makrélahalászat tilalmáról

32

*

A Bizottság (EU) 2015/1592 rendelete (2015. szeptember 18.) a Németország lobogója alatt közlekedő hajók által az V övezet uniós és nemzetközi vizein, valamint a XII és XIV övezet nemzetközi vizein folytatott, vörös álsügérekre irányuló halászat tilalmáról

34

*

A Bizottság (EU) 2015/1593 rendelete (2015. szeptember 18.) a Németország lobogója alatt közlekedő hajók által a Feröer szigeteki vizeken folytatott, kék puhatőkehalra irányuló halászat tilalmáról

36

*

A Bizottság (EU) 2015/1594 végrehajtási rendelete (2015. szeptember 21.) az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába bejegyzett egyik elnevezés termékleírását érintő nem kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyásáról (Rocamadour [OEM])

38

*

A Bizottság (EU) 2015/1595 végrehajtási rendelete (2015. szeptember 21.) az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába bejegyzett egyik elnevezés termékleírását érintő nem kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyásáról (Zgornjesavinjski želodec [OFJ])

39

*

A Bizottság (EU) 2015/1596 végrehajtási rendelete (2015. szeptember 21.) az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába bejegyzett egyik elnevezés termékleírását érintő nem kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyásáról (Montes de Toledo [OEM])

40

*

A Bizottság (EU) 2015/1597 végrehajtási rendelete (2015. szeptember 23.) a 615/2014/EU végrehajtási rendelettől az olívaolaj- és étkezésiolajbogyó-ágazathoz kapcsolódó munkaprogramok görögországi kedvezményezett szervezetei részére folyósítandó előleg első részletének 2015. évi kifizetési határideje tekintetében való eltérésről

41

A Bizottság (EU) 2015/1598 végrehajtási rendelete (2015. szeptember 23.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

43

*

Az Európai Központi Bank (EU) 2015/1599 rendelete (2015. szeptember 10.) a pénzpiacokra vonatkozó statisztikákról szóló 1344/2014/EU rendelet módosításáról (EKB/2015/30)

45

HATÁROZATOK

*

A Tanács (EU, Euratom) 2015/1600 határozata (2015. szeptember 18.) az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság tagjainak a 2015. szeptember 21-től2020. szeptember 20-ig terjedő időtartamra történő kinevezéséről

53

*

A Tanács (EU) 2015/1601 határozata (2015. szeptember 22.) a nemzetközi védelem területén Olaszország és Görögország érdekében elfogadott átmeneti intézkedések megállapításáról

80

*

A Bizottság (EU) 2015/1602 felhatalmazáson alapuló határozata (2015. június 5.) a 2009/138/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 172. cikkének (2) bekezdése, 227. cikkének (4) bekezdése és 260. cikkének (3) bekezdése alapján Svájc hatályos, a biztosítókra és a viszontbiztosítókra vonatkozó szolvenciarendszerének és prudenciális rendszerének egyenértékűségéről

95

*

A Bizottság (EU) 2015/1603 határozata (2015. augusztus 13.) a felszínen tartó úszástanítási segédeszközök egy típusának forgalomból történő kivonását elrendelő, Spanyolország által a 89/686/EGK tanácsi irányelv 7. cikke alapján hozott intézkedésről

99

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 24.9.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 248/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 248/1

---

A TANÁCS (EU) 2015/1588 RENDELETE

(2015. július 13.)

az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkének a horizontális állami támogatások bizonyos fajtáira történő alkalmazásáról (kodifikált szöveg)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 109. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Parlament véleményére (1),

mivel:

| (1) | A 994/98/EK tanácsi rendeletet (2) jelentősen módosították (3). A rendeletet az áttekinthetőség és ésszerűség érdekében célszerű kodifikálni. |
| --- | --- |

(1)

A 994/98/EK tanácsi rendeletet (2) jelentősen módosították (3). A rendeletet az áttekinthetőség és ésszerűség érdekében célszerű kodifikálni.

| (2) | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) értelmében annak felmérése, hogy valamely támogatás mennyiben egyeztethető össze a belső piaccal, a Bizottság feladatkörébe tartozik. |
| --- | --- |

(2)

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) értelmében annak felmérése, hogy valamely támogatás mennyiben egyeztethető össze a belső piaccal, a Bizottság feladatkörébe tartozik.

| (3) | A belső piac megfelelő működése megkívánja a versenyszabályok szigorú és hatékony alkalmazását az állami támogatások vonatkozásában. |
| --- | --- |

(3)

A belső piac megfelelő működése megkívánja a versenyszabályok szigorú és hatékony alkalmazását az állami támogatások vonatkozásában.

| (4) | A Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy rendeletek útján kinyilváníthassa azon területek vonatkozásában, amelyeken az összeegyeztethetőség általános kritériumainak meghatározásához kellő tapasztalattal rendelkezik, hogy a támogatások egyes külön meghatározott fajtái az EUMSZ 107. cikkének (2) és (3) bekezdésében foglalt egy vagy több rendelkezés alapján összeegyeztethetők a belső piaccal, és mentesülnek a 108. cikk (3) bekezdésében előírt eljárás alól. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy rendeletek útján kinyilváníthassa azon területek vonatkozásában, amelyeken az összeegyeztethetőség általános kritériumainak meghatározásához kellő tapasztalattal rendelkezik, hogy a támogatások egyes külön meghatározott fajtái az EUMSZ 107. cikkének (2) és (3) bekezdésében foglalt egy vagy több rendelkezés alapján összeegyeztethetők a belső piaccal, és mentesülnek a 108. cikk (3) bekezdésében előírt eljárás alól.

| (5) | A csoportmentességirendeletek az átláthatóságot és a jogbiztonságot biztosítják. Ezeket az Európai Unióról szóló szerződés 4. cikkének (3) bekezdése és az EUMSZ 267. cikkének tiszteletben tartásával a nemzeti bíróságok közvetlenül alkalmazhatják. |
| --- | --- |

(5)

A csoportmentességirendeletek az átláthatóságot és a jogbiztonságot biztosítják. Ezeket az Európai Unióról szóló szerződés 4. cikkének (3) bekezdése és az EUMSZ 267. cikkének tiszteletben tartásával a nemzeti bíróságok közvetlenül alkalmazhatják.

| (6) | Az állami támogatás az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdésében meghatározott objektív fogalom. A Bizottság az e rendeletben előírt, csoportmentességek elfogadására vonatkozó felhatalmazása kizárólag azokra az intézkedésekre vonatkozik, amelyek megfelelnek az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdésében foglalt valamennyi kritériumnak, és ezért állami támogatásnak minősülnek. Az, hogy egy bizonyos támogatásfajta szerepel e rendeletben vagy valamely mentességi rendeletben, nem feltétlenül jelenti azt, hogy az adott intézkedés az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(6)

Az állami támogatás az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdésében meghatározott objektív fogalom. A Bizottság az e rendeletben előírt, csoportmentességek elfogadására vonatkozó felhatalmazása kizárólag azokra az intézkedésekre vonatkozik, amelyek megfelelnek az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdésében foglalt valamennyi kritériumnak, és ezért állami támogatásnak minősülnek. Az, hogy egy bizonyos támogatásfajta szerepel e rendeletben vagy valamely mentességi rendeletben, nem feltétlenül jelenti azt, hogy az adott intézkedés az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásnak minősül.

| (7) | A Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy megállapítsa, hogy a kis- és középvállalkozásoknak (kkv-k) nyújtott támogatás, a kutatás-fejlesztési és innovációs a környezetvédelmi, a foglalkoztatási és képzési támogatás, valamint a Bizottság által az egyes tagállamok esetében a regionális támogatás nyújtására vonatkozóan jóváhagyott térképnek megfelelő támogatás bizonyos feltételek mellett összeegyeztethető a belső piaccal, és nem tartozik a bejelentési kötelezettség hatálya alá. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy megállapítsa, hogy a kis- és középvállalkozásoknak (kkv-k) nyújtott támogatás, a kutatás-fejlesztési és innovációs a környezetvédelmi, a foglalkoztatási és képzési támogatás, valamint a Bizottság által az egyes tagállamok esetében a regionális támogatás nyújtására vonatkozóan jóváhagyott térképnek megfelelő támogatás bizonyos feltételek mellett összeegyeztethető a belső piaccal, és nem tartozik a bejelentési kötelezettség hatálya alá.

| (8) | Az innováció az Európa 2020 stratégia egyik kiemelt kezdeményezésének számító „Innovatív Unió” keretében uniós szakpolitikai prioritássá vált. Ezenfelül az innovációs támogatások közül számos viszonylag kismértékű és nem jár jelentős versenytorzító hatással. |
| --- | --- |

(8)

Az innováció az Európa 2020 stratégia egyik kiemelt kezdeményezésének számító „Innovatív Unió” keretében uniós szakpolitikai prioritássá vált. Ezenfelül az innovációs támogatások közül számos viszonylag kismértékű és nem jár jelentős versenytorzító hatással.

| (9) | A kultúrának és a kulturális örökség megőrzésének az ágazatában a tagállamok által hozott több intézkedés is esetleg azért nem minősül állami támogatásnak, mert nem felel meg az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdésében foglalt valamennyi kritériumnak, például azért, mert a kedvezményezett nem folytat gazdasági tevékenységet, vagy mert az intézkedés nem befolyásolja a tagállamok közötti kereskedelmet. Amennyiben azonban a kultúra és a kulturális örökség megőrzése területéhez tartozó intézkedések az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásnak minősülnek, a Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy megállapítsa, hogy az állami támogatás, bizonyos feltételek mellett, összeegyeztethető a belső piaccal és hogy nem tartozik az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alá. A kultúrára, az alkotásra és a kulturális örökség megőrzésére irányuló kisprojektek jellemzően nem járnak számottevő torzító hatással, és a legutóbbi esetek arra is rámutattak, hogy ezek a támogatások a kereskedelmet csekély mértékben befolyásolják. |
| --- | --- |

(9)

A kultúrának és a kulturális örökség megőrzésének az ágazatában a tagállamok által hozott több intézkedés is esetleg azért nem minősül állami támogatásnak, mert nem felel meg az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdésében foglalt valamennyi kritériumnak, például azért, mert a kedvezményezett nem folytat gazdasági tevékenységet, vagy mert az intézkedés nem befolyásolja a tagállamok közötti kereskedelmet. Amennyiben azonban a kultúra és a kulturális örökség megőrzése területéhez tartozó intézkedések az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásnak minősülnek, a Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy megállapítsa, hogy az állami támogatás, bizonyos feltételek mellett, összeegyeztethető a belső piaccal és hogy nem tartozik az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alá. A kultúrára, az alkotásra és a kulturális örökség megőrzésére irányuló kisprojektek jellemzően nem járnak számottevő torzító hatással, és a legutóbbi esetek arra is rámutattak, hogy ezek a támogatások a kereskedelmet csekély mértékben befolyásolják.

| (10) | A kultúrának és a kulturális örökség megőrzésének az ágazatában biztosított mentességek kialakítása során a Bizottságnak a különböző – például a filmművészeti és audiovizuális alkotásokra vonatkozó – iránymutatásokban foglalt tapasztalataira lehetne támaszkodni, illetve eseti alapon lehetne kidolgozni azokat. Az ilyen csoportmentességek kialakításakor a Bizottságnak figyelembe kell vennie, hogy azok kizárólag állami támogatásnak minősülő intézkedésekre terjedhetnek ki, elviekben olyan intézkedésekre kell irányulniuk, amelyek segítik az állami támogatások uniós szabályozásának korszerűsítésével kapcsolatos célok elérését, és csak olyan támogatásra lehet csoportmentességet megállapítani, amellyel kapcsolatban a Bizottságnak már jelentős tapasztalata van. Figyelembe kell venni továbbá a kulturális terület különleges voltát, valamint azt, hogy a kultúra területe elsősorban tagállami hatáskörbe tartozik, és a kulturális sokféleség az EUMSZ 167. cikkének (1) bekezdése alapján különleges védelmet élvez. |
| --- | --- |

(10)

A kultúrának és a kulturális örökség megőrzésének az ágazatában biztosított mentességek kialakítása során a Bizottságnak a különböző – például a filmművészeti és audiovizuális alkotásokra vonatkozó – iránymutatásokban foglalt tapasztalataira lehetne támaszkodni, illetve eseti alapon lehetne kidolgozni azokat. Az ilyen csoportmentességek kialakításakor a Bizottságnak figyelembe kell vennie, hogy azok kizárólag állami támogatásnak minősülő intézkedésekre terjedhetnek ki, elviekben olyan intézkedésekre kell irányulniuk, amelyek segítik az állami támogatások uniós szabályozásának korszerűsítésével kapcsolatos célok elérését, és csak olyan támogatásra lehet csoportmentességet megállapítani, amellyel kapcsolatban a Bizottságnak már jelentős tapasztalata van. Figyelembe kell venni továbbá a kulturális terület különleges voltát, valamint azt, hogy a kultúra területe elsősorban tagállami hatáskörbe tartozik, és a kulturális sokféleség az EUMSZ 167. cikkének (1) bekezdése alapján különleges védelmet élvez.

| (11) | A természeti csapások által okozott károk helyreállítását célzó állami támogatási intézkedések tekintetében, valamint a kedvezőtlen időjárási körülmények által a halászatban okozott károk helyreállítását célzó állami támogatási intézkedések tekintetében, az e területeken nyújtott támogatások általában alacsony összegeket érintenek, és egyértelmű összeegyeztethetőségi feltételek állapíthatók meg. E rendeletnek fel kell hatalmaznia a Bizottságot arra, hogy e támogatásokat mentesítse a bejelentési kötelezettség alól. A Bizottság tapasztalata azt mutatja, hogy az ilyen jellegű támogatások nem járnak számottevő torzító hatással, és a megszerzett tapasztalatok alapján egyértelmű összeegyeztethetőségi feltételek határozhatók meg. |
| --- | --- |

(11)

A természeti csapások által okozott károk helyreállítását célzó állami támogatási intézkedések tekintetében, valamint a kedvezőtlen időjárási körülmények által a halászatban okozott károk helyreállítását célzó állami támogatási intézkedések tekintetében, az e területeken nyújtott támogatások általában alacsony összegeket érintenek, és egyértelmű összeegyeztethetőségi feltételek állapíthatók meg. E rendeletnek fel kell hatalmaznia a Bizottságot arra, hogy e támogatásokat mentesítse a bejelentési kötelezettség alól. A Bizottság tapasztalata azt mutatja, hogy az ilyen jellegű támogatások nem járnak számottevő torzító hatással, és a megszerzett tapasztalatok alapján egyértelmű összeegyeztethetőségi feltételek határozhatók meg.

| (12) | Az EUMSZ 42. cikke értelmében az állami támogatási szabályok bizonyos feltételek teljesülése esetén nem alkalmazandók egyes, az EUMSZ I. mellékletében felsorolt mezőgazdasági termékekkel kapcsolatos támogatási intézkedésekre. A 42. cikk azonban nem vonatkozik az erdészetre és az említett mellékletben nem szereplő termékekre. Lehetővé kell tenni a Bizottság számára, hogy a – többek között a vidékfejlesztési programok részét képező – erdészeti, illetve az EUMSZ I. mellékletében nem szereplő élelmiszer-ipari termékek promóciójához és reklámozásához nyújtott támogatások bizonyos típusai számára mentességet biztosítson, amennyiben a tapasztalatai szerint a verseny nem torzul jelentős mértékben, és egyértelmű összeegyeztethetőségi feltételek állapíthatók meg. |
| --- | --- |

(12)

Az EUMSZ 42. cikke értelmében az állami támogatási szabályok bizonyos feltételek teljesülése esetén nem alkalmazandók egyes, az EUMSZ I. mellékletében felsorolt mezőgazdasági termékekkel kapcsolatos támogatási intézkedésekre. A 42. cikk azonban nem vonatkozik az erdészetre és az említett mellékletben nem szereplő termékekre. Lehetővé kell tenni a Bizottság számára, hogy a – többek között a vidékfejlesztési programok részét képező – erdészeti, illetve az EUMSZ I. mellékletében nem szereplő élelmiszer-ipari termékek promóciójához és reklámozásához nyújtott támogatások bizonyos típusai számára mentességet biztosítson, amennyiben a tapasztalatai szerint a verseny nem torzul jelentős mértékben, és egyértelmű összeegyeztethetőségi feltételek állapíthatók meg.

| (13) | Az 1198/2006/EK tanácsi rendelet (4) 7. cikke értelmében a tagállamok által a halászati ágazatban működő vállalkozások számára nyújtott támogatásokra az EUMSZ 107., 108. és 109. cikkét kell alkalmazni, kivéve a tagállamok által az 1198/2006/EK rendelet alapján és annak megfelelően végrehajtott kifizetéseket. A tengeri és édesvízi biológiai erőforrások megőrzését célzó kiegészítő állami támogatások jellemzően csekély mértékben befolyásolják az Unión belüli kereskedelmet, elősegítik az uniós tengerpolitika és halászati politika célkitűzéseinek megvalósítását, és nem járnak jelentős versenytorzító hatással. A támogatások általában alacsony összegeket érintenek, és egyértelmű összeegyeztethetőségi feltételek állapíthatók meg. |
| --- | --- |

(13)

Az 1198/2006/EK tanácsi rendelet (4) 7. cikke értelmében a tagállamok által a halászati ágazatban működő vállalkozások számára nyújtott támogatásokra az EUMSZ 107., 108. és 109. cikkét kell alkalmazni, kivéve a tagállamok által az 1198/2006/EK rendelet alapján és annak megfelelően végrehajtott kifizetéseket. A tengeri és édesvízi biológiai erőforrások megőrzését célzó kiegészítő állami támogatások jellemzően csekély mértékben befolyásolják az Unión belüli kereskedelmet, elősegítik az uniós tengerpolitika és halászati politika célkitűzéseinek megvalósítását, és nem járnak jelentős versenytorzító hatással. A támogatások általában alacsony összegeket érintenek, és egyértelmű összeegyeztethetőségi feltételek állapíthatók meg.

| (14) | A sportágazatban és különösen az amatőr sport területén, a tagállamok által hozott több intézkedés is esetleg azért nem minősül állami támogatásnak, mert nem felel meg az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdésében foglalt valamennyi kritériumnak, például azért, mert a kedvezményezett nem folytat gazdasági tevékenységet, vagy mert az intézkedés nem befolyásolja a tagállamok közötti kereskedelmet. Amennyiben azonban a sport területéhez tartozó intézkedések az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásnak minősülnek. A Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy megállapítsa, hogy a támogatás összeegyeztethető a belső piaccal és nem tartozik bejelentési kötelezettség alá. A sportra vonatkozó állami támogatási intézkedések – különösen az amatőr sport, valamint a kisebb méretű sportesemények területén – gyakran csekély mértékben befolyásolják az Unión belüli kereskedelmet és nem járnak jelentős versenytorzító hatással. Ezek a támogatások is jellemzően alacsony összegeket érintenek. A tapasztalatok alapján egyértelmű összeegyeztethetőségi feltételek határozhatók meg annak biztosítására, hogy a sport számára nyújtott támogatások ne idézzenek elő számottevő torzulást. |
| --- | --- |

(14)

A sportágazatban és különösen az amatőr sport területén, a tagállamok által hozott több intézkedés is esetleg azért nem minősül állami támogatásnak, mert nem felel meg az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdésében foglalt valamennyi kritériumnak, például azért, mert a kedvezményezett nem folytat gazdasági tevékenységet, vagy mert az intézkedés nem befolyásolja a tagállamok közötti kereskedelmet. Amennyiben azonban a sport területéhez tartozó intézkedések az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásnak minősülnek. A Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy megállapítsa, hogy a támogatás összeegyeztethető a belső piaccal és nem tartozik bejelentési kötelezettség alá. A sportra vonatkozó állami támogatási intézkedések – különösen az amatőr sport, valamint a kisebb méretű sportesemények területén – gyakran csekély mértékben befolyásolják az Unión belüli kereskedelmet és nem járnak jelentős versenytorzító hatással. Ezek a támogatások is jellemzően alacsony összegeket érintenek. A tapasztalatok alapján egyértelmű összeegyeztethetőségi feltételek határozhatók meg annak biztosítására, hogy a sport számára nyújtott támogatások ne idézzenek elő számottevő torzulást.

| (15) | A légi és tengeri közlekedési támogatással kapcsolatban a Bizottság tapasztalata azt mutatja, hogy a félreeső területeken – például a legkülső régiókban és szigeteken, az egyetlen régióból álló sziget-tagállamokat és a ritkán lakott területeket is beleértve – élők számára a közlekedéshez nyújtott szociális jellegű támogatások, feltéve, hogy azokat a fuvarozó személyére vonatkozó megkülönböztetés nélkül nyújtják, nem okoznak számottevő torzulást, és egyértelmű összeegyeztethetőségi feltételek állapíthatók meg. |
| --- | --- |

(15)

A légi és tengeri közlekedési támogatással kapcsolatban a Bizottság tapasztalata azt mutatja, hogy a félreeső területeken – például a legkülső régiókban és szigeteken, az egyetlen régióból álló sziget-tagállamokat és a ritkán lakott területeket is beleértve – élők számára a közlekedéshez nyújtott szociális jellegű támogatások, feltéve, hogy azokat a fuvarozó személyére vonatkozó megkülönböztetés nélkül nyújtják, nem okoznak számottevő torzulást, és egyértelmű összeegyeztethetőségi feltételek állapíthatók meg.

| (16) | Az utóbbi években a Bizottság jelentős tapasztalatra tett szert a széles sávú ágazatnak nyújtott támogatásokkal kapcsolatban, és kidolgozta a területre vonatkozó iránymutatást (5). A Bizottság tapasztalata szerint bizonyos fajta széles sávú infrastruktúrák támogatása nem idéz elő számottevő torzulást és biztosítható számára a csoportmentesség, feltéve, hogy a támogatás megfelel bizonyos, az összeegyeztethetőségre vonatkozó feltételeknek, továbbá hogy az infrastruktúrát „fehér területen” építik ki, azaz – az irányelvben foglalt kritériumok szerint – olyan területen, amely nem rendelkezik ugyanabba a kategóriába eső infrastruktúrával (széles sávú infrastruktúra vagy új generációs hozzáférés), és annak kiépítésére a közeljövőben valószínűleg nem kerül sor. Ez érvényes az alapszintű széles sáv biztosításához kapcsolódó támogatások esetében, továbbá az olyan kismértékű egyedi támogatási intézkedések esetében, amelyek a nagyon nagy sebességű új generációs hozzáférési (NGA) hálózatokra vonatkoznak, valamint a széles sávú infrastruktúrához kapcsolódó építőmérnöki munkákat, illetve a passzív széles sávú infrastruktúrát célzó támogatások esetében. |
| --- | --- |

(16)

Az utóbbi években a Bizottság jelentős tapasztalatra tett szert a széles sávú ágazatnak nyújtott támogatásokkal kapcsolatban, és kidolgozta a területre vonatkozó iránymutatást (5). A Bizottság tapasztalata szerint bizonyos fajta széles sávú infrastruktúrák támogatása nem idéz elő számottevő torzulást és biztosítható számára a csoportmentesség, feltéve, hogy a támogatás megfelel bizonyos, az összeegyeztethetőségre vonatkozó feltételeknek, továbbá hogy az infrastruktúrát „fehér területen” építik ki, azaz – az irányelvben foglalt kritériumok szerint – olyan területen, amely nem rendelkezik ugyanabba a kategóriába eső infrastruktúrával (széles sávú infrastruktúra vagy új generációs hozzáférés), és annak kiépítésére a közeljövőben valószínűleg nem kerül sor. Ez érvényes az alapszintű széles sáv biztosításához kapcsolódó támogatások esetében, továbbá az olyan kismértékű egyedi támogatási intézkedések esetében, amelyek a nagyon nagy sebességű új generációs hozzáférési (NGA) hálózatokra vonatkoznak, valamint a széles sávú infrastruktúrához kapcsolódó építőmérnöki munkákat, illetve a passzív széles sávú infrastruktúrát célzó támogatások esetében.

| (17) | Az infrastruktúra területén a tagállamok által hozott több intézkedés is esetleg azért nem minősül állami támogatásnak, mert nem felel meg az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdésében foglalt valamennyi kritériumnak, például azért, mert a kedvezményezett nem folytat gazdasági tevékenységet, az intézkedés nem befolyásolja a tagállamok közötti kereskedelmet, vagy mert az intézkedés általános gazdasági érdekű szolgáltatásért nyújtott kompenzációnak minősül, amely az Altmark-ügyben hozott ítéletben (6) foglalt minden kritériumnak megfelel. Amennyiben azonban az infrastruktúra finanszírozása az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásnak minősül, a Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy megállapítsa, hogy a támogatás összeegyeztethető a belső piaccal és nem tartozik bejelentési kötelezettség alá. Az infrastruktúrát illetően, az infrastrukturális projektekre vonatkozó kis összegű támogatások hatékony módját jelenthetik az uniós célkitűzések megvalósítása elősegítésének, amennyiben a támogatás minimálisra csökkenti a költségeket, és korlátozza az esetleges versenytorzító hatást. A Bizottság részére lehetővé kell ezért tenni, hogy mentességet biztosítson az olyan infrastrukturális projektekre vonatkozó állami támogatások számára, amelyek elősegítik az az e rendeletben említett célkitűzések, valamint egyéb, a közös érdeket szolgáló célkitűzések megvalósítását, különös tekintettel az Európa 2020 stratégia célkitűzéseire (7). Ide tartozhat az olyan multiszektorális hálózatokkal vagy létesítményekkel kapcsolatos projektekre adott támogatás, amelyeknél viszonylag kismértékű beavatkozásra van szükség. Csoportmentesség azonban csak az olyan infrastrukturális projektek esetében adható, amelyeket illetően a Bizottság már elegendő tapasztalattal rendelkezik az egyértelmű és szigorú összeegyeztethetőségi kritériumok meghatározásához, amelyek biztosítják, hogy korlátozott legyen a támogatás esetleges versenytorzító hatása, továbbá hogy a nagy összegű támogatások továbbra is az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség hatálya alá tartozzanak. |
| --- | --- |

(17)

Az infrastruktúra területén a tagállamok által hozott több intézkedés is esetleg azért nem minősül állami támogatásnak, mert nem felel meg az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdésében foglalt valamennyi kritériumnak, például azért, mert a kedvezményezett nem folytat gazdasági tevékenységet, az intézkedés nem befolyásolja a tagállamok közötti kereskedelmet, vagy mert az intézkedés általános gazdasági érdekű szolgáltatásért nyújtott kompenzációnak minősül, amely az Altmark-ügyben hozott ítéletben (6) foglalt minden kritériumnak megfelel. Amennyiben azonban az infrastruktúra finanszírozása az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásnak minősül, a Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy megállapítsa, hogy a támogatás összeegyeztethető a belső piaccal és nem tartozik bejelentési kötelezettség alá. Az infrastruktúrát illetően, az infrastrukturális projektekre vonatkozó kis összegű támogatások hatékony módját jelenthetik az uniós célkitűzések megvalósítása elősegítésének, amennyiben a támogatás minimálisra csökkenti a költségeket, és korlátozza az esetleges versenytorzító hatást. A Bizottság részére lehetővé kell ezért tenni, hogy mentességet biztosítson az olyan infrastrukturális projektekre vonatkozó állami támogatások számára, amelyek elősegítik az az e rendeletben említett célkitűzések, valamint egyéb, a közös érdeket szolgáló célkitűzések megvalósítását, különös tekintettel az Európa 2020 stratégia célkitűzéseire (7). Ide tartozhat az olyan multiszektorális hálózatokkal vagy létesítményekkel kapcsolatos projektekre adott támogatás, amelyeknél viszonylag kismértékű beavatkozásra van szükség. Csoportmentesség azonban csak az olyan infrastrukturális projektek esetében adható, amelyeket illetően a Bizottság már elegendő tapasztalattal rendelkezik az egyértelmű és szigorú összeegyeztethetőségi kritériumok meghatározásához, amelyek biztosítják, hogy korlátozott legyen a támogatás esetleges versenytorzító hatása, továbbá hogy a nagy összegű támogatások továbbra is az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség hatálya alá tartozzanak.

| (18) | A Bizottság bizonyos fajtájú támogatásokra az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdésében előírt bejelentési kötelezettség alól mentesítő rendeleteket hoz, részletezi a támogatás célját, a kedvezményezettek körét és a mentesített támogatást korlátozó küszöbértékeket, a támogatáshalmozást szabályozó feltételeket és az ellenőrzés feltételeit, hogy biztosítsa az e rendelet által érintett támogatások belső piaccal való összeegyeztethetőségét. |
| --- | --- |

(18)

A Bizottság bizonyos fajtájú támogatásokra az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdésében előírt bejelentési kötelezettség alól mentesítő rendeleteket hoz, részletezi a támogatás célját, a kedvezményezettek körét és a mentesített támogatást korlátozó küszöbértékeket, a támogatáshalmozást szabályozó feltételeket és az ellenőrzés feltételeit, hogy biztosítsa az e rendelet által érintett támogatások belső piaccal való összeegyeztethetőségét.

| (19) | Minden olyan támogatási kategória esetében, amelyre vonatkozóan a Bizottság csoportmentességi rendeletet fogad el, a küszöbértékeket az elszámolható költségek valamely csoportjához viszonyított támogatási intenzitásban, vagy a támogatások maximális összegében kifejezve kell megadni. Továbbá a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az állami támogatást tartalmazó intézkedések bizonyos fajtáira nézve – például a pénzügyi konstrukciók, illetve a kockázatitőke-befektetés ösztönzésére irányuló intézkedések meghatározott formáinak – csoportmentességet biztosítson, amelyek sajátos kialakításuk miatt sem támogatási intenzitásban, sem pedig a támogatás maximális összegében nem fejezhetők ki pontosan. Az ilyen összetett intézkedések esetében a támogatás akár több szintet is a közvetlen kedvezményezetteket, a közvetítői kedvezményezetteket, a közvetett kedvezményezetteket érinthet. Növekvő jelentőségük miatt, valamint az uniós célok elérésében játszott szerepükből adódóan, ezeknek az intézkedéseknek a mentesítését lehetővé kell tenni. Ezen intézkedések esetében lehetővé kell ezért tenni az egy adott támogatásra vonatkozó küszöbértékek oly módon történő meghatározását, hogy a szóban forgó intézkedésen belül, vagy az intézkedéssel kapcsolatban mekkora lehet az állami segítségnyújtás maximális szintje. Az állami segítségnyújtás maximális szintje magában foglalhat nem állami támogatásnak minősülő segítségnyújtási elemet, feltéve, hogy az intézkedés tartalmaz legalább valamennyi, az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének értelmében vett állami támogatást tartalmazó elemet, és ezek nem marginálisak. |
| --- | --- |

(19)

Minden olyan támogatási kategória esetében, amelyre vonatkozóan a Bizottság csoportmentességi rendeletet fogad el, a küszöbértékeket az elszámolható költségek valamely csoportjához viszonyított támogatási intenzitásban, vagy a támogatások maximális összegében kifejezve kell megadni. Továbbá a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az állami támogatást tartalmazó intézkedések bizonyos fajtáira nézve – például a pénzügyi konstrukciók, illetve a kockázatitőke-befektetés ösztönzésére irányuló intézkedések meghatározott formáinak – csoportmentességet biztosítson, amelyek sajátos kialakításuk miatt sem támogatási intenzitásban, sem pedig a támogatás maximális összegében nem fejezhetők ki pontosan. Az ilyen összetett intézkedések esetében a támogatás akár több szintet is a közvetlen kedvezményezetteket, a közvetítői kedvezményezetteket, a közvetett kedvezményezetteket érinthet. Növekvő jelentőségük miatt, valamint az uniós célok elérésében játszott szerepükből adódóan, ezeknek az intézkedéseknek a mentesítését lehetővé kell tenni. Ezen intézkedések esetében lehetővé kell ezért tenni az egy adott támogatásra vonatkozó küszöbértékek oly módon történő meghatározását, hogy a szóban forgó intézkedésen belül, vagy az intézkedéssel kapcsolatban mekkora lehet az állami segítségnyújtás maximális szintje. Az állami segítségnyújtás maximális szintje magában foglalhat nem állami támogatásnak minősülő segítségnyújtási elemet, feltéve, hogy az intézkedés tartalmaz legalább valamennyi, az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének értelmében vett állami támogatást tartalmazó elemet, és ezek nem marginálisak.

| (20) | Hasznos lehet küszöbértékeket vagy egyéb megfelelő, a támogatásnyújtás bejelentését megkívánó feltételeket megszabni azért, hogy a Bizottság egyedileg vizsgálhassa meg valamely meghatározott támogatásnak a versenyre és a tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt hatását, illetve a belső piaccal való összeegyeztethetőségét. |
| --- | --- |

(20)

Hasznos lehet küszöbértékeket vagy egyéb megfelelő, a támogatásnyújtás bejelentését megkívánó feltételeket megszabni azért, hogy a Bizottság egyedileg vizsgálhassa meg valamely meghatározott támogatásnak a versenyre és a tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt hatását, illetve a belső piaccal való összeegyeztethetőségét.

| (21) | A Bizottság bizonyos fajtájú támogatásokra az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdésében előírt bejelentési kötelezettség alól mentesítő rendeleteket hoz, amelyek további, részletes feltételeket támasztanak az e rendelet által érintett támogatások belső piaccal való összeegyeztethetőségének biztosítására. |
| --- | --- |

(21)

A Bizottság bizonyos fajtájú támogatásokra az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdésében előírt bejelentési kötelezettség alól mentesítő rendeleteket hoz, amelyek további, részletes feltételeket támasztanak az e rendelet által érintett támogatások belső piaccal való összeegyeztethetőségének biztosítására.

| (22) | A belső piac fejlődésére és működésére való tekintettel lehetővé kell tenni, hogy a Bizottság rendelet útján megállapítsa, hogy valamely támogatás nem felel meg az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésében meghatározott feltételeknek, és ezért mentesül az EUMSZ 108. cikke (3) bekezdésében foglalt bejelentési eljárás alól, feltéve, hogy az ugyanannak a vállalkozásnak meghatározott időszakon belül nyújtott támogatás nem halad meg egy meghatározott összeget. |
| --- | --- |

(22)

A belső piac fejlődésére és működésére való tekintettel lehetővé kell tenni, hogy a Bizottság rendelet útján megállapítsa, hogy valamely támogatás nem felel meg az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésében meghatározott feltételeknek, és ezért mentesül az EUMSZ 108. cikke (3) bekezdésében foglalt bejelentési eljárás alól, feltéve, hogy az ugyanannak a vállalkozásnak meghatározott időszakon belül nyújtott támogatás nem halad meg egy meghatározott összeget.

| (23) | A Bizottság az EUMSZ 108. cikkének (1) bekezdésével összhangban köteles a tagállamokkal együttműködve folyamatosan figyelemmel kísérni minden létező támogatási rendszert; mivel ebből kifolyólag, illetve az átláthatóság magas foka, valamint a megfelelő ellenőrzés biztosítása végett kívánatos, hogy a Bizottság az elfogadott rendeletei alkalmazásával kapcsolatos adatok megbízható rögzítésére és tárolására alkalmas rendszer kiépítését biztosítsa, amely rendszerhez minden tagállam hozzáférhet, és amely rendszer e kötelezettség teljesítése érdekében a tagállamoktól megkap minden szükséges, a bejelentés alól mentesített támogatás végrehajtására vonatkozó adatot, amelyet az állami támogatásokkal foglalkozó tanácsadó bizottság keretén belül a tagállamokkal együtt ellenőrizni és értékelni lehet. E cél érdekében az is kívánatos, hogy a Bizottság az ilyen adat átadását kérhesse a felülvizsgálat hatékonyságának biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

(23)

A Bizottság az EUMSZ 108. cikkének (1) bekezdésével összhangban köteles a tagállamokkal együttműködve folyamatosan figyelemmel kísérni minden létező támogatási rendszert; mivel ebből kifolyólag, illetve az átláthatóság magas foka, valamint a megfelelő ellenőrzés biztosítása végett kívánatos, hogy a Bizottság az elfogadott rendeletei alkalmazásával kapcsolatos adatok megbízható rögzítésére és tárolására alkalmas rendszer kiépítését biztosítsa, amely rendszerhez minden tagállam hozzáférhet, és amely rendszer e kötelezettség teljesítése érdekében a tagállamoktól megkap minden szükséges, a bejelentés alól mentesített támogatás végrehajtására vonatkozó adatot, amelyet az állami támogatásokkal foglalkozó tanácsadó bizottság keretén belül a tagállamokkal együtt ellenőrizni és értékelni lehet. E cél érdekében az is kívánatos, hogy a Bizottság az ilyen adat átadását kérhesse a felülvizsgálat hatékonyságának biztosítása érdekében.

| (24) | A tagállamoknak a mentesítési rendelet hatálya alá tartozó, általuk nyújtott támogatások adatairól összefoglalást kell benyújtaniuk. A tagállamok által elfogadott intézkedések átláthatóságának érdekében ezeket az összefoglalásokat közzé kell tenni. Tekintettel az elektronikus kommunikációs eszközök fejlődésére, a közzététel hasonlóan gyors és hatékony módját jelenti, ha az összefoglalásokat a Bizottság honlapján teszik közzé, ami egyben az érdekelt felek javát szolgáló átláthatóságot biztosítja. Indokolt tehát ezeket az összefoglalásokat a Bizottság honlapján közzétenni. |
| --- | --- |

(24)

A tagállamoknak a mentesítési rendelet hatálya alá tartozó, általuk nyújtott támogatások adatairól összefoglalást kell benyújtaniuk. A tagállamok által elfogadott intézkedések átláthatóságának érdekében ezeket az összefoglalásokat közzé kell tenni. Tekintettel az elektronikus kommunikációs eszközök fejlődésére, a közzététel hasonlóan gyors és hatékony módját jelenti, ha az összefoglalásokat a Bizottság honlapján teszik közzé, ami egyben az érdekelt felek javát szolgáló átláthatóságot biztosítja. Indokolt tehát ezeket az összefoglalásokat a Bizottság honlapján közzétenni.

| (25) | A támogatásnyújtás ellenőrzése a folyamatosan változó környezetben a tények, a jog és a gazdaság nagyon összetett természetű és sokrétű kérdéseire terjed ki. Ezért a Bizottságnak rendszeresen felül kell vizsgálnia a bejelentés alól mentesített támogatásfajtákat. Lehetővé kell tenni azt, hogy ha a körülmények változást idéztek elő az ilyen rendeletek elfogadását megalapozó bármely fontosabb körülményben, vagy ha a belső piac folyamatos fejlődése vagy működése ezt megkívánja, a Bizottság visszavonhassa vagy módosíthassa az e rendelet alapján elfogadott rendeleteit. |
| --- | --- |

(25)

A támogatásnyújtás ellenőrzése a folyamatosan változó környezetben a tények, a jog és a gazdaság nagyon összetett természetű és sokrétű kérdéseire terjed ki. Ezért a Bizottságnak rendszeresen felül kell vizsgálnia a bejelentés alól mentesített támogatásfajtákat. Lehetővé kell tenni azt, hogy ha a körülmények változást idéztek elő az ilyen rendeletek elfogadását megalapozó bármely fontosabb körülményben, vagy ha a belső piac folyamatos fejlődése vagy működése ezt megkívánja, a Bizottság visszavonhassa vagy módosíthassa az e rendelet alapján elfogadott rendeleteit.

| (26) | Lehetővé kell tenni, hogy a Bizottság, a tagállamokkal szoros és állandó kapcsolatot tartva, pontosan meghatározhassa az ilyen rendeletek alkalmazási területét és a hozzájuk fűzött feltételeket. A Bizottság és a tagállamok illetékes hatóságai közötti együttműködés érdekében helyénvaló, hogy a Bizottság e rendelet alapján újabb rendelet elfogadása előtt konzultáljon állami támogatásokkal foglalkozó tanácsadó bizottsággal. |
| --- | --- |

(26)

Lehetővé kell tenni, hogy a Bizottság, a tagállamokkal szoros és állandó kapcsolatot tartva, pontosan meghatározhassa az ilyen rendeletek alkalmazási területét és a hozzájuk fűzött feltételeket. A Bizottság és a tagállamok illetékes hatóságai közötti együttműködés érdekében helyénvaló, hogy a Bizottság e rendelet alapján újabb rendelet elfogadása előtt konzultáljon állami támogatásokkal foglalkozó tanácsadó bizottsággal.

| (27) | Az átláthatóság érdekében a Bizottság honlapján kell közzétenni azon rendelettervezeteket és dokumentumokat, amelyeket e rendelet értelmében az állami támogatásokkal foglalkozó tanácsadó bizottságnak kell megvizsgálnia. |
| --- | --- |

(27)

Az átláthatóság érdekében a Bizottság honlapján kell közzétenni azon rendelettervezeteket és dokumentumokat, amelyeket e rendelet értelmében az állami támogatásokkal foglalkozó tanácsadó bizottságnak kell megvizsgálnia.

| (28) | Az állami támogatásokkal foglalkozó tanácsadó bizottság véleményét még a rendelettervezet közzététele előtt ki kell kérni. Azonban az átláthatóság érdekében a rendelettervezetet a Bizottság és a tanácsadó bizottság közötti első egyeztetéssel egyidejűleg közzé kell tenni az interneten, |
| --- | --- |

(28)

Az állami támogatásokkal foglalkozó tanácsadó bizottság véleményét még a rendelettervezet közzététele előtt ki kell kérni. Azonban az átláthatóság érdekében a rendelettervezetet a Bizottság és a tanácsadó bizottság közötti első egyeztetéssel egyidejűleg közzé kell tenni az interneten,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Csoportmentesség

(1)   A Bizottság az e rendelet 8. cikkében meghatározott eljárás szerint és az EUMSZ 107. cikkével összhangban elfogadott rendeletekkel kinyilváníthatja, hogy a következőkben felsorolt támogatási fajták összeegyeztethetők a belső piaccal, és ezért nem tartoznak az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdésében előírt bejelentési kötelezettség hatálya alá:

| a) | támogatás a következők javára:






  i. | kis- és középvállalkozások; |
| --- | --- | --- |

a)

támogatás a következők javára:

i.

kis- és középvállalkozások;

| ii. | kutatás, fejlesztés és innováció; |
| --- | --- |

ii.

kutatás, fejlesztés és innováció;

| iii. | környezetvédelem; |
| --- | --- |

iii.

környezetvédelem;

| iv. | foglalkoztatás és képzés; |
| --- | --- |

iv.

foglalkoztatás és képzés;

| v. | kultúra és a kulturális örökség megőrzése; |
| --- | --- |

v.

kultúra és a kulturális örökség megőrzése;

| vi. | természeti csapások által okozott károk helyreállítása; |
| --- | --- |

vi.

természeti csapások által okozott károk helyreállítása;

| vii. | a halászati ágazatot érintő kedvezőtlen időjárási körülmények okozta károk helyreállítása; |
| --- | --- |

vii.

a halászati ágazatot érintő kedvezőtlen időjárási körülmények okozta károk helyreállítása;

| viii. | erdészet; |
| --- | --- |

viii.

erdészet;

| ix. | az EUMSZ I. mellékletében nem szereplő élelmiszer-ipari termékek promóciója; |
| --- | --- |

ix.

az EUMSZ I. mellékletében nem szereplő élelmiszer-ipari termékek promóciója;

| x. | a tengeri és édesvízi biológiai erőforrások megőrzése; |
| --- | --- |

x.

a tengeri és édesvízi biológiai erőforrások megőrzése;

| xi. | sport; |
| --- | --- |

xi.

sport;

| xii. | félreeső területeken élők közlekedése, amennyiben a támogatás szociális jellegű, és azt a fuvarozó személyére vonatkozó megkülönböztetés nélkül nyújtják; |
| --- | --- |

xii.

félreeső területeken élők közlekedése, amennyiben a támogatás szociális jellegű, és azt a fuvarozó személyére vonatkozó megkülönböztetés nélkül nyújtják;

| xiii. | alapszintű széles sávú infrastruktúra, az új generációs hozzáférési hálózatok kismértékű egyedi infrastrukturális intézkedései, valamint a széles sávú infrastruktúrához kapcsolódó építőmérnöki munkák és a passzív széles sávú infrastruktúra azokon a területeken, ahol nem áll rendelkezésre, illetve ahol a közeljövőben sem valószínű ilyen infrastruktúra kialakítása; |
| --- | --- |

xiii.

alapszintű széles sávú infrastruktúra, az új generációs hozzáférési hálózatok kismértékű egyedi infrastrukturális intézkedései, valamint a széles sávú infrastruktúrához kapcsolódó építőmérnöki munkák és a passzív széles sávú infrastruktúra azokon a területeken, ahol nem áll rendelkezésre, illetve ahol a közeljövőben sem valószínű ilyen infrastruktúra kialakítása;

| xiv. | az i–xiii. pontban valamint az e bekezdés b) pontjában felsorolt célkitűzéseket és egyéb, a közös érdeket szolgáló célkitűzéseket – különös tekintettel az Európa 2020 stratégia célkitűzéseire – támogató infrastruktúra; |
| --- | --- |

xiv.

az i–xiii. pontban valamint az e bekezdés b) pontjában felsorolt célkitűzéseket és egyéb, a közös érdeket szolgáló célkitűzéseket – különös tekintettel az Európa 2020 stratégia célkitűzéseire – támogató infrastruktúra;

| b) | a Bizottság által minden egyes tagállamra jóváhagyott, regionális támogatási térképpel összhangban lévő támogatás. |
| --- | --- |

b)

a Bizottság által minden egyes tagállamra jóváhagyott, regionális támogatási térképpel összhangban lévő támogatás.

(2)   Az (1) bekezdésben említett rendeleteknek minden egyes támogatásfajta tekintetében részletezniük kell a következőket:

| a) | a támogatás célja; |
| --- | --- |

a)

a támogatás célja;

| b) | a kedvezményezettek köre; |
| --- | --- |

b)

a kedvezményezettek köre;

| c) | a küszöbértékek, az elszámolható költségek valamely csoportjához viszonyított támogatási intenzitásban vagy a támogatások maximális összegében kifejezve, illetve bizonyos olyan típusú támogatások esetében, ahol esetleg nehéz lehet pontosan meghatározni a támogatási intenzitást vagy a támogatások összegét – különös tekintettel a pénzügyi konstrukciókra, a kockázatitőke-befektetésre és a hasonló intézkedésekre –, oly módon megadva, hogy a szóban forgó intézkedésen belül, vagy az intézkedéssel kapcsolatban mekkora lehet az állami segítségnyújtás maximális szintje, az érintett intézkedéseknek az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdésére tekintettel történő minősítésének sérelme nélkül; |
| --- | --- |

c)

a küszöbértékek, az elszámolható költségek valamely csoportjához viszonyított támogatási intenzitásban vagy a támogatások maximális összegében kifejezve, illetve bizonyos olyan típusú támogatások esetében, ahol esetleg nehéz lehet pontosan meghatározni a támogatási intenzitást vagy a támogatások összegét – különös tekintettel a pénzügyi konstrukciókra, a kockázatitőke-befektetésre és a hasonló intézkedésekre –, oly módon megadva, hogy a szóban forgó intézkedésen belül, vagy az intézkedéssel kapcsolatban mekkora lehet az állami segítségnyújtás maximális szintje, az érintett intézkedéseknek az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdésére tekintettel történő minősítésének sérelme nélkül;

| d) | a támogatás halmozását szabályozó feltételek; |
| --- | --- |

d)

a támogatás halmozását szabályozó feltételek;

| e) | a 3. cikkben részletezett nyomon követés feltételei. |
| --- | --- |

e)

a 3. cikkben részletezett nyomon követés feltételei.

(3)   Továbbá az (1) bekezdésben említett rendeletek különösen:

| a) | megszabhatnak küszöbértékeket vagy egyéb feltételeket az egyedi támogatások nyújtásáról való bejelentés tekintetében; |
| --- | --- |

a)

megszabhatnak küszöbértékeket vagy egyéb feltételeket az egyedi támogatások nyújtásáról való bejelentés tekintetében;

| b) | kizárhatnak bizonyos területeket az alkalmazás köréből; |
| --- | --- |

b)

kizárhatnak bizonyos területeket az alkalmazás köréből;

| c) | további feltételeket hozhatnak a rendeletek alapján mentesített támogatások összeegyeztethetősége tekintetében. |
| --- | --- |

c)

további feltételeket hozhatnak a rendeletek alapján mentesített támogatások összeegyeztethetősége tekintetében.

2. cikk

De minimis támogatás

(1)   A Bizottság az e rendelet 8. cikkében meghatározott eljárással összhangban elfogadott rendelet értelmében úgy dönthet, hogy a belső piac fejlődésére és működésére való tekintettel bizonyos támogatások nem felelnek a meg az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésében foglalt valamennyi feltételnek, és ezért mentesülnek az EUMSZ 108. cikke (3) bekezdésében előírt bejelentési eljárás alól, feltéve, hogy az ugyanazon vállalkozásnak meghatározott időn belül nyújtott támogatás nem haladja meg a meghatározott összeget.

(2)   A Bizottság kérésére a tagállamoknak az (1) bekezdés alapján mentesített támogatásra vonatkozó bármely kiegészítő adatot bármikor közölniük kell a Bizottsággal.

3. cikk

Átláthatóság és nyomon követés

(1)   Amikor a Bizottság az (1) bekezdés alapján rendeleteket hoz, részletes szabályokat ír elő a tagállamoknak, hogy biztosítsa a bejelentés alól e rendeletek alapján mentesített támogatás átláthatóságát és nyomon követését. E szabályok különösen a (2), (3) és (4) bekezdésben foglalt követelményekből állnak.

(2)   Az olyan támogatási rendszerek vagy az e rendszereken kívül nyújtott olyan egyedi támogatások végrehajtásakor, amelyeket az 1. cikk (1) bekezdésében említett rendeletek alapján mentesítettek, a tagállamok a mentesített támogatási rendszerek által le nem fedett támogatási rendszerekkel vagy egyedi támogatásokkal kapcsolatos adatok összefoglalását a Bizottság honlapján való közzététel céljából eljuttatják a Bizottsághoz.

(3)   A tagállamok a csoportmentességek alkalmazásával kapcsolatos minden információt rögzítenek és tárolnak. Amennyiben a Bizottság olyan információ birtokába jut, amelynek alapján kétségbe vonja, hogy a mentességet biztosító rendeletet megfelelően alkalmazzák, a tagállamok kötelesek minden olyan információt a Bizottsághoz eljuttatni, amelyet az szükségesnek tart annak értékeléséhez, hogy valamely támogatás megfelel-e a rendeletnek.

(4)   Évente legalább egyszer a tagállamok a Bizottság különleges előírásainak megfelelően és lehetőleg elektronikus formában tájékoztatást nyújtanak a csoportmentességek alkalmazásáról. A Bizottság a rendelkezésre álló jelentéseket minden tagállam számára hozzáférhetővé teszi. A 7. cikkben említett bizottság évente egyszer megvizsgálja és értékeli e jelentéseket.

4. cikk

A rendeletek hatálya és módosítása

(1)   Az 1. és a 2. cikk alapján elfogadott rendeleteket egy meghatározott időszakra kell alkalmazni. Az 1. és a 2. cikk alapján elfogadott rendelettel mentesített támogatás az adott rendelet érvényességi idejére, illetve az e cikk (2) és a (3) bekezdésében foglalt alkalmazkodási időszakra kap mentességet.

(2)   Az 1. és a 2. cikk alapján elfogadott rendeletek hatályon kívül helyezhetők vagy módosíthatók, amennyiben a körülmények változást idéztek elő az ilyen rendeletek elfogadását megalapozó bármely fontosabb tényezőben, vagy ha a belső piac folyamatos fejlődése vagy működése ezt megkívánja. Ebben az esetben az új rendelet hat hónapos alkalmazkodási időszakot szab meg a korábbi rendelet által szabályozott támogatás kiigazítására.

(3)   Az 1. és a 2. cikk alapján elfogadott rendeletek az e cikk (2) bekezdésében említett határidőről rendelkeznek abban az esetben, ha e rendeletek lejártakor nem hosszabbítják meg érvényességi idejüket.

5. cikk

Értékelő jelentés

A Bizottság ötévente jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak e rendelet alkalmazásáról. Az egyes jelentések tervezetét megfontolás végett a 7. cikkben említett bizottság elé terjeszti.

6. cikk

Az érdekelt felek meghallgatása

Amikor a Bizottság rendelet elfogadására készül, ennek tervezetét közzéteszi, hogy az érdekelt személyek és szervezetek az ezzel kapcsolatos észrevételeiket beterjeszthessék a Bizottság által meghatározott, ésszerű, de egy hónapnál semmilyen körülmények között sem rövidebb határidőn belül.

7. cikk

Az állami támogatásokkal foglalkozó tanácsadó bizottság

Létrejön az állami támogatásokkal foglalkozó tanácsadó bizottság (a továbbiakban: bizottság). Ez a tagállamok képviselőiből áll, elnöke a Bizottság képviselője.

8. cikk

Konzultáció a bizottsággal

(1)   A Bizottság a bizottsággal konzultál:

| a) | valamely rendelettervezet 6. cikknek megfelelő közzétételével egy időben; |
| --- | --- |

a)

valamely rendelettervezet 6. cikknek megfelelő közzétételével egy időben;

| b) | mielőtt elfogad valamely rendeletet. |
| --- | --- |

b)

mielőtt elfogad valamely rendeletet.

(2)   A tanácsadó bizottsággal történő konzultációra a Bizottság által összehívott ülésen kerül sor. A megvizsgálandó tervezeteket és dokumentumokat mellékelni kell az értesítéshez, és ezeket a Bizottság közzéteheti a honlapján. Az ülésre legkorábban a meghívó megküldésétől számított két hónap eltelte után kerülhet sor.

E határidőt le lehet csökkenteni az (1) bekezdés b) pontjában említett konzultáció esetén sürgős esetben vagy valamely rendelet hatályának egyszerű meghosszabbításakor.

(3)   A Bizottság képviselője beterjeszti a tanácsadó bizottság elé az intézkedés tervezetét. A tanácsadó bizottság közli az álláspontját az elnök által – az ügy sürgősségére tekintettel – meghatározott határidőn belül, és ha szükséges, az elnök szavazást rendel el.

(4)   A tanácsadó bizottság véleményét jegyzőkönyv rögzíti. Továbbá minden tagállamnak jogában áll kérni álláspontjának a jegyzőkönyvben való rögzítését. A bizottság javasolhatja véleményének az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételét.

(5)   A Bizottság a legnagyobb mértékben figyelembe veszi a tanácsadó bizottság által kiadott véleményt. Tájékoztatja a tanácsadó bizottságot arról, hogy véleményét milyen módon vette figyelembe.

9. cikk

Hatályon kívül helyezés

A 994/98/EK rendelet hatályát veszti.

A hatályon kívül helyezett rendeletre történő hivatkozásokat ezen rendeletre való hivatkozásnak kell tekinteni, és a II. mellékletben szereplő megfelelési táblázattal összhangban kell értelmezni.

10. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2015. július 13-án.

a Tanács részéről

az elnök

F. ETGEN

---

(1)  2015. április 29-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

1

(2)  A Tanács 994/98/EK rendelete (1998. május 7.) az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkének a horizontális állami támogatások bizonyos fajtáira történő alkalmazásáról (HL L 142., 1998.5.14., 1. o.).

2

(3)  Lásd az I. mellékletet.

3

(4)  A Tanács 1198/2006/EK rendelete (2006. július 27.) az Európai Halászati Alapról (HL L 223., 2006.8.15., 1. o.).

4

(5)  A Bizottság Közleménye – Uniós iránymutatás az állami támogatásra vonatkozó szabályoknak a széles sávú hálózatok mielőbbi kiépítésére való alkalmazásáról (HL C 25., 2013.1.26., 1. o.).

5

(6)  A Bíróság C-280/00 sz., Altmark Trans GmbH és Regierungspräsidium Magdeburg kontra Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH ügyben 2003. július 24-én hozott ítélete (EBHT 2003., I-7747. o.).

6

Altmark Trans GmbH és Regierungspräsidium Magdeburg

Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH

(7)  Lásd a tagállamok és az Unió gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokról szóló, 2010. július 13-i 2010/410/EU tanácsi ajánlást (HL L 191., 2010.7.23., 28. o.) és a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló, 2010. október 21-i 2010/707/EU tanácsi határozatot (HL L 308., 2010.11.24., 46. o.).

7

---

I. MELLÉKLET

A HATÁLYON KÍVÜL HELYEZETT RENDELET ÉS MÓDOSÍTÁSAINAK JEGYZÉKE

| Az Európai Tanács 994/98/EK rendelete | (HL L 142., 1998.5.14., 1. o.) |
| --- | --- |
| Az Európai Tanács 733/2013/EU rendelete | (HL L 204., 2013.7.31., 11. o.) |

Az Európai Tanács 994/98/EK rendelete

(HL L 142., 1998.5.14., 1. o.)

Az Európai Tanács 733/2013/EU rendelete

(HL L 204., 2013.7.31., 11. o.)

---

II. MELLÉKLET

MEGFELELÉSI TÁBLÁZAT

| 994/98/EK rendelet | Ez a rendelet |
| --- | --- |
| 1–8. cikk | 1–8. cikk |
| — | 9. cikk |
| 9. cikk | 10. cikk |
| — | I. melléklet |
| — | II. melléklet |

994/98/EK rendelet

Ez a rendelet

1–8. cikk

1–8. cikk

—

9. cikk

9. cikk

10. cikk

—

I. melléklet

—

II. melléklet

---

| 24.9.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 248/9 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 248/9

---

A TANÁCS (EU) 2015/1589 RENDELETE

(2015. július 13.)

az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (kodifikált szöveg)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 109. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Parlament véleményére (1),

mivel:

| (1) | A 659/1999/EK tanácsi rendeletet (2) több alkalommal jelentősen módosították (3). A rendeletet az áttekinthetőség és ésszerűség érdekében célszerű kodifikálni. |
| --- | --- |

(1)

A 659/1999/EK tanácsi rendeletet (2) több alkalommal jelentősen módosították (3). A rendeletet az áttekinthetőség és ésszerűség érdekében célszerű kodifikálni.

| (2) | Az egyes ágazatok szabályozására megállapított különös eljárási szabályok sérelme nélkül ezt a rendeletet valamennyi ágazatban nyújtott támogatásra alkalmazni kell. Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 93. és 107. cikkének alkalmazásában a Bizottság az EUMSZ 108. cikke értelmében különös hatáskörrel rendelkezik, a már létező támogatás felülvizsgálatakor, az új vagy a módosított támogatással kapcsolatos határozat meghozatalakor, illetve akkor, amikor intézkedést hoz határozatainak be nem tartása vagy a bejelentési kötelezettség elmulasztása tárgyában, annak eldöntésére, hogy az állami támogatás összeegyeztethető-e a belső piaccal. |
| --- | --- |

(2)

Az egyes ágazatok szabályozására megállapított különös eljárási szabályok sérelme nélkül ezt a rendeletet valamennyi ágazatban nyújtott támogatásra alkalmazni kell. Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 93. és 107. cikkének alkalmazásában a Bizottság az EUMSZ 108. cikke értelmében különös hatáskörrel rendelkezik, a már létező támogatás felülvizsgálatakor, az új vagy a módosított támogatással kapcsolatos határozat meghozatalakor, illetve akkor, amikor intézkedést hoz határozatainak be nem tartása vagy a bejelentési kötelezettség elmulasztása tárgyában, annak eldöntésére, hogy az állami támogatás összeegyeztethető-e a belső piaccal.

| (3) | Az állami támogatási szabályok korszerűsítése keretében – az Európa 2020 növekedési stratégia végrehajtásának és az államháztartási konszolidációnak az elősegítése érdekében – hatékonyan és az Unió egész területén egységesen kell alkalmazni az EUMSZ 107. cikkét. A 659/1999/EK tanácsi rendelet egységes szerkezetbe foglalta és megerősítette a Bizottság korábban alkalmazott, a jogbiztonság növelésére és az állami támogatási politika átlátható környezetben történő továbbfejlesztésére vonatkozó gyakorlatát. |
| --- | --- |

(3)

Az állami támogatási szabályok korszerűsítése keretében – az Európa 2020 növekedési stratégia végrehajtásának és az államháztartási konszolidációnak az elősegítése érdekében – hatékonyan és az Unió egész területén egységesen kell alkalmazni az EUMSZ 107. cikkét. A 659/1999/EK tanácsi rendelet egységes szerkezetbe foglalta és megerősítette a Bizottság korábban alkalmazott, a jogbiztonság növelésére és az állami támogatási politika átlátható környezetben történő továbbfejlesztésére vonatkozó gyakorlatát.

| (4) | A jogbiztonság biztosítása érdekében indokolt meghatározni azon körülményeket, amelyek mellett egy támogatást létező támogatásnak kell tekinteni. A belső piac megvalósítása és fejlesztése fokozatos eljárás, amely az állami támogatási politika állandó fejlesztésében tükröződik. E fejlesztések következtében egyes intézkedések, amelyek hatálybalépésük időpontjában nem minősültek állami támogatásnak, azóta már támogatássá válhattak. |
| --- | --- |

(4)

A jogbiztonság biztosítása érdekében indokolt meghatározni azon körülményeket, amelyek mellett egy támogatást létező támogatásnak kell tekinteni. A belső piac megvalósítása és fejlesztése fokozatos eljárás, amely az állami támogatási politika állandó fejlesztésében tükröződik. E fejlesztések következtében egyes intézkedések, amelyek hatálybalépésük időpontjában nem minősültek állami támogatásnak, azóta már támogatássá válhattak.

| (5) | Az EUMSZ 108. cikke (3) bekezdésének megfelelően minden, új támogatás nyújtására vonatkozó tervet be kell jelenteni a Bizottságnak, és a Bizottság engedélye előtt nem léptethetők hatályba. |
| --- | --- |

(5)

Az EUMSZ 108. cikke (3) bekezdésének megfelelően minden, új támogatás nyújtására vonatkozó tervet be kell jelenteni a Bizottságnak, és a Bizottság engedélye előtt nem léptethetők hatályba.

| (6) | Az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 4. cikke (3) bekezdésének megfelelően a tagállamok kötelesek a Bizottsággal együttműködni, és minden olyan szükséges információt megadni, amely lehetővé teszi a Bizottság számára az e rendelet szerinti feladatainak ellátását. |
| --- | --- |

(6)

Az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 4. cikke (3) bekezdésének megfelelően a tagállamok kötelesek a Bizottsággal együttműködni, és minden olyan szükséges információt megadni, amely lehetővé teszi a Bizottság számára az e rendelet szerinti feladatainak ellátását.

| (7) | Azt a határidőt, amely alatt a Bizottság lefolytatja a bejelentett támogatás előzetes vizsgálatát, a teljes bejelentés kézhezvételétől, vagy attól az időponttól számítva két hónapban kell megállapítani, amikor a Bizottság az érintett tagállam alaposan megindokolt, a bejelentést abból az okból teljesnek nyilvánító nyilatkozatát kézhez kapja, mert a Bizottság által kért kiegészítő információk nem hozzáférhetők vagy már benyújtották azokat. A jogbiztonság biztosítása érdekében az előzetes vizsgálatot egy határozattal kell lezárni. |
| --- | --- |

(7)

Azt a határidőt, amely alatt a Bizottság lefolytatja a bejelentett támogatás előzetes vizsgálatát, a teljes bejelentés kézhezvételétől, vagy attól az időponttól számítva két hónapban kell megállapítani, amikor a Bizottság az érintett tagállam alaposan megindokolt, a bejelentést abból az okból teljesnek nyilvánító nyilatkozatát kézhez kapja, mert a Bizottság által kért kiegészítő információk nem hozzáférhetők vagy már benyújtották azokat. A jogbiztonság biztosítása érdekében az előzetes vizsgálatot egy határozattal kell lezárni.

| (8) | Minden olyan esetben, amikor az előzetes vizsgálat eredményeként a Bizottság nem tudja megállapítani, hogy a támogatás összeegyeztethető-e a belső piaccal, hivatalos vizsgálati eljárást kell kezdeni annak érdekében, hogy a Bizottság megkapjon minden, a támogatás összeegyeztethetőségének megállapításához szükséges információt, és hogy az érdekelt feleknek lehetőségük legyen észrevételeik benyújtására. Az érdekelt felek jogait az EUMSZ 108. cikkének (2) bekezdésében előírt hivatalos vizsgálati eljárás során lehet a legjobban biztosítani. |
| --- | --- |

(8)

Minden olyan esetben, amikor az előzetes vizsgálat eredményeként a Bizottság nem tudja megállapítani, hogy a támogatás összeegyeztethető-e a belső piaccal, hivatalos vizsgálati eljárást kell kezdeni annak érdekében, hogy a Bizottság megkapjon minden, a támogatás összeegyeztethetőségének megállapításához szükséges információt, és hogy az érdekelt feleknek lehetőségük legyen észrevételeik benyújtására. Az érdekelt felek jogait az EUMSZ 108. cikkének (2) bekezdésében előírt hivatalos vizsgálati eljárás során lehet a legjobban biztosítani.

| (9) | A bejelentett vagy jogellenes állami támogatások belső piaccal való összeegyeztethetőségének értékelése céljából – amely értékelés az EUMSZ 108. cikke értelmében a Bizottság kizárólagos hatáskörébe tartozik – helyénvaló a Bizottság számára biztosítani azt, hogy az állami támogatásokra vonatkozó szabályok érvényesítése céljából bármely szükséges piaci információt megkérhessen a tagállamoktól, vállalkozásoktól, vagy a vállalkozások társulásaitól, amennyiben kétségesnek találja az érintett intézkedés uniós szabályokkal való összeegyeztethetőségét, és emiatt hivatalos vizsgálati eljárást kezdeményezett. A Bizottságnak különösen azokban az esetekben kell élnie ezen hatáskörével, amikor úgy tűnik, hogy összetett és alapos értékelésre van szükség. Annak eldöntésekor, hogy éljen-e ezzel a hatáskörrel, a Bizottságnak kellőképpen figyelembe kell vennie az előzetes vizsgálat időtartamát. |
| --- | --- |

(9)

A bejelentett vagy jogellenes állami támogatások belső piaccal való összeegyeztethetőségének értékelése céljából – amely értékelés az EUMSZ 108. cikke értelmében a Bizottság kizárólagos hatáskörébe tartozik – helyénvaló a Bizottság számára biztosítani azt, hogy az állami támogatásokra vonatkozó szabályok érvényesítése céljából bármely szükséges piaci információt megkérhessen a tagállamoktól, vállalkozásoktól, vagy a vállalkozások társulásaitól, amennyiben kétségesnek találja az érintett intézkedés uniós szabályokkal való összeegyeztethetőségét, és emiatt hivatalos vizsgálati eljárást kezdeményezett. A Bizottságnak különösen azokban az esetekben kell élnie ezen hatáskörével, amikor úgy tűnik, hogy összetett és alapos értékelésre van szükség. Annak eldöntésekor, hogy éljen-e ezzel a hatáskörrel, a Bizottságnak kellőképpen figyelembe kell vennie az előzetes vizsgálat időtartamát.

| (10) | Valamely támogatási intézkedés – különösen az alapos értékelést igénylő, technikailag összetett intézkedések – összeegyeztethetőségének a hivatalos vizsgálati eljárás kezdeményezését követő értékelése céljából biztosítani kell, hogy a Bizottság – amennyiben az érintett tagállam által az előzetes vizsgálat során szolgáltatott információk nem elegendőek – egyszerű információnyújtási kérelem vagy határozat útján, az arányosság elvének különösen a kis- és középvállalkozások esetében történő megfelelő figyelembevételével felszólíthasson tagállamokat, vállalkozásokat, vagy vállalkozások társulásait az értékelés elvégzéséhez szükséges piaci információk benyújtására. |
| --- | --- |

(10)

Valamely támogatási intézkedés – különösen az alapos értékelést igénylő, technikailag összetett intézkedések – összeegyeztethetőségének a hivatalos vizsgálati eljárás kezdeményezését követő értékelése céljából biztosítani kell, hogy a Bizottság – amennyiben az érintett tagállam által az előzetes vizsgálat során szolgáltatott információk nem elegendőek – egyszerű információnyújtási kérelem vagy határozat útján, az arányosság elvének különösen a kis- és középvállalkozások esetében történő megfelelő figyelembevételével felszólíthasson tagállamokat, vállalkozásokat, vagy vállalkozások társulásait az értékelés elvégzéséhez szükséges piaci információk benyújtására.

| (11) | A támogatás kedvezményezettje és az érintett tagállam közötti különleges kapcsolatra tekintettel biztosítani kell, hogy a Bizottság csak akkor kérhessen információt a támogatás kedvezményezettjétől, ha az érintett tagállam ahhoz hozzájárul. A szóban forgó támogatási intézkedés kedvezményezettje általi információszolgáltatás nem teremt jogalapot a Bizottság és a szóban forgó kedvezményezett közötti kétoldalú tárgyalásokra. |
| --- | --- |

(11)

A támogatás kedvezményezettje és az érintett tagállam közötti különleges kapcsolatra tekintettel biztosítani kell, hogy a Bizottság csak akkor kérhessen információt a támogatás kedvezményezettjétől, ha az érintett tagállam ahhoz hozzájárul. A szóban forgó támogatási intézkedés kedvezményezettje általi információszolgáltatás nem teremt jogalapot a Bizottság és a szóban forgó kedvezményezett közötti kétoldalú tárgyalásokra.

| (12) | A Bizottságnak az információnyújtási kérelem címzettjeit objektív és az adott esetnek megfelelő kritériumok alapján kell kiválasztania, biztosítva azt is, hogy amikor vállalkozások vagy vállalkozástársulások mintaként szolgáló csoportjaihoz intéz ilyen kérelmet, a válaszadók reprezentatív mintát képezzenek az egyes kategóriákon belül. A kért információnak elsősorban tényszerű társasági és piaci adatokat, valamint a piac működésének tényeken alapuló elemzését kell tartalmaznia. |
| --- | --- |

(12)

A Bizottságnak az információnyújtási kérelem címzettjeit objektív és az adott esetnek megfelelő kritériumok alapján kell kiválasztania, biztosítva azt is, hogy amikor vállalkozások vagy vállalkozástársulások mintaként szolgáló csoportjaihoz intéz ilyen kérelmet, a válaszadók reprezentatív mintát képezzenek az egyes kategóriákon belül. A kért információnak elsősorban tényszerű társasági és piaci adatokat, valamint a piac működésének tényeken alapuló elemzését kell tartalmaznia.

| (13) | Az eljárás kezdeményezőjeként a Bizottságnak kell felelősnek lennie a tagállamok, vállalkozások, vagy vállalkozások társulásai általi információnyújtásnak és az átadandó információ állítólagos bizalmas voltának az ellenőrzéséért. |
| --- | --- |

(13)

Az eljárás kezdeményezőjeként a Bizottságnak kell felelősnek lennie a tagállamok, vállalkozások, vagy vállalkozások társulásai általi információnyújtásnak és az átadandó információ állítólagos bizalmas voltának az ellenőrzéséért.

| (14) | Lehetővé kell tenni, hogy a Bizottság a vállalkozásokhoz vagy vállalkozások társulásaihoz intézett információnyújtási kérelmek teljesítését pénzbírság vagy kényszerítő bírság útján kikényszerítse. A pénzbírságok vagy kényszerítő bírságok összegének meghatározásakor a Bizottságnak kellőképpen figyelembe kell vennie az arányosság és a megfelelőség elvét, különösen a kis- és középvállalkozások esetében. Az információszolgáltatásra felszólított felek jogait a pénzbírság vagy a kényszerítő bírság kiszabását megelőző véleménynyilvánítás lehetőségének biztosítása útján védelmezni kell. Az EUMSZ 261. cikkének megfelelően az Európai Unió Bírósága számára teljes körű mérlegelési jogkört kell biztosítani e pénzbírságok és kényszerítő bírságok tekintetében. |
| --- | --- |

(14)

Lehetővé kell tenni, hogy a Bizottság a vállalkozásokhoz vagy vállalkozások társulásaihoz intézett információnyújtási kérelmek teljesítését pénzbírság vagy kényszerítő bírság útján kikényszerítse. A pénzbírságok vagy kényszerítő bírságok összegének meghatározásakor a Bizottságnak kellőképpen figyelembe kell vennie az arányosság és a megfelelőség elvét, különösen a kis- és középvállalkozások esetében. Az információszolgáltatásra felszólított felek jogait a pénzbírság vagy a kényszerítő bírság kiszabását megelőző véleménynyilvánítás lehetőségének biztosítása útján védelmezni kell. Az EUMSZ 261. cikkének megfelelően az Európai Unió Bírósága számára teljes körű mérlegelési jogkört kell biztosítani e pénzbírságok és kényszerítő bírságok tekintetében.

| (15) | Lehetővé kell tenni, hogy a Bizottság az arányosság és a megfelelőség elvét kellően figyelembe véve csökkentse a kényszerítő bírságok összegét vagy teljes körű felmentést adjon alóluk, ha a kérelem címzettjei – jóllehet a határidő már lejárt – benyújtják a kért információt. |
| --- | --- |

(15)

Lehetővé kell tenni, hogy a Bizottság az arányosság és a megfelelőség elvét kellően figyelembe véve csökkentse a kényszerítő bírságok összegét vagy teljes körű felmentést adjon alóluk, ha a kérelem címzettjei – jóllehet a határidő már lejárt – benyújtják a kért információt.

| (16) | A pénzbírságok és a kényszerítő bírságok nem alkalmazandók a tagállamokra, mivel ők az EUSZ 4. cikke (3) bekezdésének megfelelően kötelesek a Bizottsággal lojálisan együttműködni, és minden olyan szükséges információt a Bizottság számára megadni, amely lehetővé teszi az e rendelet szerinti feladatainak ellátását. |
| --- | --- |

(16)

A pénzbírságok és a kényszerítő bírságok nem alkalmazandók a tagállamokra, mivel ők az EUSZ 4. cikke (3) bekezdésének megfelelően kötelesek a Bizottsággal lojálisan együttműködni, és minden olyan szükséges információt a Bizottság számára megadni, amely lehetővé teszi az e rendelet szerinti feladatainak ellátását.

| (17) | Az érdekelt felek által benyújtott észrevételek áttekintése után, amint a kétségek tisztázódtak, a Bizottságnak végső határozattal kell lezárnia a vizsgálatot. Amennyiben ez a vizsgálat nem zárul le az eljárás megkezdésétől számított 18 hónapon belül, indokolt, hogy az érintett tagállam lehetőséget kapjon a határozat meghozatalának kérelmezésére, amelyet a Bizottság két hónapon belül köteles meghozni. |
| --- | --- |

(17)

Az érdekelt felek által benyújtott észrevételek áttekintése után, amint a kétségek tisztázódtak, a Bizottságnak végső határozattal kell lezárnia a vizsgálatot. Amennyiben ez a vizsgálat nem zárul le az eljárás megkezdésétől számított 18 hónapon belül, indokolt, hogy az érintett tagállam lehetőséget kapjon a határozat meghozatalának kérelmezésére, amelyet a Bizottság két hónapon belül köteles meghozni.

| (18) | Az érintett tagállam védelemhez való jogának biztosítása érdekében a tagállam részére meg kell küldeni a más tagállamoknak, a vállalkozásoknak, vagy a vállalkozások társulásainak küldött információnyújtási kérelmek másolatát, és lehetővé kell tenni számára, hogy véleményezze a kapott észrevételeket. Közölni kell továbbá a tagállammal a felszólított vállalkozások és vállalkozás- társulások nevét, amennyiben e szervezetek nem bizonyították, hogy jogos érdekük fűződik kilétük védelméhez. |
| --- | --- |

(18)

Az érintett tagállam védelemhez való jogának biztosítása érdekében a tagállam részére meg kell küldeni a más tagállamoknak, a vállalkozásoknak, vagy a vállalkozások társulásainak küldött információnyújtási kérelmek másolatát, és lehetővé kell tenni számára, hogy véleményezze a kapott észrevételeket. Közölni kell továbbá a tagállammal a felszólított vállalkozások és vállalkozás- társulások nevét, amennyiben e szervezetek nem bizonyították, hogy jogos érdekük fűződik kilétük védelméhez.

| (19) | A Bizottságnak kellően figyelembe kell vennie a vállalkozásoknak az üzleti titkaik védelméhez fűződő jogos érdekeit. A Bizottság nem használhat fel határozataiban a válaszadók által benyújtott olyan bizalmas adatokat, amelyek nem aggregálhatók és egyéb módon sem anonimizálhatók, kivéve akkor, ha a válaszadók előzetesen hozzájárultak ahhoz, hogy az adatokat az érintett tagállam rendelkezésére bocsássa. |
| --- | --- |

(19)

A Bizottságnak kellően figyelembe kell vennie a vállalkozásoknak az üzleti titkaik védelméhez fűződő jogos érdekeit. A Bizottság nem használhat fel határozataiban a válaszadók által benyújtott olyan bizalmas adatokat, amelyek nem aggregálhatók és egyéb módon sem anonimizálhatók, kivéve akkor, ha a válaszadók előzetesen hozzájárultak ahhoz, hogy az adatokat az érintett tagállam rendelkezésére bocsássa.

| (20) | Azon esetekre, amikor a bizalmasként megjelölt információkra feltételezhetően nem vonatkoznak szolgálati titoktartási kötelezettségek, célszerű egy olyan mechanizmust fenntartani, amelynek alapján a Bizottság határozhat arról, hogy az adott információ milyen mértékben fedhető fel. Az információ bizalmas mivoltát elutasító határozatban meg kell jelölni azt az időtartamot, amelynek végén az információt felfedik, lehetőséget adva ezzel a válaszadónak a rendelkezésére álló bírósági védelem igénybevételére, beleértve az ideiglenes intézkedéseket is. |
| --- | --- |

(20)

Azon esetekre, amikor a bizalmasként megjelölt információkra feltételezhetően nem vonatkoznak szolgálati titoktartási kötelezettségek, célszerű egy olyan mechanizmust fenntartani, amelynek alapján a Bizottság határozhat arról, hogy az adott információ milyen mértékben fedhető fel. Az információ bizalmas mivoltát elutasító határozatban meg kell jelölni azt az időtartamot, amelynek végén az információt felfedik, lehetőséget adva ezzel a válaszadónak a rendelkezésére álló bírósági védelem igénybevételére, beleértve az ideiglenes intézkedéseket is.

| (21) | Az állami támogatásra vonatkozó szabályok helyes és hatékony alkalmazásának biztosítása érdekében a Bizottság lehetőséget kap a pontatlan információn alapuló határozat visszavonására. |
| --- | --- |

(21)

Az állami támogatásra vonatkozó szabályok helyes és hatékony alkalmazásának biztosítása érdekében a Bizottság lehetőséget kap a pontatlan információn alapuló határozat visszavonására.

| (22) | Az EUMSZ 108. cikkének való megfelelés biztosítása érdekében és különösen a 108. cikk (3) bekezdésében szereplő a bejelentési kötelezettségre és felfüggesztési záradékra tekintettel, a Bizottságnak meg kell vizsgálnia a jogellenes támogatások valamennyi esetét. Az átláthatóság és a jogbiztonság érdekében meg kell határozni az ilyen esetekben alkalmazandó eljárásokat. Abban az esetben, ha egy tagállam nem tesz eleget a bejelentési kötelezettségének vagy nem tartja tiszteletben a felfüggesztési záradékot, a Bizottságot nem kötik határidők. |
| --- | --- |

(22)

Az EUMSZ 108. cikkének való megfelelés biztosítása érdekében és különösen a 108. cikk (3) bekezdésében szereplő a bejelentési kötelezettségre és felfüggesztési záradékra tekintettel, a Bizottságnak meg kell vizsgálnia a jogellenes támogatások valamennyi esetét. Az átláthatóság és a jogbiztonság érdekében meg kell határozni az ilyen esetekben alkalmazandó eljárásokat. Abban az esetben, ha egy tagállam nem tesz eleget a bejelentési kötelezettségének vagy nem tartja tiszteletben a felfüggesztési záradékot, a Bizottságot nem kötik határidők.

| (23) | Lehetővé kell tenni, hogy a Bizottság a jogellenes támogatásokkal kapcsolatos információkat a forrásra való tekintet nélkül, saját kezdeményezésére megvizsgálhassa annak érdekében, hogy biztosítsa az EUMSZ 108. cikkének és különösen a 108. cikk (3) bekezdésében megállapított bejelentési kötelezettségnek és felfüggesztési rendelkezésnek a betartását, és hogy értékelje valamely támogatás belső piaccal való összeegyeztethetőségét. |
| --- | --- |

(23)

Lehetővé kell tenni, hogy a Bizottság a jogellenes támogatásokkal kapcsolatos információkat a forrásra való tekintet nélkül, saját kezdeményezésére megvizsgálhassa annak érdekében, hogy biztosítsa az EUMSZ 108. cikkének és különösen a 108. cikk (3) bekezdésében megállapított bejelentési kötelezettségnek és felfüggesztési rendelkezésnek a betartását, és hogy értékelje valamely támogatás belső piaccal való összeegyeztethetőségét.

| (24) | A jogellenes támogatás esetében a Bizottságnak biztosítani kell a jogot, hogy megkapjon valamennyi, a döntéséhez szükséges információt, és ahol szükséges azonnal helyreállítsa a torzulásmentes versenyt. Indokolt, hogy a Bizottság lehetőséget kapjon az érintett tagállamra vonatkozó ideiglenes intézkedések meghozatalára. Az ideiglenes intézkedés lehet információnyújtási rendelkezés, felfüggesztő rendelkezés és visszatérítési rendelkezés. A Bizottság számára lehetővé kell tenni, hogy a rendelkezésre álló információk alapján határozzon, amennyiben az információs rendelkezést nem tartják be, illetve amennyiben a felfüggesztési és a visszatérítési rendelkezést nem tartják be, lehetőséget kell biztosítani a Bizottság számára arra, hogy az ügyet közvetlenül a Bíróság elé utalja az EUMSZ 108. cikke (2) bekezdése második albekezdésének megfelelően. |
| --- | --- |

(24)

A jogellenes támogatás esetében a Bizottságnak biztosítani kell a jogot, hogy megkapjon valamennyi, a döntéséhez szükséges információt, és ahol szükséges azonnal helyreállítsa a torzulásmentes versenyt. Indokolt, hogy a Bizottság lehetőséget kapjon az érintett tagállamra vonatkozó ideiglenes intézkedések meghozatalára. Az ideiglenes intézkedés lehet információnyújtási rendelkezés, felfüggesztő rendelkezés és visszatérítési rendelkezés. A Bizottság számára lehetővé kell tenni, hogy a rendelkezésre álló információk alapján határozzon, amennyiben az információs rendelkezést nem tartják be, illetve amennyiben a felfüggesztési és a visszatérítési rendelkezést nem tartják be, lehetőséget kell biztosítani a Bizottság számára arra, hogy az ügyet közvetlenül a Bíróság elé utalja az EUMSZ 108. cikke (2) bekezdése második albekezdésének megfelelően.

| (25) | A belső piaccal össze nem egyeztethető jogellenes támogatás esetében helyre kell állítani a hatékony versenyt. Ebből a célból szükség van arra, hogy a támogatást, beleértve a kamatokat, késedelem nélkül visszatérítsék. Indokolt, hogy a visszatérítésre a nemzeti jog eljárásai szerint kerüljön sor. Azoknak az eljárásoknak az alkalmazása nem akadályozhatja a hatékony verseny helyreállítását azáltal, hogy meghiúsítja a bizottsági határozat közvetlen és hatékony végrehajtását. Ennek az eredménynek az eléréséhez a tagállamoknak meg kell hozniuk minden olyan intézkedést, amely biztosítja a Bizottság határozatának hatékonyságát. |
| --- | --- |

(25)

A belső piaccal össze nem egyeztethető jogellenes támogatás esetében helyre kell állítani a hatékony versenyt. Ebből a célból szükség van arra, hogy a támogatást, beleértve a kamatokat, késedelem nélkül visszatérítsék. Indokolt, hogy a visszatérítésre a nemzeti jog eljárásai szerint kerüljön sor. Azoknak az eljárásoknak az alkalmazása nem akadályozhatja a hatékony verseny helyreállítását azáltal, hogy meghiúsítja a bizottsági határozat közvetlen és hatékony végrehajtását. Ennek az eredménynek az eléréséhez a tagállamoknak meg kell hozniuk minden olyan intézkedést, amely biztosítja a Bizottság határozatának hatékonyságát.

| (26) | A jogbiztonság biztosítása érdekében indokolt egy 10 éves jogvesztő határidő megállapítása a jogellenes támogatások tekintetében, amelynek lejárta után a visszatérítés már nem rendelhető el. |
| --- | --- |

(26)

A jogbiztonság biztosítása érdekében indokolt egy 10 éves jogvesztő határidő megállapítása a jogellenes támogatások tekintetében, amelynek lejárta után a visszatérítés már nem rendelhető el.

| (27) | A jogbiztonság érdekében helyénvaló jogvesztő határidőket megállapítani a pénzbírságok és a kényszerítő bírságok kiszabása és végrehajtása tekintetében. |
| --- | --- |

(27)

A jogbiztonság érdekében helyénvaló jogvesztő határidőket megállapítani a pénzbírságok és a kényszerítő bírságok kiszabása és végrehajtása tekintetében.

| (28) | A támogatással való visszaélés hasonló hatással lehet a belső piac működésére, mint a jogellenes támogatás, és így hasonló eljárások szerint kell kezelni. A jogellenes támogatástól eltérően az a támogatás, amellyel visszaéltek, olyan támogatás, amelyet a Bizottság korábban jóváhagyott. Ezért a Bizottság nem alkalmazhatja a visszatérítési rendelkezést a támogatással való visszaélés esetén. |
| --- | --- |

(28)

A támogatással való visszaélés hasonló hatással lehet a belső piac működésére, mint a jogellenes támogatás, és így hasonló eljárások szerint kell kezelni. A jogellenes támogatástól eltérően az a támogatás, amellyel visszaéltek, olyan támogatás, amelyet a Bizottság korábban jóváhagyott. Ezért a Bizottság nem alkalmazhatja a visszatérítési rendelkezést a támogatással való visszaélés esetén.

| (29) | Az EUMSZ 108. cikkének (1) bekezdése értelmében a Bizottság köteles a tagállamokkal együttműködve folyamatosan felülvizsgálni valamennyi létező támogatási programot. Az átláthatóság és a jogbiztonság érdekében indokolt meghatározni az adott cikk szerinti együttműködés alkalmazási körét. |
| --- | --- |

(29)

Az EUMSZ 108. cikkének (1) bekezdése értelmében a Bizottság köteles a tagállamokkal együttműködve folyamatosan felülvizsgálni valamennyi létező támogatási programot. Az átláthatóság és a jogbiztonság érdekében indokolt meghatározni az adott cikk szerinti együttműködés alkalmazási körét.

| (30) | Annak biztosítására, hogy a létező támogatási programok összeegyeztethetők legyenek a belső piaccal, valamint az EUMSZ 108. cikkének (1) bekezdése értelmében a Bizottságnak megfelelő intézkedéseket kell javasolnia, amennyiben a létező támogatási programok nem, vagy többé már nem egyeztethetők össze a belső piaccal, és kezdeményeznie kell az EUMSZ 108. cikkének (2) bekezdésében megállapított eljárást, ha az érintett tagállam visszautasítja a javasolt intézkedések alkalmazását. |
| --- | --- |

(30)

Annak biztosítására, hogy a létező támogatási programok összeegyeztethetők legyenek a belső piaccal, valamint az EUMSZ 108. cikkének (1) bekezdése értelmében a Bizottságnak megfelelő intézkedéseket kell javasolnia, amennyiben a létező támogatási programok nem, vagy többé már nem egyeztethetők össze a belső piaccal, és kezdeményeznie kell az EUMSZ 108. cikkének (2) bekezdésében megállapított eljárást, ha az érintett tagállam visszautasítja a javasolt intézkedések alkalmazását.

| (31) | Indokoltt meghatározni zon lehetőségeket, amikor harmadik feleknek meg kell védeniük érdekeiket az állami támogatási eljárásokban. |
| --- | --- |

(31)

Indokoltt meghatározni zon lehetőségeket, amikor harmadik feleknek meg kell védeniük érdekeiket az állami támogatási eljárásokban.

| (32) | A panaszbejelentések az uniós állami támogatásokra vonatkozó szabályok megsértésével kapcsolatos lényegi információforrásnak tekinthetők. A Bizottsághoz benyújtott panaszok minőségének biztosítása és egyúttal az átláthatóság és a jogbiztonság érdekében helyénvaló megállapítani azokat a feltételeket, amelyeknek minden panasznak meg kell felelnie annak érdekében, hogy a Bizottság számára a feltételezett jogellenes támogatással kapcsolatos információforrásnak minősüljön, és előzetes vizsgálat elindításához vezessen. Az e feltételeknek meg nem felelő panaszokat általános piaci információnak kell tekinteni, és azok nem vezetnek szükségszerűen hivatalból történő vizsgálatindításhoz. |
| --- | --- |

(32)

A panaszbejelentések az uniós állami támogatásokra vonatkozó szabályok megsértésével kapcsolatos lényegi információforrásnak tekinthetők. A Bizottsághoz benyújtott panaszok minőségének biztosítása és egyúttal az átláthatóság és a jogbiztonság érdekében helyénvaló megállapítani azokat a feltételeket, amelyeknek minden panasznak meg kell felelnie annak érdekében, hogy a Bizottság számára a feltételezett jogellenes támogatással kapcsolatos információforrásnak minősüljön, és előzetes vizsgálat elindításához vezessen. Az e feltételeknek meg nem felelő panaszokat általános piaci információnak kell tekinteni, és azok nem vezetnek szükségszerűen hivatalból történő vizsgálatindításhoz.

| (33) | A panaszt benyújtó felektől meg kell követelni annak igazolását, hogy az EUMSZ 108. cikke (2) bekezdésének és e rendelet 1. cikke h) pontjának értelmében érdekelt felek. Arra is kötelezni kell őket, hogy a Bizottság által végrehajtási rendelkezésben megállapított űrlapon nyújtsanak be meghatározott mennyiségű információt. Annak érdekében, hogy ne rettentse el az esetleges panaszosokat a panasz benyújtásától, az ilyen végrehajtási rendelkezésnek figyelembe kell vennie azt, hogy a panasz benyújtása ne legyen terhes az érdekelt fél számára. |
| --- | --- |

(33)

A panaszt benyújtó felektől meg kell követelni annak igazolását, hogy az EUMSZ 108. cikke (2) bekezdésének és e rendelet 1. cikke h) pontjának értelmében érdekelt felek. Arra is kötelezni kell őket, hogy a Bizottság által végrehajtási rendelkezésben megállapított űrlapon nyújtsanak be meghatározott mennyiségű információt. Annak érdekében, hogy ne rettentse el az esetleges panaszosokat a panasz benyújtásától, az ilyen végrehajtási rendelkezésnek figyelembe kell vennie azt, hogy a panasz benyújtása ne legyen terhes az érdekelt fél számára.

| (34) | Annak biztosítása érdekében, hogy a Bizottság a belső piac egész területén egységesen lépjen fel a hasonló ügyekben, helyénvaló olyan külön jogalapról rendelkezni, amely lehetővé teszi a Bizottság számára azt, hogy több tagállamra kiterjedő, gazdasági ágazatokra vagy meghatározott támogatási eszközökre vonatkozó vizsgálatokat indítson. Arányossági okokból és az ilyen vizsgálatokkal járó súlyos adminisztratív terhekre figyelemmel az ágazati vizsgálatokra csak akkor kerülhet sor, ha a rendelkezésre álló információ alapján joggal feltételezhető, hogy egy adott ágazatban az állami támogatási intézkedések több tagállamban is súlyosan korlátozzák vagy torzítják a versenyt a belső piacon, vagy ha egy bizonyos ágazatban eszközölt létező támogatási intézkedések több tagállamban sem egyeztethetők vagy már nem egyeztethetők össze a belső piaccal. Az ilyen vizsgálatok lehetővé tennék, hogy a Bizottság hatékonyan és átláthatóan kezelje az állami támogatások horizontális problémáit, és az érintett ágazatról még előzetesen átfogó képet kapjon. |
| --- | --- |

(34)

Annak biztosítása érdekében, hogy a Bizottság a belső piac egész területén egységesen lépjen fel a hasonló ügyekben, helyénvaló olyan külön jogalapról rendelkezni, amely lehetővé teszi a Bizottság számára azt, hogy több tagállamra kiterjedő, gazdasági ágazatokra vagy meghatározott támogatási eszközökre vonatkozó vizsgálatokat indítson. Arányossági okokból és az ilyen vizsgálatokkal járó súlyos adminisztratív terhekre figyelemmel az ágazati vizsgálatokra csak akkor kerülhet sor, ha a rendelkezésre álló információ alapján joggal feltételezhető, hogy egy adott ágazatban az állami támogatási intézkedések több tagállamban is súlyosan korlátozzák vagy torzítják a versenyt a belső piacon, vagy ha egy bizonyos ágazatban eszközölt létező támogatási intézkedések több tagállamban sem egyeztethetők vagy már nem egyeztethetők össze a belső piaccal. Az ilyen vizsgálatok lehetővé tennék, hogy a Bizottság hatékonyan és átláthatóan kezelje az állami támogatások horizontális problémáit, és az érintett ágazatról még előzetesen átfogó képet kapjon.

| (35) | Annak érdekében, hogy a Bizottság hatékonyan ellenőrizhesse a bizottsági határozatok betartását, és a Bizottság és a tagállamok közötti együttműködés megkönnyítésére a tagállamokban létező támogatási programoknak az EUMSZ 108. cikkének (1) bekezdése szerinti folyamatos felülvizsgálata céljából az összes létező támogatási program tekintetében általános jelentéstételi kötelezettséget kell előírni. |
| --- | --- |

(35)

Annak érdekében, hogy a Bizottság hatékonyan ellenőrizhesse a bizottsági határozatok betartását, és a Bizottság és a tagállamok közötti együttműködés megkönnyítésére a tagállamokban létező támogatási programoknak az EUMSZ 108. cikkének (1) bekezdése szerinti folyamatos felülvizsgálata céljából az összes létező támogatási program tekintetében általános jelentéstételi kötelezettséget kell előírni.

| (36) | Amennyiben a Bizottságnak komoly kételyei merülnek fel határozatainak betartásával kapcsolatban, rendelkezésére kell álljanak további eszközök, amelyek segítségével hozzájut azokhoz az információkhoz, amelyekkel ellenőrizheti, hogy határozatait hatékonyan végrehajtják-e. Ebből a célból a helyszíni ellenőrzés indokolt, és hasznos eszköznek minősül, különösen olyan esetekben, amikor a támogatással valószínűleg visszaéltek. Ezért a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy helyszíni ellenőrzést végezzen, és biztosítani kell, hogy tagállamok illetékes hatóságai együttműködjenek, ha egy vállalkozás ellenez egy ilyen helyszíni ellenőrzést. |
| --- | --- |

(36)

Amennyiben a Bizottságnak komoly kételyei merülnek fel határozatainak betartásával kapcsolatban, rendelkezésére kell álljanak további eszközök, amelyek segítségével hozzájut azokhoz az információkhoz, amelyekkel ellenőrizheti, hogy határozatait hatékonyan végrehajtják-e. Ebből a célból a helyszíni ellenőrzés indokolt, és hasznos eszköznek minősül, különösen olyan esetekben, amikor a támogatással valószínűleg visszaéltek. Ezért a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy helyszíni ellenőrzést végezzen, és biztosítani kell, hogy tagállamok illetékes hatóságai együttműködjenek, ha egy vállalkozás ellenez egy ilyen helyszíni ellenőrzést.

| (37) | Az állami támogatási szabályok egységes alkalmazásához ki kell alakítani a tagállamok bíróságai és a Bizottság közötti együttműködés módozatait. Ez az együttműködés az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdését és 108. cikkét alkalmazó valamennyi tagállami bíróság számára releváns. A nemzeti bíróságok számára lehetővé kell tenni különösen azt, hogy a Bizottságtól tájékoztatást vagy véleményt kérjenek az állami támogatásra vonatkozó szabályok alkalmazásával kapcsolatos kérdésekben. A Bizottság számára is lehetővé kell tenni azt, hogy az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének vagy 108. cikkének alkalmazására felkért bíróságok részére írásbeli vagy szóbeli észrevételeket nyújtson be. Amikor a Bizottság a fentiek alapján segítséget nyújt a nemzeti bíróságoknak, a közérdek védelmére vonatkozó kötelezettségével összhangban kell eljárnia. |
| --- | --- |

(37)

Az állami támogatási szabályok egységes alkalmazásához ki kell alakítani a tagállamok bíróságai és a Bizottság közötti együttműködés módozatait. Ez az együttműködés az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdését és 108. cikkét alkalmazó valamennyi tagállami bíróság számára releváns. A nemzeti bíróságok számára lehetővé kell tenni különösen azt, hogy a Bizottságtól tájékoztatást vagy véleményt kérjenek az állami támogatásra vonatkozó szabályok alkalmazásával kapcsolatos kérdésekben. A Bizottság számára is lehetővé kell tenni azt, hogy az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének vagy 108. cikkének alkalmazására felkért bíróságok részére írásbeli vagy szóbeli észrevételeket nyújtson be. Amikor a Bizottság a fentiek alapján segítséget nyújt a nemzeti bíróságoknak, a közérdek védelmére vonatkozó kötelezettségével összhangban kell eljárnia.

| (38) | A Bizottság említett észrevételei és véleménye nem sérthetik az EUMSZ 267. cikkét és nem lehetnek kötelezőek a nemzeti bíróságokra. Azokat a nemzeti eljárási szabályoknak és gyakorlatnak megfelelően kell benyújtani – ideértve a felek jogait védő szabályokat és gyakorlatokat –, a nemzeti bíróságok függetlenségének teljes körű tiszteletben tartásával. A Bizottságnak a saját kezdeményezésére benyújtott észrevételeit az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének és 108. cikkének az egységes alkalmazásához fontos esetekre, így különösen azokra az esetekre kell korlátoznia, amelyek az állami támogatásokkal kapcsolatos uniós ítélkezési gyakorlat érvényesítése vagy továbbfejlesztése szempontjából jelentősek. |
| --- | --- |

(38)

A Bizottság említett észrevételei és véleménye nem sérthetik az EUMSZ 267. cikkét és nem lehetnek kötelezőek a nemzeti bíróságokra. Azokat a nemzeti eljárási szabályoknak és gyakorlatnak megfelelően kell benyújtani – ideértve a felek jogait védő szabályokat és gyakorlatokat –, a nemzeti bíróságok függetlenségének teljes körű tiszteletben tartásával. A Bizottságnak a saját kezdeményezésére benyújtott észrevételeit az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének és 108. cikkének az egységes alkalmazásához fontos esetekre, így különösen azokra az esetekre kell korlátoznia, amelyek az állami támogatásokkal kapcsolatos uniós ítélkezési gyakorlat érvényesítése vagy továbbfejlesztése szempontjából jelentősek.

| (39) | Az átláthatóság és a jogbiztonság érdekében indokolt a közvélemény tájékoztatása a bizottsági határozatokról, miközben ugyanakkor fenn kell tartani azt az elvet, hogy az állami támogatásokra vonatkozó határozatok címzettje az érintett tagállam. Ezért indokolt teljes vagy összefoglaló formában közzétenni minden olyan határozatot, amely érintheti az érdekelt felek érdekeit, vagy az ilyen határozatok egy példányát az érdekelt felek rendelkezésére bocsátani, amennyiben ezeket nem tették közzé vagy nem teljes egészében tették közzé. |
| --- | --- |

(39)

Az átláthatóság és a jogbiztonság érdekében indokolt a közvélemény tájékoztatása a bizottsági határozatokról, miközben ugyanakkor fenn kell tartani azt az elvet, hogy az állami támogatásokra vonatkozó határozatok címzettje az érintett tagállam. Ezért indokolt teljes vagy összefoglaló formában közzétenni minden olyan határozatot, amely érintheti az érdekelt felek érdekeit, vagy az ilyen határozatok egy példányát az érdekelt felek rendelkezésére bocsátani, amennyiben ezeket nem tették közzé vagy nem teljes egészében tették közzé.

| (40) | Határozatai közzétételekor a Bizottságnak az EUMSZ 339. cikkének megfelelően tiszteletben kell tartania a szolgálati titoktartásra vonatkozó szabályokat, ideértve a bizalmas információk és személyes adatok védelmére vonatkozó kötelezettséget. |
| --- | --- |

(40)

Határozatai közzétételekor a Bizottságnak az EUMSZ 339. cikkének megfelelően tiszteletben kell tartania a szolgálati titoktartásra vonatkozó szabályokat, ideértve a bizalmas információk és személyes adatok védelmére vonatkozó kötelezettséget.

| (41) | Lehetővé kell tenni, hogy a Bizottság az állami támogatásokkal foglalkozó tanácsadó bizottsággal szoros együttműködésben végrehajtási rendelkezéseket fogadjon el az e rendeletben szereplő eljárásokra vonatkozóan, |
| --- | --- |

(41)

Lehetővé kell tenni, hogy a Bizottság az állami támogatásokkal foglalkozó tanácsadó bizottsággal szoros együttműködésben végrehajtási rendelkezéseket fogadjon el az e rendeletben szereplő eljárásokra vonatkozóan,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I. FEJEZET

ÁLTALÁNOS

1. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában:

a)   „támogatás”: bármely olyan intézkedés, amely megfelel az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdésében megállapított összes feltételnek;

b)   „létező támogatás”:

| i. | Ausztria, Finnország és Svédország csatlakozási okmánya 144. és 172. cikkének, a Cseh Köztársaság, Észtország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta, Lengyelország, Szlovénia és Szlovákia csatlakozási okmánya 3. pontjának és a IV. melléklet függelékének, valamint Bulgária és Románia csatlakozási okmánya 2. pontjának és 3. pontja b) alpontjának és az V. melléklet függelékének, továbbá Horvátország csatlakozási okmánya 2. pontjának és 3. pontja b) alpontjának és a IV. melléklet függelékének sérelme nélkül, minden támogatás, amely az EUMSZ-nek az érintett tagállamokban történő hatálybalépését megelőzően már létezett, vagyis az olyan támogatási programok és egyedi támogatások, amelyeket az EUMSZ-nek az érintett tagállamokban történő hatálybalépése előtt vezettek be és azt követően is alkalmazhatók; |
| --- | --- |

i.

Ausztria, Finnország és Svédország csatlakozási okmánya 144. és 172. cikkének, a Cseh Köztársaság, Észtország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta, Lengyelország, Szlovénia és Szlovákia csatlakozási okmánya 3. pontjának és a IV. melléklet függelékének, valamint Bulgária és Románia csatlakozási okmánya 2. pontjának és 3. pontja b) alpontjának és az V. melléklet függelékének, továbbá Horvátország csatlakozási okmánya 2. pontjának és 3. pontja b) alpontjának és a IV. melléklet függelékének sérelme nélkül, minden támogatás, amely az EUMSZ-nek az érintett tagállamokban történő hatálybalépését megelőzően már létezett, vagyis az olyan támogatási programok és egyedi támogatások, amelyeket az EUMSZ-nek az érintett tagállamokban történő hatálybalépése előtt vezettek be és azt követően is alkalmazhatók;

| ii. | engedélyezett támogatás, azaz olyan támogatási programok és egyedi támogatások, amelyeket a Bizottság vagy a Tanács engedélyezett; |
| --- | --- |

ii.

engedélyezett támogatás, azaz olyan támogatási programok és egyedi támogatások, amelyeket a Bizottság vagy a Tanács engedélyezett;

| iii. | olyan támogatás, amelyet a 659/1999/EK rendelet 4. cikkének (6) bekezdése szerint vagy a 659/1999/EK rendelet hatálybalépése előtt, de ennek az eljárásnak megfelelően engedélyeztek; |
| --- | --- |

iii.

olyan támogatás, amelyet a 659/1999/EK rendelet 4. cikkének (6) bekezdése szerint vagy a 659/1999/EK rendelet hatálybalépése előtt, de ennek az eljárásnak megfelelően engedélyeztek;

| iv. | olyan támogatás, amely létező támogatásnak tekintendő az e rendelet 17. cikke szerint; |
| --- | --- |

iv.

olyan támogatás, amely létező támogatásnak tekintendő az e rendelet 17. cikke szerint;

| v. | olyan támogatás, amelyet létező támogatásnak kell tekinteni, mert megállapítható, hogy a hatálybalépése idején nem minősült támogatásnak, és ezt követően – a belső piac fejlődésének eredményeként és anélkül, hogy a tagállam módosította volna – vált támogatássá. Egyes intézkedéseknek egy tevékenység az uniós jog általi liberalizálását követő támogatássá válása során az ilyen intézkedések a liberalizációra megállapított időpontot követően már nem minősülnek támogatásnak; |
| --- | --- |

v.

olyan támogatás, amelyet létező támogatásnak kell tekinteni, mert megállapítható, hogy a hatálybalépése idején nem minősült támogatásnak, és ezt követően – a belső piac fejlődésének eredményeként és anélkül, hogy a tagállam módosította volna – vált támogatássá. Egyes intézkedéseknek egy tevékenység az uniós jog általi liberalizálását követő támogatássá válása során az ilyen intézkedések a liberalizációra megállapított időpontot követően már nem minősülnek támogatásnak;

c)   „új támogatás”: olyan támogatás, azaz támogatási program és egyedi támogatás, amely nem létező támogatás, beleértve a létező támogatások módosítását is;

d)   „támogatási program”: olyan jogi aktus, amely alapján – anélkül, hogy további végrehajtási intézkedésre volna szükség – egyedi támogatásokat lehet megítélni azon vállalkozások számára, amelyeket a jogi aktusban általános vagy elvont módon jelöltek meg, illetve olyan jogi aktus, amelynek alapján a meghatározott projekthez nem kapcsolódó támogatást egy vagy több vállalkozásnak lehet megítélni határozatlan időre és/vagy meghatározatlan összegben;

e)   „egyedi támogatás”: olyan támogatás, amelyet nem egy támogatási program alapján ítéltek oda, és azon támogatás, amely támogatási program alapján kötelező bejelentés alá tartozik;

f)   „jogellenes támogatás”: olyan új támogatás, amelyet az EUMSZ 108. cikke (3) bekezdésének megsértésével vezettek be;

g)   „támogatással való visszaélés”: a kedvezményezett a támogatást a 659/1999/EK tanácsi rendelet 4. cikkének (3) bekezdése, vagy 7. cikkének (3) vagy (4) bekezdése vagy e rendelet 4. cikkének (3) bekezdése vagy 9. cikkének (3) vagy (4) bekezdése szerint hozott határozatok megsértésével használja fel;

h)   „érdekelt fél”: olyan tagállam vagy személy, vállalkozás vagy vállalkozások társulása, amelyek, illetve akinek érdekeit a támogatás nyújtása érintheti, különösen a támogatás kedvezményezettje, a versenytárs vállalkozások és a szakmai szövetségek.

II. FEJEZET

A BEJELENTETT TÁMOGATÁSRA VONATKOZÓ ELJÁRÁS

2. cikk

Az új támogatás bejelentése

(1)   Amennyiben arról az EUMSZ 109. cikke vagy az egyéb rendelkezései szerinti rendeletek másként nem rendelkeznek, az érintett tagállam az új támogatás nyújtására vonatkozó tervezeteket kellő időben bejelenti a Bizottságnak. A Bizottság késedelem nélkül tájékoztatja az érintett tagállamot a bejelentés kézhezvételéről.

(2)   A bejelentésben az érintett tagállam megad minden szükséges információt, hogy lehetővé tegye a Bizottság számára a 4. és 9. cikk szerinti határozat meghozatalát (a továbbiakban: teljes bejelentés).

3. cikk

Felfüggesztési záradék

A 2. cikk (1) bekezdése szerint bejelentendő támogatás nem léptethető hatályba a Bizottság támogatást engedélyező határozata előtt vagy a határozatának vélelmezett meghozatala előtt.

4. cikk

A bejelentés előzetes vizsgálata és a Bizottság határozatai

(1)   A Bizottság megvizsgálja a bejelentést közvetlenül annak kézhezvétele után. A 10. cikk sérelme nélkül a Bizottság az e cikk (2), (3) vagy (4) bekezdése szerint határozatot hoz.

(2)   Amennyiben az előzetes vizsgálatot követően a Bizottság úgy találja, hogy a bejelentett intézkedés nem valósít meg támogatást, megállapítását határozatban rögzíti.

(3)   Amennyiben az előzetes vizsgálatot követően a Bizottság úgy találja, hogy nem merült fel kétség a bejelentett intézkedés belső piaccal való összeegyeztethetőségét illetően, és amennyiben az az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartozik, a Bizottság úgy határoz, hogy az intézkedés összeegyeztethető a belső piaccal (a továbbiakban: kifogást nem tartalmazó határozat). A határozat megjelöli, hogy az EUMSZ-ben szereplő melyik kivétel került alkalmazásra.

(4)   Amennyiben az előzetes vizsgálatot követően a Bizottság úgy találja, hogy kétség merült fel a bejelentett intézkedés belső piaccal való összeegyeztethetőségét illetően, az EUMSZ 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás kezdeményezéséről dönt (továbbiakban: hivatalos vizsgálati eljárást kezdeményező határozat).

(5)   Az e cikk (2), (3) és (4) bekezdésében említett határozatokat két hónapon belül kell meghozni. Ez a határidő a teljes bejelentés kézhezvételének időpontjától kezdődik. A bejelentés akkor tekinthető teljesnek, ha annak kézhezvételétől számított két hónapon belül, vagy a kért kiegészítő információk átvételétől számított két hónapon belül a Bizottság nem kér további információt. A határidő a Bizottság és az érintett tagállam hozzájárulásával meghosszabbítható. A Bizottság adott esetben rövidebb határidőt is meghatározhat.

(6)   Amennyiben a Bizottság nem hozott határozatot a (2), (3) vagy (4) bekezdésnek megfelelően az (5) bekezdésben megállapított határidőn belül, úgy kell tekinteni, hogy a támogatást engedélyezte. Az érintett tagállam bevezetheti a kérdéses intézkedéseket, miután erről a Bizottságot előzetesen értesíti, hacsak a Bizottság az értesítés kézhezvételét követő 15 napon belül nem hoz e cikk szerint határozatot.

5. cikk

A bejelentő tagállamhoz intézett információnyújtási kérelem

(1)   Amennyiben a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az érintett tagállam által a 2. cikk szerint bejelentett intézkedésről nyújtott információ hiányos, minden szükséges további információt megkér. Amikor egy tagállam válaszol az ilyen megkeresésre, a Bizottság értesíti a tagállamot a válasz kézhezvételéről.

(2)   Amennyiben az érintett tagállam nem vagy hiányosan adja meg a kért információt a Bizottság által előírt határidőn belül, a Bizottság emlékeztetőt küld további megfelelő határidő biztosításával, amely alatt az információt át kell adni.

(3)   A bejelentést visszavontnak kell tekinteni, ha a kért információt az előírt határidőn belül nem nyújtják be, hacsak a határidőt – lejárta előtt – a Bizottság az érintett tagállam hozzájárulásával nem hosszabbította meg, vagy az érintett tagállam kellően indokolt nyilatkozatában nem tájékoztatja a Bizottságot arról, hogy a bejelentést teljesnek tekinti, mivel a kért kiegészítő információk nem hozzáférhetők, vagy azokat már benyújtották. Ez esetben a 4. cikk (5) bekezdésében említett határidő a nyilatkozat kézhezvételét követő napon kezdődik. Amennyiben a bejelentést visszavontnak kell tekinteni, a Bizottság tájékoztatja erről a tagállamot.

6. cikk

Hivatalos vizsgálati eljárás

(1)   A hivatalos vizsgálati eljárást kezdeményező határozat összefoglalja a vonatkozó ténybeli és jogi kérdéseket, tartalmazza a Bizottság előzetes értékelését a javasolt intézkedés támogatási jellegére vonatkozóan, és meghatározza a belső piaccal való összeegyeztethetőséggel kapcsolatban felmerült kétségeket. A határozat felszólítja az érintett tagállamot és az egyéb érdekelt feleket, hogy nyújtsák be észrevételeiket egy meghatározott, általában egy hónapot meg nem haladó határidőn belül. Kellően indokolt esetben a Bizottság meghosszabbíthatja az előírt határidőt.

(2)   A Bizottság a beérkezett észrevételeket közli az érintett tagállammal. Amennyiben az érdekelt fél a lehetséges kár miatt úgy kívánja, személyét az érintett tagállam előtt nem fedik fel. Az érintett tagállam általában egy hónapot meg nem haladó előírt határidőn belül válaszolhat a benyújtott észrevételekre. Kellően indokolt esetekben a Bizottság meghosszabbíthatja az előírt határidőt.

7. cikk

Más forrásokhoz intézett információnyújtási kérelem

(1)   Amennyiben a tagállam által az előzetes vizsgálat során benyújtott információk nem elegendőek, a Bizottság a 6. cikkben meghatározott hivatalos vizsgálati eljárás kezdeményezését követően, különösen az alapos vizsgálatot igénylő, technikailag összetett intézkedések esetében – az arányosság elvét is kellőképpen figyelembe véve, különösen a kis- és középvállalkozások esetében – felszólíthat más tagállamokat, vállalkozásokat, vagy vállalkozások társulásait arra, hogy nyújtsanak be minden, ahhoz szükséges piaci információt, hogy elvégezhesse a szóban forgó intézkedésre vonatkozó értékelését.

(2)   A Bizottság kizárólag akkor kérhet információt, ha:

| a) | az információkérés olyan hivatalos vizsgálati eljárásokra korlátozódik, amelyeket a Bizottság az információkérés időpontjáig eredménytelennek ítélt; és |
| --- | --- |

a)

az információkérés olyan hivatalos vizsgálati eljárásokra korlátozódik, amelyeket a Bizottság az információkérés időpontjáig eredménytelennek ítélt; és

| b) | a támogatás kedvezményezettjétől történő információkérés esetén az érintett tagállam ehhez hozzájárul. |
| --- | --- |

b)

a támogatás kedvezményezettjétől történő információkérés esetén az érintett tagállam ehhez hozzájárul.

(3)   Azok a vállalkozások vagy vállalkozások társulásai, amelyek a Bizottság (6) és (7) bekezdése szerinti, piaci információ nyújtására irányuló kérelmére információt szolgáltatnak, a válaszukat egy időben küldik meg a Bizottságnak és az érintett tagállamnak, feltéve, hogy az iratok nem tartalmaznak olyan információt, amely az érintett tagállam vonatkozásában bizalmas.

A Bizottság irányítja és figyelemmel kíséri az érintett tagállamok, vállalkozások, illetve vállalkozások társulásai közötti információátadást, és ellenőrzi az átadott információk állítólagos bizalmas voltát.

(4)   A Bizottság kizárólag olyan információt kérhet, amely a kérelemmel érintett tagállam, vállalkozás, vagy vállalkozások társulása rendelkezésére áll.

(5)   A tagállamok egyszerű kérelem alapján, a Bizottság által előírt határidőn belül benyújtják a kért információkat, amely határidő szokásos esetben nem haladhatja meg az egy hónapot. Amennyiben az érintett tagállam nem vagy hiányosan adja meg a kért információt e határidőn belül, a Bizottság emlékeztetőt küld.

(6)   A Bizottság információt kérhet vállalkozásoktól vagy vállalkozások társulásaitól egyszerű kérelem útján. Amennyiben a Bizottság egyszerű kérelem útján kér vállalkozásokat vagy vállalkozások társulásait információszolgáltatásra, megjelöli kérelmének jogalapját és célját, meghatározza a kért információt és az információ benyújtására arányos határidőt ír elő. Utal továbbá a 8. cikk (1) bekezdésében meghatározott, a helytelen vagy félrevezető információk benyújtása esetén kiszabható pénzbírságra.

(7)   A Bizottság információt kérhet vállalkozásoktól vagy vállalkozások társulásaitól határozat útján. Amennyiben a Bizottság határozat útján kér vállalkozásokat vagy vállalkozások társulásait információszolgáltatásra, megjelöli kérelmének jogalapját, a kérelem célját, meghatározza a kért információt és az információ benyújtására arányos határidőt ír elő. Utal továbbá a 8. cikk (1) bekezdésében meghatározott pénzbírságra, valamint utal a 8. cikk (2) bekezdésében előírt kényszerítő bírságra, vagy kiszabja azt. Utal továbbá a vállalkozás vagy vállalkozások társulása azon jogára, hogy a határozat felülvizsgálatát kérje az Európai Unió Bíróságától.

(8)   A Bizottság az e cikk (1) és a (6) bekezdése szerinti kérelem kibocsátásával vagy a (7) bekezdés szerinti határozat elfogadásával egy időben megküldi annak másolatát az érintett tagállamnak is. A Bizottság feltünteti azokat a kritériumokat, amelyek alapján kiválasztotta a kérelem vagy a határozat címzettjeit.

(9)   A kért információt vállalkozások esetében azok tulajdonosai vagy képviselői, jogi személyek, társaságok, illetve jogi személyiséggel nem rendelkező társulások esetében pedig a képviseletükre jogszabály vagy az alapszabály által felhatalmazott személyek szolgáltatják a nevükben. Az információt kellően felhatalmazott személyek is megadhatják ügyfeleik nevében. Utóbbiak teljes felelősséggel tartoznak, amennyiben a szolgáltatott információ helytelen, hiányos vagy félrevezető.

8. cikk

Pénzbírság és kényszerítő bírság

(1)   A Bizottság, amennyiben szükségesnek és arányosnak ítéli, határozat útján az előző üzleti évük teljes forgalmának 1 %-át meg nem haladó mértékű pénzbírságot szabhat ki a vállalkozásokra vagy vállalkozások társulásaira, amennyiben azok szándékosan vagy súlyos gondatlanságból:

| a) | a 7. cikk (6) bekezdése szerinti kérelemre adott válaszban helytelen vagy félrevezető információt szolgáltatnak; |
| --- | --- |

a)

a 7. cikk (6) bekezdése szerinti kérelemre adott válaszban helytelen vagy félrevezető információt szolgáltatnak;

| b) | a 7. cikk (7) bekezdése alapján elfogadott határozatra adott válaszban helytelen, hiányos vagy félrevezető információt szolgáltatnak, vagy az előírt határidőn belül nem szolgáltatnak információt. |
| --- | --- |

b)

a 7. cikk (7) bekezdése alapján elfogadott határozatra adott válaszban helytelen, hiányos vagy félrevezető információt szolgáltatnak, vagy az előírt határidőn belül nem szolgáltatnak információt.

(2)   A Bizottság határozat útján kényszerítő bírságot szabhat ki vállalkozásokra vagy vállalkozások társulásaira, amennyiben azok nem szolgáltatnak hiánytalan és helyes információkat a Bizottság által a 7. cikk (7) bekezdése alapján elfogadott határozat szerinti információkérésre.

A kényszerítő bírság nem haladhatja meg az érintett vállalkozás vagy vállalkozások társulása előző üzleti éve átlagos napi forgalmának 5 %-át, és a határozatban megállapított naptól számított késedelem minden munkanapjára vonatkozik, azon időpontig terjedően, amíg be nem nyújtja a Bizottság által kért hiánytalan és helyes információkat.

(3)   A pénzbírság vagy kényszerítő bírság összegének megállapításakor figyelembe kell venni a jogsértés jellegét, súlyosságát és időtartamát, valamint az arányosság és a megfelelőség elvét, különösen a kis- és középvállalkozások esetében.

(4)   Amennyiben a vállalkozások vagy vállalkozások társulásai teljesítették a kényszerítő bírság által érvényesíteni kívánt kötelezettséget, a Bizottság a kényszerítő bírság végleges összegét a kényszerítő bírságot kiszabó eredeti határozatban foglalthoz képest csökkentheti. A Bizottság teljes körű felmentést is adhat a kényszerítő bírság megfizetése alól.

(5)   Az e cikk (1) és (2) bekezdésében meghatározott határozatok elfogadását megelőzően a Bizottság két hetes végső határidőt állapít meg az érintett vállalkozások vagy vállalkozások társulásai számára a hiányzó piaci információ benyújtására, és lehetőséget ad nekik arra, hogy ismertessék véleményüket.

(6)   Az Európai Unió Bírósága az EUMSZ 261. cikke szerinti teljes körű mérlegelési jogkörrel rendelkezik a Bizottság által kiszabott pénzbírságok és kényszerítő bírságok felülvizsgálata tekintetében. A kiszabott bírságot vagy kényszerítő bírságot törölheti, csökkentheti vagy növelheti.

9. cikk

A Bizottság határozata a hivatalos vizsgálati eljárás lezárásáról

(1)   A 10. cikk sérelme nélkül a hivatalos vizsgálati eljárást az e cikk (2)–(5) bekezdése szerinti határozattal zárják le.

(2)   Amennyiben a Bizottság úgy találja, hogy az érintett tagállam által végrehajtott módosítást követően a bejelentett intézkedés nem minősül támogatásnak, megállapítását határozatban rögzíti.

(3)   Amennyiben a Bizottság úgy találja, hogy adott esetben az érintett tagállam által végrehajtott módosítást követően a bejelentett intézkedés belső piaccal való összeegyeztethetőségére vonatkozó kételyek megszűntek, a Bizottság az intézkedést a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja (a továbbiakban: megengedő határozat). A határozat rendelkezik arról, hogy az EUMSZ-ben szereplő melyik kivétel kerül alkalmazásra.

(4)   A Bizottság olyan feltételeket határozhat meg megengedő határozatában, amelyek teljesítése esetén egy támogatás a belső piaccal összeegyeztethetőnek minősül, és olyan kötelezettségeket állapíthat meg, amelyek biztosítják a határozat betartásának ellenőrzését (a továbbiakban: feltételt megállapító határozat).

(5)   Amennyiben a Bizottság úgy találja, hogy a bejelentett támogatás nem egyeztethető össze a belső piaccal, úgy határoz, hogy a támogatást nem lehet bevezetni (a továbbiakban: elutasító határozat).

(6)   A (2)–(5) bekezdés alapján hozott határozatokat a 4. cikk (4) bekezdésében felmerült kétségek megszűnését követő legrövidebb időn belül meg kell hozni. A Bizottság a lehető legnagyobb mértékben törekszik arra, hogy az eljárás megkezdésétől számított 18 hónapon belül határozatot hozzon. Ez a határidő a Bizottság és az érintett tagállam közös megállapodásával meghosszabbítható.

(7)   Az e cikk (6) bekezdésében említett határidő lejárta után, illetve ha az érintett tagállam úgy kívánja, a Bizottság két hónapon belül határozatot hoz a rendelkezésére álló információk alapján. Adott esetben, amennyiben a benyújtott információ nem elegendő az összeegyeztethetőség megállapításához, a Bizottság elutasító határozatot hoz.

(8)   A (2)–(5) bekezdés szerinti határozatok elfogadása előtt a Bizottság az érintett tagállamnak lehetőséget nyújt arra, hogy – szokásos esetben egy hónapot meg nem haladó határidőn belül – ismertesse véleményét a 7. cikk (3) bekezdése szerint a Bizottságnak benyújtott és az érintett tagállamnak is megküldött információkkal kapcsolatban.

(9)   A Bizottság az e cikk (2)–(5) bekezdése szerinti határozatokban nem használ fel a válaszadók által benyújtott olyan bizalmas adatokat, amelyek nem aggregálhatók és egyéb módon sem anonimizálhatók, kivéve akkor, ha a válaszadók előzetesen hozzájárultak ahhoz, hogy az adatokat az érintett tagállam rendelkezésére bocsássa. A Bizottság indokolással ellátott határozatban, amelyről értesíti a vállalkozást vagy a vállalkozások társulását, megállapíthatja, hogy a válaszadó által szolgáltatott és bizalmasként megjelölt információ nem védett, és időtartamot állapíthat meg, amelyet követően az információt felfedi. Ez az időtartam nem lehet rövidebb egy hónapnál.

(10)   A Bizottság figyelembe veszi a vállalkozások üzleti titkaik és egyéb bizalmas információik védelméhez fűződő jogos érdekeit. Az olyan, a 7. cikk alapján információt szolgáltató vállalkozás vagy vállalkozások társulása, amely az állami támogatási intézkedésnek nem kedvezményezettje, lehetséges kárra hivatkozással kérheti, hogy kilétét az érintett tagállam előtt ne fedjék fel.

10. cikk

A bejelentés visszavonása

(1)   Az érintett tagállam a 2. cikk szerinti bejelentését megfelelő határidőn belül visszavonhatja, mielőtt a Bizottság a 4. cikk vagy a 9. cikk szerint meghozná határozatát.

(2)   Abban az esetben, amikor a Bizottság megkezdte a hivatalos vizsgálati eljárást, az eljárást a Bizottságnak le is kell zárnia.

11. cikk

Határozat visszavonása

A Bizottság, miután lehetőséget biztosított az érintett tagállam számára észrevételeinek benyújtására, a 4. cikk (2) vagy (3) bekezdése, illetve a 9. cikk (2), (3) vagy (4) bekezdése szerint hozott határozatát visszavonhatja, amennyiben a határozat az eljárás során szolgáltatott olyan helytelen információn alapult, amely döntő fontosságú volt a határozat meghozatalában. A határozat visszavonása és egy új határozat meghozatala előtt a Bizottság megindítja a 4. cikk (4) bekezdése szerinti hivatalos vizsgálati eljárást. A 6., 9. és 12. cikket, a 13. cikk (1) bekezdését, a 15., 16. és 17. cikket értelemszerűen kell alkalmazni.

III. FEJEZET

A JOGELLENES TÁMOGATÁSRA VONATKOZÓ ELJÁRÁS

12. cikk

Vizsgálat, információkérési és információnyújtási rendelkezés

(1)   A 24. cikk sérelme nélkül a Bizottság saját kezdeményezésére bármilyen forrásból származó, feltehetően jogellenes támogatásra vonatkozó információt megvizsgálhat.

A Bizottság indokolatlan késedelem nélkül megvizsgál minden, az érdekelt felek által a 24. cikk (2) bekezdése alapján benyújtott panaszt, és biztosítja, hogy az érintett tagállam teljes körű és rendszeres tájékoztatást kapjon a vizsgálat alakulásáról és eredményéről.

(2)   A Bizottság szükség esetén információt kér az érintett tagállamtól. A 2. cikk (2) bekezdését és az 5. cikk (1) és (2) bekezdését értelemszerűen kell alkalmazni.

A hivatalos vizsgálati eljárás kezdeményezését követően a Bizottság a 7. és a 8. cikk alapján – amelyek értelemszerűen alkalmazandók – bármely más tagállamtól, vállalkozástól vagy vállalkozások társulásától is kérhet információt.

(3)   Amennyiben az 5. cikk (2) bekezdése szerinti emlékeztető ellenére az érintett tagállam nem adja meg a Bizottság által előírt határidőn belül a kért információt, vagy amennyiben nem teljes információt ad, a Bizottság határozattal kérheti az információt (a továbbiakban: információnyújtási rendelkezés). A határozat rendelkezik a szükséges információkról, és határidőt szab annak benyújtására.

13. cikk

A támogatás felfüggesztéséről vagy ideiglenes visszatérítéséről szóló rendelkezés

(1)   A Bizottság, miután lehetőséget biztosított az érintett tagállamnak észrevételei megtételére, olyan határozatot hozhat, amely megköveteli a jogellenes támogatás nyújtásának felfüggesztését, amíg a Bizottság határozatot nem hoz a támogatás belső piaccal való összeegyeztethetőségéről (a továbbiakban: felfüggesztő rendelkezés).

(2)   A Bizottság miután lehetőséget biztosított az érintett tagállamnak észrevételei megtételére, olyan határozatot hozhat, amely megköveteli a jogellenes támogatások ideiglenes visszatérítését, amíg a Bizottság határozatot nem hoz a támogatás belső piaccal való összeegyeztethetőségéről (a továbbiakban: visszatérítési rendelkezés), amennyiben a következő feltételek mindegyike teljesül:

| a) | egy megszilárdult gyakorlat szerint nincs kétség az érintett intézkedés támogatás jellege felől; |
| --- | --- |

a)

egy megszilárdult gyakorlat szerint nincs kétség az érintett intézkedés támogatás jellege felől;

| b) | sürgős intézkedésre van szükség; |
| --- | --- |

b)

sürgős intézkedésre van szükség;

| c) | fennáll annak kockázata, hogy egy versenytársat jelentős és helyrehozhatatlan kár ér. |
| --- | --- |

c)

fennáll annak kockázata, hogy egy versenytársat jelentős és helyrehozhatatlan kár ér.

A visszatérítésre a 16. cikk (2) és (3) bekezdésében meghatározott eljárás szerint kerül sor. A támogatás tényleges visszatérítése után, a Bizottság a bejelentett támogatásra vonatkozó határidőn belül határozatot hoz.

A Bizottság felhatalmazhatja a tagállamot arra, hogy a támogatás visszafizetését összekapcsolja az érintett vállalkozásnak szánt megmentési célú támogatás kifizetésével.

E bekezdés rendelkezéseit csak a 659/1999/EK rendelet hatálybalépését követően megvalósított jogellenes támogatásokra kell alkalmazni.

14. cikk

A rendelkezés be nem tartása

Amennyiben a tagállam nem tartja be a felfüggesztő vagy a visszatérítési rendelkezést, a Bizottság jogosult – a rendelkezésére álló információk alapján az ügy lényegére vonatkozó vizsgálat elvégzése mellett – az ügyet közvetlenül az Európai Unió Bírósága elé utalni, és annak megállapítását kérni, hogy a rendelkezések be nem tartása az EUMSZ megsértését jelenti.

15. cikk

A Bizottság határozatai

(1)   A lehetséges jogellenes támogatás vizsgálata a 4. cikk (2), (3) vagy (4) bekezdése szerinti határozattal zárul. A hivatalos vizsgálati eljárást megindító határozatok esetében az eljárást a 9. cikk szerinti határozat zárja. Amennyiben egy tagállam nem tartja be az információnyújtási rendelkezést, a Bizottság a határozatot a rendelkezésre álló információk alapján hozza meg.

(2)   Jogellenes támogatások esetén, a 13. cikk (2) bekezdésének sérelme nélkül, a Bizottságot nem köti a 4. cikk (5) bekezdésében, a 9. cikk (6) bekezdésében és a 9. cikk (7) bekezdésében meghatározott határidő.

(3)   A 11. cikket értelemszerűen kell alkalmazni.

16. cikk

A támogatás visszatérítése

(1)   Amennyiben a jogellenes támogatások esetén elutasító határozat születik, a Bizottság dönt arról, hogy az érintett tagállam hozza meg a szükséges intézkedéseket a támogatásnak a kedvezményezettől történő visszavételére (a továbbiakban: visszatérítési határozat). A Bizottság nem követeli meg a támogatás visszatérítését, amennyiben az ellentétes az uniós jog valamelyik általános elvével.

(2)   A visszatérítési határozat szerint visszatérítésre kerülő támogatás magában foglalja a Bizottság által megfelelő kamatlábbal meghatározott kamatot. A kamat attól a naptól esedékes, amikor a jogellenes támogatást a kedvezményezett rendelkezésére bocsátották, addig a napig, amíg visszafizetésre nem került.

(3)   Az Európai Unió Bíróságának az EUMSZ 278. cikke értelmében hozott határozatának sérelme nélkül, a visszatérítést késedelem nélkül és az érintett tagállam nemzeti joga szerinti eljárás keretében kell végrehajtani, feltéve, hogy e rendelkezések lehetővé teszik a Bizottság határozatának azonnali és hatékony végrehajtását. Ebből a célból és a nemzeti bíróságok előtt zajló eljárás esetén – az uniós jog sérelme nélkül – az érintett tagállamok meghozzák a jogrendszerük szerint rendelkezésre álló szükséges intézkedéseket, beleértve az átmeneti intézkedéseket is.

IV. FEJEZET

JOGVESZTŐ HATÁRIDŐK

17. cikk

A támogatás visszafizettetésére vonatkozó jogvesztő határidő

(1)   A Bizottság támogatás-visszatéríttetésre vonatkozó hatásköre tízéves jogvesztő határidőn belül érvényesíthető.

(2)   A jogvesztő határidő azon a napon kezdődik, amikor a jogellenes támogatást a kedvezményezettnek egyedi támogatás formájában vagy támogatási program részét képező támogatás formájában nyújtják. A Bizottság vagy a Bizottság kérésére eljáró tagállam jogellenes támogatással kapcsolatos intézkedései megszakítják a jogvesztő határidőt. A jogvesztő határidő minden megszakítástól számítva újra indul. A jogvesztő határidőt fel kell függeszteni, amíg a Bizottság határozata az Európai Unió Bírósága előtt függőben lévő eljárás alá tartozik.

(3)   Minden támogatást, amellyel kapcsolatban a jogvesztő határidő lejárt, létező támogatásnak kell tekinteni.

18. cikk

A pénzbírságok és a kényszerítő bírságok kiszabására vonatkozó jogvesztő határidő

(1)   A 8. cikk által a Bizottságra ruházott hatáskör hároméves jogvesztő határidőn belül érvényesíthető.

(2)   Az (1) bekezdés szerinti határidő a 8. cikkben említett jogsértés elkövetésének napján kezdődik. Folyamatos vagy ismétlődő jogsértések esetében azonban a határidő a jogsértés megszűnésének napján kezdődik.

(3)   A Bizottság bármely olyan lépése, amelynek célja a 8. cikkben említett jogsértés kivizsgálása vagy az ilyen jogsértéssel kapcsolatos eljárás, megszakítja a pénzbírság vagy kényszerítő bírság kiszabására vonatkozó jogvesztő határidőt attól a naptól számítva, amelyen az érintett vállalkozást vagy a vállalkozások társulását értesítik a lépésről.

(4)   A jogvesztő határidő minden megszakítást követően újra kezdődik. A jogvesztő határidő azonban legkésőbb azon a napon lejár, amikor hat év eltelt anélkül, hogy a Bizottság pénzbírságot vagy kényszerítő bírságot szabott volna ki. Ez az időszak meghosszabbodik azzal az időszakkal, ameddig e cikk (5) bekezdése szerint a jogvesztő határidő nyugszik.

(5)   A pénzbírságok vagy kényszerítő bírságok kiszabására vonatkozó jogvesztő határidő mindaddig nyugszik, amíg a Bizottság határozata az Európai Unió Bírósága előtt folyamatban lévő eljárás tárgyát képezi.

19. cikk

A pénzbírságok és a kényszerítő bírságok végrehajtására vonatkozó jogvesztő határidő

(1)   A Bizottságnak a 8. cikk értelmében elfogadott határozatok végrehajtására vonatkozó hatásköre ötéves jogvesztő határidőn belül érvényesíthető.

(2)   Az (1) bekezdés szerinti határidő a 8. cikk szerint elfogadott határozat jogerőre emelkedésének napján kezdődik.

(3)   Az e cikk (1) bekezdése szerinti jogvesztő határidőt megszakítja:

| a) | a pénzbírság vagy a kényszerítő bírság eredeti összegét módosító vagy a módosításra irányuló kérelmet elutasító határozatról szóló értesítés; |
| --- | --- |

a)

a pénzbírság vagy a kényszerítő bírság eredeti összegét módosító vagy a módosításra irányuló kérelmet elutasító határozatról szóló értesítés;

| b) | a Bizottság kérelmére eljáró bármely tagállamnak vagy a Bizottságnak a bírság vagy a kényszerítő bírság végrehajtására irányuló intézkedése. |
| --- | --- |

b)

a Bizottság kérelmére eljáró bármely tagállamnak vagy a Bizottságnak a bírság vagy a kényszerítő bírság végrehajtására irányuló intézkedése.

(4)   A jogvesztő határidő minden megszakítást követően újrakezdődik.

(5)   Az (1) bekezdés szerinti jogvesztő határidő mindaddig nyugszik, amíg:

| a) | a kötelezett fizetési haladékot kapott; |
| --- | --- |

a)

a kötelezett fizetési haladékot kapott;

| b) | a végrehajtás az Európai Unió Bíróságának határozata értelmében felfüggesztésre került. |
| --- | --- |

b)

a végrehajtás az Európai Unió Bíróságának határozata értelmében felfüggesztésre került.

V. FEJEZET

A TÁMOGATÁSSAL VALÓ VISSZAÉLÉSRE VONATKOZÓ ELJÁRÁS

20. cikk

A támogatással való visszaélés

A 28. cikk sérelme nélkül, a támogatással való visszaélés esetén a Bizottság a 4. cikk (4) bekezdése értelmében hivatalos vizsgálati eljárást kezdeményezhet. A 6–9. cikk, a 11. és 12. cikk, a 13. cikk (1) bekezdése és a 14–17. cikk értelemszerűen alkalmazandó.

VI. FEJEZET

A LÉTEZŐ TÁMOGATÁSI PROGRAMOKRA VONATKOZÓ ELJÁRÁS

21. cikk

Az EUMSZ 108. cikkének (1) bekezdése szerinti együttműködés

(1)   A Bizottság az érintett tagállamtól minden szükséges információt megkap az EUMSZ 108. cikkének (1) bekezdése szerinti létező támogatási programoknak a tagállamokkal együttműködésben végzett felülvizsgálatához.

(2)   Amennyiben a Bizottság úgy ítéli meg, hogy egy létező támogatási program nem, vagy többé már nem egyeztethető össze a belső piaccal, előzetes véleményéről tájékoztatja az érintett tagállamot, és lehetőséget biztosít számára, hogy egy hónapos határidőn belül benyújtsa észrevételeit. Kellően indokolt esetben a Bizottság ezt a határidőt meghosszabbíthatja.

22. cikk

A megfelelő intézkedésekre vonatkozó javaslat

Amennyiben a 21. cikk szerint a tagállam által nyújtott információ alapján a Bizottság arra a következtetésre jut, hogy a létező támogatási program nem, vagy többé már nem egyeztethető össze a belső piaccal, ajánlást készít, amelyben megfelelő intézkedéseket javasol az érintett tagállamnak. Az ajánlásban javasolhatja, különösen:

| a) | a támogatási program lényeges módosítását; vagy |
| --- | --- |

a)

a támogatási program lényeges módosítását; vagy

| b) | eljárási követelmények bevezetését; vagy |
| --- | --- |

b)

eljárási követelmények bevezetését; vagy

| c) | a támogatási program megszüntetését. |
| --- | --- |

c)

a támogatási program megszüntetését.

23. cikk

A megfelelő intézkedésekre vonatkozó javaslat jogi következményei

(1)   Amennyiben az érintett tagállam elfogadja a javasolt intézkedéseket, és erről tájékoztatja a Bizottságot, a Bizottság ezt a megállapítást rögzíti, és erről tájékoztatja a tagállamot. A tagállamot az elfogadás kötelezi a megfelelő intézkedések végrehajtására.

(2)   Amennyiben az érintett tagállam nem fogadja el a javasolt intézkedéseket, és a Bizottság az érintett tagállam érveit figyelembe véve még mindig úgy véli, hogy az intézkedések szükségesek, kezdeményezi a 4. cikk (4) bekezdése szerinti eljárást. A 6., 9. és 11. cikket értelemszerűen kell alkalmazni.

VII. FEJEZET

ÉRDEKELT FELEK

24. cikk

Az érdekelt felek jogai

(1)   Bármely érdekelt fél nyújthat be észrevételt a 6. cikk szerint, miután a Bizottság a hivatalos vizsgálati eljárás megkezdéséről határozatot hozott. Valamennyi érdekelt fél, aki észrevételt nyújtott be, és az egyedi támogatás bármely kedvezményezettje, kézhez kapja a Bizottság 9. cikk szerint hozott határozatának egy példányát.

(2)   Bármely érdekelt fél panaszt nyújthat be annak érdekében, hogy feltételezett jogellenes támogatásról vagy támogatással való feltételezett visszaélésről tájékoztassa a Bizottságot. E célból az érdekelt fél megfelelő módon kitölti a 33. cikkben említett végrehajtási rendelkezésben szereplő űrlapot, és megad minden abban kért kötelező információt.

Amennyiben a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az érdekelt fél nem felel meg a panaszra vonatkozó kötelező űrlapnak, vagy az érdekelt fél által ismertetett tények és jogi szempontok alapján első vizsgálatot követően nem állapítható meg kellően megalapozottan a jogellenes támogatás vagy a támogatással való visszaélés ténye, erről értesíti az érdekelt felet, és felkéri, hogy az előírt – szokásos esetben egy hónapot nem meghaladó – határidőn belül nyújtsa be észrevételeit. Amennyiben az érdekelt fél az előírt határidőn belül nem nyújt be észrevételt, a panaszt visszavontnak kell tekinteni. Amennyiben egy panaszt visszavontnak tekintettek, a Bizottság értesíti arról az érintett tagállamot.

A Bizottság a panasz tárgyát képező támogatás ügyében hozott határozat egy példányát megküldi a panaszt benyújtó félnek.

(3)   Bármely érdekelt fél kérelemre megkapja a 4. és 9. cikke a 12. cikk (3) bekezdése és a 13. cikk szerinti határozat egy példányát.

VIII. FEJEZET

GAZDASÁGI ÁGAZATOK ÉS TÁMOGATÁSI ESZKÖZÖK VIZSGÁLATA

25. cikk

Gazdasági ágazatok és támogatási eszközök vizsgálata

(1)   Ha a rendelkezésre álló információk alapján joggal feltételezhető, hogy egy meghatározott ágazatban alkalmazott vagy egy meghatározott támogatási eszközön alapuló állami támogatási intézkedések több tagállamban súlyosan korlátozhatják vagy torzíthatják a versenyt a belső piacon, vagy hogy egy meghatározott ágazatban alkalmazott létező támogatási intézkedések több tagállamban nem vagy már nem egyeztethetők össze a belső piaccal, a Bizottság több tagállamra kiterjedő vizsgálatot végezhet a gazdasági ágazat vagy az érintett támogatási eszköz alkalmazása tekintetében. E vizsgálat során a Bizottság az arányosság elvének megfelelő figyelembevételével felkérheti az érintett tagállamokat és/vagy vállalkozásokat vagy vállalkozások társulásait, hogy nyújtsák be az EUMSZ 107. és 108. cikkének alkalmazásához szükséges információkat.

Az e cikk alapján küldött információnyújtási kérelmekben a Bizottságnak meg kell indokolnia a vizsgálatot és a címzettek kiválasztását.

A Bizottság jelentést tesz közzé a több tagállamra kiterjedő, meghatározott gazdasági ágazatok vagy meghatározott támogatási eszközök tekintetében végzett vizsgálat eredményéről, és felkéri az érintett tagállamokat, vállalkozásokat vagy vállalkozások társulásait észrevételeik megtételére.

(2)   Az ágazatokkal kapcsolatos vizsgálatok során szerzett információk felhasználhatók az e rendelet alapján indított eljárások keretében.

(3)   E rendelet 5., 7. és 8. cikkét értelemszerűen kell alkalmazni.

IX. FEJEZET

ELLENŐRZÉS

26. cikk

Éves jelentések

(1)   A tagállamok éves jelentést nyújtanak be a Bizottságnak valamennyi létező támogatási programról, amelyre tekintettel a 9. cikk (4) bekezdése szerinti feltételt megállapító határozat alapján nem áll fenn egyedi jelentéstételi kötelezettség.

(2)   Amennyiben az emlékeztető ellenére az érintett tagállam nem nyújtja be az éves jelentést, a Bizottság az érintett támogatási program tekintetében a 22. cikk szerint járhat el.

27. cikk

Helyszíni ellenőrzés

(1)   Amennyiben a Bizottságnak komoly kételyei merültek fel azzal kapcsolatban, hogy betartották-e az egyedi támogatások tekintetében a kifogást nem tartalmazó határozatokat, a megengedő határozatokat vagy a feltételt megállapító határozatokat, az érintett tagállam – miután lehetősége nyílt észrevételeinek benyújtására –, lehetővé teszi a Bizottságnak a helyszíni ellenőrzést.

(2)   A Bizottság felhatalmazott tisztviselőinek jogában áll az érintett határozat betartásának ellenőrzése céljából:

| a) | az érintett vállalkozás helyiségeibe vagy területére belépni; |
| --- | --- |

a)

az érintett vállalkozás helyiségeibe vagy területére belépni;

| b) | a helyszínen szóbeli magyarázatot kérni; |
| --- | --- |

b)

a helyszínen szóbeli magyarázatot kérni;

| c) | a könyveket és egyéb üzleti nyilvántartásokat megvizsgálni, és másolatokat készíteni vagy kérni. |
| --- | --- |

c)

a könyveket és egyéb üzleti nyilvántartásokat megvizsgálni, és másolatokat készíteni vagy kérni.

A Bizottságot, amennyiben szükséges, független szakértők is segíthetik.

(3)   A Bizottság kellő időben és írásban tájékozatja az érintett tagállamot a helyszín ellenőrzéséről és a felhatalmazott tisztviselők és szakértők személyéről. Amennyiben a tagállamnak kellően indokolt kifogása van a Bizottság szakértőválasztása ellen, a szakértőket a tagállammal egyetértésben jelölik ki. A Bizottság tisztviselői és a helyszíni ellenőrzés elvégzésére felhatalmazott szakértők írásos felhatalmazást mutatnak be, amely meghatározza az ellenőrzés tárgyát és célját.

(4)   Az ellenőrzés során jelen lehetnek azon tagállam felhatalmazott tisztviselői, amely területén a helyszíni ellenőrzésre sor kerül.

(5)   A Bizottság eljuttatja a tagállamnak az ellenőrző szemle eredményeként készített jelentés másolatát.

(6)   Amennyiben egy vállalkozás ellenzi az e cikk alapján bizottsági határozattal elrendelt helyszíni ellenőrzést, az érintett tagállam biztosítja a Bizottság által felhatalmazott tisztviselők és szakértők számára a szükséges segítséget ahhoz, hogy végrehajthassák azt.

28. cikk

A határozatok és ítéletek megsértése

(1)   Amennyiben az érintett tagállam nem tartja be a feltételt megállapító vagy elutasító határozatokat, különösen az e rendelet 16. cikkében említett esetekben, a Bizottság az ügyet közvetlenül az Európai Unió Bírósága elé utalhatja az EUMSZ 108. cikke (2) bekezdésének megfelelően.

(2)   Amennyiben a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az érintett tagállam nem tartotta be az Európai Unió Bíróságának ítéletét, a Bizottság az ügyben az EUMSZ 260. cikkének megfelelően jár el.

X. FEJEZET

A NEMZETI BÍRÓSÁGOKKAL VALÓ EGYÜTTMŰKÖDÉS

29. cikk

A nemzeti bíróságokkal való együttműködés

(1)   Az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének vagy 108. cikkének alkalmazására irányuló eljárás során a tagállamok bíróságai felkérhetik a Bizottságot arra, hogy adjon át részükre birtokában lévő információkat, vagy véleményezzen az állami támogatási szabályok alkalmazására vonatkozó kérdéseket.

(2)   Amennyiben az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének vagy 108. cikkének koherens alkalmazása megkívánja, a Bizottság saját kezdeményezésére írásbeli észrevételeket nyújthat be az állami támogatási szabályok alkalmazásáért felelős tagállami bíróságoknak. A Bizottság az érintett bíróság hozzájárulásával szóbeli észrevételeket is tehet.

Mielőtt a Bizottság hivatalosan észrevételt tesz, tájékoztatja e szándékáról az érintett tagállamot.

Kizárólag észrevételei elkészítése céljából a Bizottság felkérheti a tagállam megfelelő bíróságát, hogy a rendelkezésére álló, az ügy Bizottság általi értékeléséhez szükséges dokumentumokat adja át.

XI. FEJEZET

KÖZÖS RENDELKEZÉSEK

30. cikk

Szolgálati titoktartás

A Bizottság és a tagállamok, azok tisztviselői és egyéb alkalmazottai, beleértve a Bizottság által kijelölt független szakértőket, nem fedhetnek fel olyan információt, amelyhez e rendelet alkalmazása során jutottak, és amely szolgálati titoktartási kötelezettség hatálya alá tartozik.

31. cikk

A határozatok címzettjei

(1)   A 7. cikk (7) bekezdése, a 8. cikk (1) és (2) bekezdése és a 9. cikk (9) bekezdése szerint hozott határozatok címzettje az érintett vállalkozás vagy vállalkozások társulása. A Bizottság a határozatról haladéktalanul értesíti a címzettet, és lehetőséget biztosít számára, hogy jelezze a Bizottságnak, megítélése szerint melyik információ tartozik a szolgálati titoktartási kötelezettség alá.

(2)   A Bizottság által hozott minden egyéb, a II., III., V., VI. és IX. fejezet szerint hozott határozat címzettje az érintett tagállam. A Bizottság e határozatokról haladéktalanul értesíti az érintett tagállamot, és lehetőséget biztosít számára, hogy jelezze a Bizottságnak, megítélése szerint melyik információ tartozik a szolgálati titoktartási kötelezettség alá.

32. cikk

A határozatok kihirdetése

(1)   A Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában összefoglaló közleményt tesz közzé azon határozatokról, amelyeket a 4. cikk (2) és (3) bekezdése és a 22. cikk szerint, a 23. cikk (1) bekezdésével összefüggésben hoz. A Bizottság az összefoglaló közleményben felhívja a figyelmet arra, hogy a határozat egy példányát hiteles nyelvi változatban vagy változatokban be lehet szerezni.

(2)   A Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában hiteles nyelvi változatban közzéteszi azon határozatokat, amelyeket a 4. cikk (4) bekezdése szerint hoz. A hiteles nyelvi változattól eltérő nyelveken megjelenő Hivatalos Lapokban a hiteles nyelvi változatot az adott Hivatalos Lap nyelvén készített érthető összefoglaló egészíti ki.

(3)   A Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzéteszi azon határozatokat, amelyeket a 8. cikk (1) és (2) bekezdése és a 9. cikk szerint hoz.

(4)   Azon esetekben, amelyekre a 4. cikk (6) bekezdését vagy a 10. cikk (2) bekezdését kell alkalmazni, rövid közleményt tesznek közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

(5)   A Tanács egyhangúlag dönthet úgy, hogy az EUMSZ 108. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése szerinti határozatokat közzéteszi az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

33. cikk

Végrehajtási rendelkezések

A Bizottság hatáskörrel rendelkezik arra, hogy a 34. cikkben megállapított eljárás keretében végrehajtási rendelkezéseket fogadjon el a következők tekintetében:

| a) | a bejelentések formája, tartalma és egyéb részletei; |
| --- | --- |

a)

a bejelentések formája, tartalma és egyéb részletei;

| b) | az éves jelentések formája, tartalma és egyéb részletei; |
| --- | --- |

b)

az éves jelentések formája, tartalma és egyéb részletei;

| c) | a 12. cikk (1) bekezdése és a 24. cikk (2) bekezdése szerint benyújtott panaszok formája, tartalma és egyéb részletei; |
| --- | --- |

c)

a 12. cikk (1) bekezdése és a 24. cikk (2) bekezdése szerint benyújtott panaszok formája, tartalma és egyéb részletei;

| d) | a határidőkre és számításukra vonatkozó részletes szabályok; és |
| --- | --- |

d)

a határidőkre és számításukra vonatkozó részletes szabályok; és

| e) | a 16. cikk (2) bekezdésében említett kamatláb. |
| --- | --- |

e)

a 16. cikk (2) bekezdésében említett kamatláb.

34. cikk

Konzultáció az állami támogatásokkal foglalkozó tanácsadó bizottsággal

(1)   Mielőtt elfogadja a 33. cikk szerinti végrehajtási rendelkezéseket, a Bizottság konzultál az (EU) 2015/1588 tanácsi rendelettel (4) létrehozott, állami támogatásokkal foglalkozó tanácsadó bizottsággal (a továbbiakban: bizottság).

(2)   A bizottsággal történő konzultációra a Bizottság által összehívott ülésen kerül sor. A megvizsgálandó tervezeteket és dokumentumokat a bejelentéshez mellékelni kell. Az ülésre legkorábban a bejelentés megküldését követő két hónap eltelte után kerülhet sor. Sürgős esetben ez a határidő csökkenthető.

(3)   A Bizottság képviselője tervezetet nyújt be a bizottság számára a meghozandó intézkedésekről. A bizottság, az elnöke által az ügy sürgősségére tekintettel megállapított határidőn belül, szükség esetén szavazással, véleményt nyilvánít a tervezetről.

(4)   A bizottság véleményét jegyzőkönyv rögzíti. Továbbá minden tagállamnak jogában áll kérni véleményének a jegyzőkönyvben való rögzítését. A bizottság javasolhatja véleményének az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételét.

(5)   A Bizottság a legnagyobb mértékben figyelembe veszi a tanácsadó bizottság által kialakított véleményt. Tájékoztatja a tanácsadó bizottságot arról, hogy véleményét milyen módon vette figyelembe.

35. cikk

Hatályon kívül helyezés

A 659/1999/EK rendelet hatályát veszti.

A hatályon kívül helyezett rendeletre történő hivatkozásokat ezen rendeletre való hivatkozásnak kell tekinteni, és a II. mellékletben szereplő megfelelési táblázattal összhangban kell értelmezni.

36. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2015. július 13-án.

a Tanács részéről

az elnök

F. ETGEN

---

(1)  2015. április 29-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

1

(2)  A Tanács 659/1999/EK rendelete (1999. március 22.) az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (HL L 83., 1999.3.27., 1. o.).

2

(3)  Lásd az I. mellékletet.

3

(4)  A Tanács (EU) 2015/1588 rendelete (2015. július 13.) az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkének a horizontális állami támogatások bizonyos fajtáira történő alkalmazásáról (lásd e Hivatalos Lap 1. oldalát).

4

---

I. MELLÉKLET

A hatályon kívül helyezett rendelet és egymást követő módosításainak jegyzéke

| Az Európai Tanács 659/1999/EK rendelete | (HL L 83., 1999.3.27., 1. o.) |
| --- | --- |
| A 2003-as csatlakozási okmány II. melléklete 5. pontjának (6) bekezdése | |
| Az Európai Tanács 1791/2006/EK rendelete | (HL L 363., 2006.12.20., 1. o.) |
| Az Európai Tanács 517/2013/EU rendelete | (HL L 158., 2013.6.10., 1. o.) |
| Az Európai Tanács 734/2013/EU rendelete | (HL L 204., 2013.7.31., 15. o.) |

Az Európai Tanács 659/1999/EK rendelete

(HL L 83., 1999.3.27., 1. o.)

A 2003-as csatlakozási okmány II. melléklete 5. pontjának (6) bekezdése

Az Európai Tanács 1791/2006/EK rendelete

(HL L 363., 2006.12.20., 1. o.)

Az Európai Tanács 517/2013/EU rendelete

(HL L 158., 2013.6.10., 1. o.)

Az Európai Tanács 734/2013/EU rendelete

(HL L 204., 2013.7.31., 15. o.)

---

II. MELLÉKLET

Megfelelési táblázat

| 659/1999/EK rendelet | Ez a rendelet |
| --- | --- |
| 1–6. cikk | 1–6. cikk |
| 6a. cikk | 7. cikk |
| 6b. cikk | 8. cikk |
| 7. cikk | 9. cikk |
| 8. cikk | 10. cikk |
| 9. cikk | 11. cikk |
| 10. cikk | 12. cikk |
| 11. cikk (1) bekezdés | 13. cikk (1) bekezdés |
| 11. cikk (2) bekezdés, első albekezdés, bevezető mondat | 13. cikk (2) bekezdés, első albekezdés, bevezető mondat |
| 11. cikk (2) bekezdés, első albekezdés, első francia bekezdés | 13. cikk (2) bekezdés, első albekezdés, a) pont |
| 11. cikk (2) bekezdés, első albekezdés, második francia bekezdés | 13. cikk (2) bekezdés, első albekezdés, b) pont |
| 11. cikk (2) bekezdés, első albekezdés, harmadik francia bekezdés | 13. cikk (2) bekezdés, első albekezdés, c) pont |
| 11. cikk (2) bekezdés, második, harmadik és negyedik albekezdések | 13. cikk (2) bekezdés, második, harmadik és negyedik albekezdések |
| 12. cikk | 14. cikk |
| 13. cikk | 15. cikk |
| 14. cikk | 16. cikk |
| 15. cikk | 17. cikk |
| 15a. cikk | 18. cikk |
| 15b. cikk | 19. cikk |
| 16. cikk | 20. cikk |
| 17. cikk | 21. cikk |
| 18. cikk | 22. cikk |
| 19. cikk | 23. cikk |
| 20. cikk | 24. cikk |
| 20a. cikk | 25. cikk |
| 21. cikk | 26. cikk |
| 22. cikk | 27. cikk |
| 23. cikk | 28. cikk |
| 23a. cikk | 29. cikk |
| 24. cikk | 30. cikk |
| 25. cikk | 31. cikk |
| 26. cikk (1) és (2) bekezdés | 32. cikk (1) és (2) bekezdés |
| 26. cikk (2a) bekezdés | 32. cikk (3) bekezdés |
| 26. cikk (3) bekezdés | 32. cikk (3) bekezdés |
| 26. cikk (4) bekezdés | 32. cikk (4) bekezdés |
| 26. cikk (5) bekezdés | 32. cikk (5) bekezdés |
| 27. cikk | 33. cikk |
| 28. cikk | — |
| 29. cikk | 34. cikk |
| — | 35. cikk |
| 30. cikk | 36. cikk |
| — | I. melléklet |
| — | II. melléklet |

659/1999/EK rendelet

Ez a rendelet

1–6. cikk

1–6. cikk

6a. cikk

7. cikk

6b. cikk

8. cikk

7. cikk

9. cikk

8. cikk

10. cikk

9. cikk

11. cikk

10. cikk

12. cikk

11. cikk (1) bekezdés

13. cikk (1) bekezdés

11. cikk (2) bekezdés, első albekezdés, bevezető mondat

13. cikk (2) bekezdés, első albekezdés, bevezető mondat

11. cikk (2) bekezdés, első albekezdés, első francia bekezdés

13. cikk (2) bekezdés, első albekezdés, a) pont

11. cikk (2) bekezdés, első albekezdés, második francia bekezdés

13. cikk (2) bekezdés, első albekezdés, b) pont

11. cikk (2) bekezdés, első albekezdés, harmadik francia bekezdés

13. cikk (2) bekezdés, első albekezdés, c) pont

11. cikk (2) bekezdés, második, harmadik és negyedik albekezdések

13. cikk (2) bekezdés, második, harmadik és negyedik albekezdések

12. cikk

14. cikk

13. cikk

15. cikk

14. cikk

16. cikk

15. cikk

17. cikk

15a. cikk

18. cikk

15b. cikk

19. cikk

16. cikk

20. cikk

17. cikk

21. cikk

18. cikk

22. cikk

19. cikk

23. cikk

20. cikk

24. cikk

20a. cikk

25. cikk

21. cikk

26. cikk

22. cikk

27. cikk

23. cikk

28. cikk

23a. cikk

29. cikk

24. cikk

30. cikk

25. cikk

31. cikk

26. cikk (1) és (2) bekezdés

32. cikk (1) és (2) bekezdés

26. cikk (2a) bekezdés

32. cikk (3) bekezdés

26. cikk (3) bekezdés

32. cikk (3) bekezdés

26. cikk (4) bekezdés

32. cikk (4) bekezdés

26. cikk (5) bekezdés

32. cikk (5) bekezdés

27. cikk

33. cikk

28. cikk

—

29. cikk

34. cikk

—

35. cikk

30. cikk

36. cikk

—

I. melléklet

—

II. melléklet

---

| 24.9.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 248/30 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 248/30

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/1590 RENDELETE

(2015. szeptember 18.)

a Németország lobogója alatt közlekedő hajók által a NAFO 1F övezet grönlandi vizein, az V és XIV övezet grönlandi vizein, valamint a vörösálsügér-védelmi terület nemzetközi vizein folytatott, vörös álsügérekre irányuló halászat tilalmáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról szóló, 2009. november 20-i 1224/2009/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 36. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2015/104 tanácsi rendelet (2) kvótákat állapít meg a 2015. évre. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2015/104 tanácsi rendelet (2) kvótákat állapít meg a 2015. évre.

| (2) | A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók fogásai kimerítették a mellékletben megnevezett állomány tekintetében 2015-re megállapított halászati kvótát. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók fogásai kimerítették a mellékletben megnevezett állomány tekintetében 2015-re megállapított halászati kvótát.

| (3) | Ezért meg kell tiltani a szóban forgó állomány halászatát, |
| --- | --- |

(3)

Ezért meg kell tiltani a szóban forgó állomány halászatát,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A kvóta kimerítése

Az e rendelet mellékletében megjelölt időponttól kezdve úgy kell tekinteni, hogy a mellékletben említett tagállam a mellékletben megnevezett állományra nézve kimerítette a 2015. évi halászati kvótáját.

2. cikk

Tilalmak

Az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók a mellékletben megjelölt időponttól nem halászhatnak a mellékletben megnevezett állományra. Az e hajók által ezen időponttól kezdve kifogott, az adott állományba tartozó egyedeket tilos különösen a fedélzeten tárolni, kirakni, átrakni és kirakodni.

3. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2015. szeptember 18-án.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

João AGUIAR MACHADO

tengerügyi és halászati főigazgató

---

(1)  HL L 343., 2009.12.22., 1. o.

1

(2)  A Tanács 2015. január 19-i (EU) 2015/104 rendelete egyes halállományok és halállománycsoportok tekintetében az uniós vizeken, valamint az uniós hajók tekintetében egyes nem uniós vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2015. évre történő meghatározásáról, a 43/2014/EU rendelet módosításáról és a 779/2014/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 22., 2015.1.28., 1. o.).

2

---

MELLÉKLET

| Szám | 38/TQ104 |
| --- | --- |
| Tagállam | Németország |
| Állomány | RED/N1G14P és RED/*5-14P |
| Faj | Vörös álsügérek (Sebastes spp.) |
| Övezet | A NAFO 1F övezet grönlandi vizei, az V és XIV övezet grönlandi vizei, valamint a vörösálsügér-védelmi terület nemzetközi vizei |
| A tilalom bevezetésének napja | 2015.8.21. |

Szám

38/TQ104

Tagállam

Németország

Állomány

RED/N1G14P és RED/*5-14P

Faj

Vörös álsügérek (Sebastes spp.)

Övezet

A NAFO 1F övezet grönlandi vizei, az V és XIV övezet grönlandi vizei, valamint a vörösálsügér-védelmi terület nemzetközi vizei

A tilalom bevezetésének napja

2015.8.21.

---

| 24.9.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 248/32 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 248/32

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/1591 RENDELETE

(2015. szeptember 18.)

a Németország lobogója alatt közlekedő hajók által a VIIIc, IX és X övezetben, valamint a CECAF 34.1.1, továbbá a VIIIa, VIIIb és VIIId övezet uniós vizein folytatott makrélahalászat tilalmáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról szóló, 2009. november 20-i 1224/2009/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 36. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2015/104 tanácsi rendelet (2) kvótákat állapít meg a 2015. évre. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2015/104 tanácsi rendelet (2) kvótákat állapít meg a 2015. évre.

| (2) | A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók fogásai kimerítették a mellékletben megnevezett állomány tekintetében 2015-re megállapított halászati kvótát. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók fogásai kimerítették a mellékletben megnevezett állomány tekintetében 2015-re megállapított halászati kvótát.

| (3) | Ezért meg kell tiltani a szóban forgó állomány halászatát, |
| --- | --- |

(3)

Ezért meg kell tiltani a szóban forgó állomány halászatát,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A kvóta kimerítése

Az e rendelet mellékletében megjelölt időponttól kezdve úgy kell tekinteni, hogy a mellékletben említett tagállam a mellékletben megnevezett állományra nézve kimerítette a 2015. évi halászati kvótáját.

2. cikk

Tilalmak

Az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók a mellékletben megjelölt időponttól nem halászhatnak a mellékletben megnevezett állományra. Az e hajók által ezen időponttól kezdve kifogott, az adott állományba tartozó egyedeket tilos különösen a fedélzeten tárolni, kirakni, átrakni és kirakodni.

3. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2015. szeptember 18-án.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

João AGUIAR MACHADO

tengerügyi és halászati főigazgató

---

(1)  HL L 343., 2009.12.22., 1. o.

1

(2)  A Tanács 2015. január 19-i (EU) 2015/104 rendelete egyes halállományok és halállománycsoportok tekintetében az uniós vizeken, valamint az uniós hajók tekintetében egyes nem uniós vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2015. évre történő meghatározásáról, a 43/2014/EU rendelet módosításáról és a 779/2014/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 22., 2015.1.28., 1. o.).

2

---

MELLÉKLET

| Szám | 35/TQ104 |
| --- | --- |
| Tagállam | Németország |
| Állomány | MAC/8C3411 és MAC/*8ABD. |
| Faj | Makréla (Scomber scombrus) |
| Övezet | VIIIc, IX és X övezet; a CECAF 34.1.1, valamint a VIIIa, VIIIb és VIIId övezet uniós vizei |
| A tilalom bevezetésének napja | 2015.8.21. |

Szám

35/TQ104

Tagállam

Németország

Állomány

MAC/8C3411 és MAC/*8ABD.

Faj

Makréla (Scomber scombrus)

Övezet

VIIIc, IX és X övezet; a CECAF 34.1.1, valamint a VIIIa, VIIIb és VIIId övezet uniós vizei

A tilalom bevezetésének napja

2015.8.21.

---

| 24.9.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 248/34 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 248/34

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/1592 RENDELETE

(2015. szeptember 18.)

a Németország lobogója alatt közlekedő hajók által az V övezet uniós és nemzetközi vizein, valamint a XII és XIV övezet nemzetközi vizein folytatott, vörös álsügérekre irányuló halászat tilalmáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról szóló, 2009. november 20-i 1224/2009/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 36. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2015/104 tanácsi rendelet (2) kvótákat állapít meg a 2015. évre. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2015/104 tanácsi rendelet (2) kvótákat állapít meg a 2015. évre.

| (2) | A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók fogásai kimerítették a mellékletben megnevezett állomány tekintetében 2015-re megállapított halászati kvótát. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók fogásai kimerítették a mellékletben megnevezett állomány tekintetében 2015-re megállapított halászati kvótát.

| (3) | Ezért meg kell tiltani a szóban forgó állomány halászatát, |
| --- | --- |

(3)

Ezért meg kell tiltani a szóban forgó állomány halászatát,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A kvóta kimerítése

Az e rendelet mellékletében megjelölt időponttól kezdve úgy kell tekinteni, hogy a mellékletben említett tagállam a mellékletben megnevezett állományra nézve kimerítette a 2015. évi halászati kvótáját.

2. cikk

Tilalmak

Az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók a mellékletben megjelölt időponttól nem halászhatnak a mellékletben megnevezett állományra. Az e hajók által ezen időponttól kezdve kifogott, az adott állományba tartozó egyedeket tilos különösen a fedélzeten tárolni, kirakni, átrakni és kirakodni.

3. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2015. szeptember 18-án.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

João AGUIAR MACHADO

tengerügyi és halászati főigazgató

---

(1)  HL L 343., 2009.12.22., 1. o.

1

(2)  A Tanács 2015. január 19-i (EU) 2015/104 rendelete egyes halállományok és halállománycsoportok tekintetében az uniós vizeken, valamint az uniós hajók tekintetében egyes nem uniós vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2015. évre történő meghatározásáról, a 43/2014/EU rendelet módosításáról és a 779/2014/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 22., 2015.1.28., 1. o.).

2

---

MELLÉKLET

| Szám | 37/TQ104 |
| --- | --- |
| Tagállam | Németország |
| Állomány | RED/51214D |
| Faj | Vörös álsügérek (Sebastes spp.) |
| Övezet | Az V övezet uniós és nemzetközi vizei; a XII és XIV övezet nemzetközi vizei |
| A tilalom bevezetésének napja | 2015.8.21. |

Szám

37/TQ104

Tagállam

Németország

Állomány

RED/51214D

Faj

Vörös álsügérek (Sebastes spp.)

Övezet

Az V övezet uniós és nemzetközi vizei; a XII és XIV övezet nemzetközi vizei

A tilalom bevezetésének napja

2015.8.21.

---

| 24.9.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 248/36 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 248/36

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/1593 RENDELETE

(2015. szeptember 18.)

a Németország lobogója alatt közlekedő hajók által a Feröer szigeteki vizeken folytatott, kék puhatőkehalra irányuló halászat tilalmáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról szóló, 2009. november 20-i 1224/2009/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 36. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2015/104 tanácsi rendelet (2) kvótákat állapít meg a 2015. évre. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2015/104 tanácsi rendelet (2) kvótákat állapít meg a 2015. évre.

| (2) | A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók fogásai kimerítették a mellékletben megnevezett állomány tekintetében 2015-re megállapított halászati kvótát. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók fogásai kimerítették a mellékletben megnevezett állomány tekintetében 2015-re megállapított halászati kvótát.

| (3) | Ezért meg kell tiltani a szóban forgó állomány halászatát, |
| --- | --- |

(3)

Ezért meg kell tiltani a szóban forgó állomány halászatát,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A kvóta kimerítése

Az e rendelet mellékletében megjelölt időponttól kezdve úgy kell tekinteni, hogy a mellékletben említett tagállam a mellékletben megnevezett állományra nézve kimerítette a 2015. évi halászati kvótáját.

2. cikk

Tilalmak

Az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók a mellékletben megjelölt időponttól nem halászhatnak a mellékletben megnevezett állományra. Az e hajók által ezen időponttól kezdve kifogott, az adott állományba tartozó egyedeket tilos különösen a fedélzeten tárolni, kirakni, átrakni és kirakodni.

3. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2015. szeptember 18-án.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

João AGUIAR MACHADO

tengerügyi és halászati főigazgató

---

(1)  HL L 343., 2009.12.22., 1. o.

1

(2)  A Tanács 2015. január 19-i (EU) 2015/104 rendelete egyes halállományok és halállománycsoportok tekintetében az uniós vizeken, valamint az uniós hajók tekintetében egyes nem uniós vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2015. évre történő meghatározásáról, a 43/2014/EU rendelet módosításáról és a 779/2014/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 22., 2015.1.28., 1. o.).

2

---

MELLÉKLET

| Szám | 36/TQ104 |
| --- | --- |
| Tagállam | Németország |
| Állomány | WHB/2A4AXF |
| Faj | Kék puhatőkehal (Micromesistius poutassou) |
| Övezet | Feröer szigeteki vizek |
| A tilalom bevezetésének napja | 2015.8.21. |

Szám

36/TQ104

Tagállam

Németország

Állomány

WHB/2A4AXF

Faj

Kék puhatőkehal (Micromesistius poutassou)

Övezet

Feröer szigeteki vizek

A tilalom bevezetésének napja

2015.8.21.

---

| 24.9.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 248/38 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 248/38

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/1594 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2015. szeptember 21.)

az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába bejegyzett egyik elnevezés termékleírását érintő nem kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyásáról (Rocamadour [OEM])

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21-i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 52. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (1) bekezdésének első albekezdésével összhangban a Bizottság megvizsgálta Franciaország kérelmét, amely a 939/2008/EK rendelettel (2) módosított 38/1999/EK bizottsági rendelet (3) alapján bejegyzett „Rocamadour” oltalom alatt álló eredetmegjelöléshez kapcsolódó termékleírás módosításának jóváhagyására irányul. |
| --- | --- |

(1)

Az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (1) bekezdésének első albekezdésével összhangban a Bizottság megvizsgálta Franciaország kérelmét, amely a 939/2008/EK rendelettel (2) módosított 38/1999/EK bizottsági rendelet (3) alapján bejegyzett „Rocamadour” oltalom alatt álló eredetmegjelöléshez kapcsolódó termékleírás módosításának jóváhagyására irányul.

| (2) | A szóban forgó módosítás az 1151/2012/EU rendelet 53. cikkének (2) bekezdése értelmében nem tekinthető kisebb jelentőségűnek, ezért a Bizottság a módosítás iránti kérelmet (4) az említett rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában. |
| --- | --- |

(2)

A szóban forgó módosítás az 1151/2012/EU rendelet 53. cikkének (2) bekezdése értelmében nem tekinthető kisebb jelentőségűnek, ezért a Bizottság a módosítás iránti kérelmet (4) az említett rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

| (3) | A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti felszólalási nyilatkozat, ezért a termékleírás módosítását jóvá kell hagyni, |
| --- | --- |

(3)

A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti felszólalási nyilatkozat, ezért a termékleírás módosítását jóvá kell hagyni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A „Rocamadour” (OEM) elnevezéshez kapcsolódó termékleírásnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában közétett módosítása jóváhagyásra kerül.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2015. szeptember 21-én.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Phil HOGAN

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

1

(2)  A Bizottság 2008. szeptember 24-i 939/2008/EK rendelete az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába bejegyzett egyik elnevezés termékleírását érintő nem kisebb jelentőségű módosítások jóváhagyásáról (Rocamadour (OEM)) (HL L 257., 2008.9.25., 12. o.).

2

(3)  A Bizottság 1999. január 8-i 38/1999/EK rendelete az egyes elnevezéseknek a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 2081/92/EGK tanácsi rendeletben előírt „Oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartása” elnevezésű nyilvántartásba való bejegyzéséről szóló 2400/96/EK rendelet mellékletének kiegészítéséről (HL L 5., 1999.1.9., 62. o.).

3

(4)  HL C 145., 2015.5.1., 15. o.

4

---

| 24.9.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 248/39 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 248/39

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/1595 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2015. szeptember 21.)

az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába bejegyzett egyik elnevezés termékleírását érintő nem kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyásáról (Zgornjesavinjski želodec [OFJ])

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21-i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 52. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (1) bekezdésének első albekezdésével összhangban a Bizottság megvizsgálta Szlovénia kérelmét, amely az 1154/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (2) alapján bejegyzett „Zgornjesavinjski želodec” oltalom alatt álló földrajzi jelzéshez kapcsolódó termékleírás módosításának jóváhagyására irányul. |
| --- | --- |

(1)

Az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (1) bekezdésének első albekezdésével összhangban a Bizottság megvizsgálta Szlovénia kérelmét, amely az 1154/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (2) alapján bejegyzett „Zgornjesavinjski želodec” oltalom alatt álló földrajzi jelzéshez kapcsolódó termékleírás módosításának jóváhagyására irányul.

| (2) | A szóban forgó módosítás az 1151/2012/EU rendelet 53. cikkének (2) bekezdése értelmében nem tekinthető kisebb jelentőségűnek, ezért a Bizottság a módosítás iránti kérelmet (3) az említett rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában. |
| --- | --- |

(2)

A szóban forgó módosítás az 1151/2012/EU rendelet 53. cikkének (2) bekezdése értelmében nem tekinthető kisebb jelentőségűnek, ezért a Bizottság a módosítás iránti kérelmet (3) az említett rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

| (3) | A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti felszólalási nyilatkozat, ezért a termékleírás módosítását jóvá kell hagyni, |
| --- | --- |

(3)

A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti felszólalási nyilatkozat, ezért a termékleírás módosítását jóvá kell hagyni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A „Zgornjesavinjski želodec” (OFJ) elnevezéshez kapcsolódó termékleírásnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett módosítása jóváhagyásra kerül.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2015. szeptember 21-én.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Phil HOGAN

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

1

(2)  A Bizottság 2011. november 10-i 1154/2011/EU végrehajtási rendelete egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Zgornjesavinjski želodec [OFJ]) (HL L 296., 2011.11.15., 14. o.).

2

(3)  HL C 145., 2015.5.1., 22. o.

3

---

| 24.9.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 248/40 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 248/40

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/1596 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2015. szeptember 21.)

az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába bejegyzett egyik elnevezés termékleírását érintő nem kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyásáról (Montes de Toledo [OEM])

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21-i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 52. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (1) bekezdésének első albekezdésével összhangban a Bizottság megvizsgálta Spanyolország kérelmét, amely az 593/2010/EU rendelettel (2) módosított 1187/2000/EK bizottsági rendelet (3) alapján bejegyzett „Montes de Toledo” oltalom alatt álló eredetmegjelöléshez kapcsolódó termékleírás módosításának jóváhagyására irányul. |
| --- | --- |

(1)

Az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (1) bekezdésének első albekezdésével összhangban a Bizottság megvizsgálta Spanyolország kérelmét, amely az 593/2010/EU rendelettel (2) módosított 1187/2000/EK bizottsági rendelet (3) alapján bejegyzett „Montes de Toledo” oltalom alatt álló eredetmegjelöléshez kapcsolódó termékleírás módosításának jóváhagyására irányul.

| (2) | A szóban forgó módosítás az 1151/2012/EU rendelet 53. cikkének (2) bekezdése értelmében nem tekinthető kisebb jelentőségűnek, ezért a Bizottság a módosítás iránti kérelmet (4) az említett rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában. |
| --- | --- |

(2)

A szóban forgó módosítás az 1151/2012/EU rendelet 53. cikkének (2) bekezdése értelmében nem tekinthető kisebb jelentőségűnek, ezért a Bizottság a módosítás iránti kérelmet (4) az említett rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

| (3) | A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti felszólalási nyilatkozat, ezért a termékleírás módosítását jóvá kell hagyni, |
| --- | --- |

(3)

A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti felszólalási nyilatkozat, ezért a termékleírás módosítását jóvá kell hagyni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A „Montes de Toledo” (OEM) elnevezéshez kapcsolódó termékleírásnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett módosítása jóváhagyásra kerül.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2015. szeptember 21-én.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Phil HOGAN

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

1

(2)  A Bizottság 2010. július 6-i 593/2010/EU rendelete az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába bejegyzett egyik elnevezés termékleírását érintő nem kisebb jelentőségű módosítások jóváhagyásáról [Montes de Toledo (OEM)] (HL L 172., 2010.7.7., 1. o.)

2

(3)  A Bizottság 2000. június 5-i 1187/2000/EK rendelete az egyes neveknek a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 2081/92/EGK tanácsi rendeletben foglalt, oltalom alatt álló földrajzi jelzések és eredetmegjelölések nyilvántartásába való bejegyzéséről szóló 2400/96/EK rendelet mellékletének kiegészítéséről (HL L 133., 2000.6.6., 19. o.).

3

(4)  HL C 147., 2015.5.5., 16. o.

4

---

| 24.9.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 248/41 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 248/41

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/1597 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2015. szeptember 23.)

a 615/2014/EU végrehajtási rendelettől az olívaolaj- és étkezésiolajbogyó-ágazathoz kapcsolódó munkaprogramok görögországi kedvezményezett szervezetei részére folyósítandó előleg első részletének 2015. évi kifizetési határideje tekintetében való eltérésről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 31. cikke b) pontjára,

mivel:

| (1) | A 611/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) 7. cikke (1) bekezdésének megfelelően az 1308/2013/EU rendelet 29. cikkének (1) bekezdésében említett, az olívaolaj- és étkezésiolajbogyó-ágazat támogatását érintő munkaprogramok első hároméves időszaka 2015. április 1-jén vette kezdetét. |
| --- | --- |

(1)

A 611/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) 7. cikke (1) bekezdésének megfelelően az 1308/2013/EU rendelet 29. cikkének (1) bekezdésében említett, az olívaolaj- és étkezésiolajbogyó-ágazat támogatását érintő munkaprogramok első hároméves időszaka 2015. április 1-jén vette kezdetét.

| (2) | A 615/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (3) 3. cikkének (2) bekezdése értelmében a tagállamok a jóváhagyott munkaprogramok első végrehajtási évére vonatkozóan 2015. május 31-ig folyósítják a kedvezményezett szervezetek részére fizetendő előleg összegének első részletét. Az említett rendelet 4. cikkének (1) bekezdése szerint a szóban forgó előlegek nyújtásának feltétele, hogy a kedvezményezett szervezet biztosítékot helyezzen letétbe. |
| --- | --- |

(2)

A 615/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (3) 3. cikkének (2) bekezdése értelmében a tagállamok a jóváhagyott munkaprogramok első végrehajtási évére vonatkozóan 2015. május 31-ig folyósítják a kedvezményezett szervezetek részére fizetendő előleg összegének első részletét. Az említett rendelet 4. cikkének (1) bekezdése szerint a szóban forgó előlegek nyújtásának feltétele, hogy a kedvezményezett szervezet biztosítékot helyezzen letétbe.

| (3) | Görögországban a fennálló gazdasági és pénzügyi helyzet következtében egyes jóváhagyott munkaprogramokat fel kellett függeszteni, mert a kedvezményezett szervezetek nem tudták időben letétbe helyezni az előírt biztosítékot. Görögország így nem tudta 2015. május 31-ig folyósítani az érintett programok részére az első részletet. |
| --- | --- |

(3)

Görögországban a fennálló gazdasági és pénzügyi helyzet következtében egyes jóváhagyott munkaprogramokat fel kellett függeszteni, mert a kedvezményezett szervezetek nem tudták időben letétbe helyezni az előírt biztosítékot. Görögország így nem tudta 2015. május 31-ig folyósítani az érintett programok részére az első részletet.

| (4) | E helyzetre tekintettel, illetve a jóváhagyott munkaprogramok hiánytalan végrehajtásának lehetővé tétele érdekében helyénvaló a 615/2014/EU végrehajtási rendelet 3. cikkének (2) bekezdésétől eltérve engedélyezni Görögország számára, hogy 2015. október 15-ig folyósítsa az esedékes első részleteket. |
| --- | --- |

(4)

E helyzetre tekintettel, illetve a jóváhagyott munkaprogramok hiánytalan végrehajtásának lehetővé tétele érdekében helyénvaló a 615/2014/EU végrehajtási rendelet 3. cikkének (2) bekezdésétől eltérve engedélyezni Görögország számára, hogy 2015. október 15-ig folyósítsa az esedékes első részleteket.

| (5) | A mihamarabbi végrehajtás érdekében e rendeletnek a kihirdetését követő napon kell hatályba lépnie. |
| --- | --- |

(5)

A mihamarabbi végrehajtás érdekében e rendeletnek a kihirdetését követő napon kell hatályba lépnie.

| (6) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(6)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Görögország esetében a 2015. év tekintetében a 615/2014/EU végrehajtási rendelet 3. cikke (2) bekezdésének első mondatában említett határidő 2015. október 15.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2015. szeptember 23-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

1

(2)  A Bizottság 2014. március 11-i 611/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelete az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az olívaolaj-ágazatot és az étkezési olajbogyót termesztő ágazatot érintő támogatási programok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 168., 2014.6.7., 55. o.).

2

(3)  A Bizottság 2014. június 6-i 615/2014/EU végrehajtási rendelete az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek, valamint az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az olívaolaj- és az étkezésiolajbogyó-ágazat támogatásához kapcsolódó munkaprogramok tekintetében történő alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (HL L 168., 2014.6.7., 95. o.).

3

---

| 24.9.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 248/43 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 248/43

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/1598 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2015. szeptember 23.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a 922/72/EGK, a 234/79/EK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(2)

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2015. szeptember 23-án.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Jerzy PLEWA

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

1

(2)  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | MA | 147,9 |
| MK | 49,2 |
| TR | 81,7 |
| ZZ | 92,9 |
| 0707 00 05 | AR | 98,4 |
| TR | 137,2 |
| ZZ | 117,8 |
| 0709 93 10 | TR | 138,3 |
| ZZ | 138,3 |
| 0805 50 10 | AG | 150,3 |
| AR | 138,6 |
| BO | 138,3 |
| CL | 99,5 |
| UY | 105,9 |
| ZA | 133,3 |
| ZZ | 127,7 |
| 0806 10 10 | EG | 179,9 |
| TR | 121,8 |
| ZZ | 150,9 |
| 0808 10 80 | AR | 104,4 |
| BR | 70,7 |
| CL | 187,0 |
| NZ | 131,4 |
| US | 113,3 |
| ZA | 143,5 |
| ZZ | 125,1 |
| 0808 30 90 | AR | 88,2 |
| CL | 148,3 |
| CN | 96,7 |
| TR | 120,6 |
| ZA | 106,4 |
| ZZ | 112,0 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | MK | 84,1 |
| TR | 150,0 |
| ZZ | 117,1 |
| 0809 40 05 | BA | 56,0 |
| MK | 53,5 |
| XS | 61,9 |
| ZZ | 57,1 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

MA

147,9

MK

49,2

TR

81,7

ZZ

92,9

0707 00 05

AR

98,4

TR

137,2

ZZ

117,8

0709 93 10

TR

138,3

ZZ

138,3

0805 50 10

AG

150,3

AR

138,6

BO

138,3

CL

99,5

UY

105,9

ZA

133,3

ZZ

127,7

0806 10 10

EG

179,9

TR

121,8

ZZ

150,9

0808 10 80

AR

104,4

BR

70,7

CL

187,0

NZ

131,4

US

113,3

ZA

143,5

ZZ

125,1

0808 30 90

AR

88,2

CL

148,3

CN

96,7

TR

120,6

ZA

106,4

ZZ

112,0

0809 30 10, 0809 30 90

MK

84,1

TR

150,0

ZZ

117,1

0809 40 05

BA

56,0

MK

53,5

XS

61,9

ZZ

57,1

---

(1)  Az országoknak a Közösség harmadik országokkal folytatott külkereskedelmére vonatkozó statisztikáról szóló 471/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az országok és területek nómenklatúrájának frissítése tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2012. november 27-i 1106/2012/EU bizottsági rendeletben (HL L 328., 2012.11.28., 7. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

| 24.9.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 248/45 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 248/45

---

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK (EU) 2015/1599 RENDELETE

(2015. szeptember 10.)

a pénzpiacokra vonatkozó statisztikákról szóló 1344/2014/EU rendelet módosításáról (EKB/2015/30)

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,

tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányára és különösen annak 5. cikkére,

tekintettel az Európai Központi Bank által végzett statisztikai adatgyűjtésről szóló, 1998. november 23-i 2533/98/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikke (1) bekezdésére és 6. cikke (4) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Európai Központi Bank 1333/2014/EU rendelete (2) (EKB/2014/48) az adatszolgáltatók számára előírja a statisztikai adatok jelentésének kötelezettségét annak érdekében, hogy az Európai Központi Bank a feladatai teljesítése körében a pénzpiaci tranzakciókra vonatkozó statisztikákat állíthasson elő. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Központi Bank 1333/2014/EU rendelete (2) (EKB/2014/48) az adatszolgáltatók számára előírja a statisztikai adatok jelentésének kötelezettségét annak érdekében, hogy az Európai Központi Bank a feladatai teljesítése körében a pénzpiaci tranzakciókra vonatkozó statisztikákat állíthasson elő.

| (2) | Az Európai Központi Bank 1333/2014/EU rendelete (EKB/2014/48) alapján történő statisztikai adatszolgáltatásra vonatkozó, részletes követelményeket meghatározó adatszolgáltatási útmutatás kerül majd kibocsátásra a nemzeti központi bankok számára. Mivel az adatszolgáltatási útmutatás számos, a 1333/2014/EU rendeletben szereplő jelentő fogalmat pontosít, az összhang érdekében szükséges ezen változásoknak a rendeletben történő tükrözése. |
| --- | --- |

(2)

Az Európai Központi Bank 1333/2014/EU rendelete (EKB/2014/48) alapján történő statisztikai adatszolgáltatásra vonatkozó, részletes követelményeket meghatározó adatszolgáltatási útmutatás kerül majd kibocsátásra a nemzeti központi bankok számára. Mivel az adatszolgáltatási útmutatás számos, a 1333/2014/EU rendeletben szereplő jelentő fogalmat pontosít, az összhang érdekében szükséges ezen változásoknak a rendeletben történő tükrözése.

| (3) | Ezért az 1333/2014/EU rendeletet (EKB/2014/48) ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(3)

Ezért az 1333/2014/EU rendeletet (EKB/2014/48) ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Módosítások

(1)   Az 1333/2014/EU rendelet (EKB/2014/48) I. melléklete helyébe az ezen rendelet I. melléklete lép.

(2)   Az 1333/2014/EU rendelet (EKB/2014/48) II. és III. melléklete ezen rendelet II. és III. mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Záró rendelkezések

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet a Szerződéseknek megfelelően teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó a tagállamokban.

Kelt Frankfurt am Mainban, 2015. szeptember 10-én.

az EKB Kormányzótanácsa részéről

az EKB elnöke

Mario DRAGHI

---

(1)  HL L 318., 1998.11.27., 8. o.

1

(2)  Az Európai Központi Bank 1333/2014/EU rendelete (2014. november 26.) az értékpapírállományokról szóló statisztikákról (EKB/2014/48) (HL L 359., 2014.12.16., 97. o.).

2

---

I. MELLÉKLET

„I. MELLÉKLET

A fedezett tranzakciókhoz kapcsolódó pénzpiaci statisztikákra vonatkozó adatszolgáltatási rendszer

I. RÉSZ

INSTRUMENTUMOK TÍPUSA

Az adatszolgáltatók az Európai Központi Bank (EKB) vagy az érintett nemzeti központi bank (NKB) részére jelentik valamennyi visszavásárlási megállapodást és az annak keretében kötött tranzakciókat (beleértve a háromszereplős repoügyleteket is), amelyek euróban denomináltak, legfeljebb egy éves futamidejűek (olyan tranzakciók, amelyek esetében a lejárati időpont legfeljebb 397 nappal későbbi, mint az elszámolási nap), és amelyek az adatszolgáltató és egyéb monetáris pénzügyi intézmények (MPI-k), egyéb pénzügyi közvetítők (EPK-k), biztosítók, nyugdíjpénztárak, a kormányzat vagy beruházási célokra központi bankok, valamint a Bázel III LCR keret alapján »wholesale«-ként besorolt nem pénzügyi vállalatok között jöttek létre.

2. RÉSZ

ADATOK TÍPUSA

1.   Az egyes tranzakciók esetében jelentendő tranzakció-alapú adatok
   (1)
  típusa:

| Mező | Adatok leírása | Alternatív adatszolgáltatási lehetőség (amennyiben van) és egyéb minősítések |
| --- | --- | --- |
| Transaction identifier (Tranzakciós azonosító) | Az adatszolgáltató által minden egyes tranzakciókra vonatkozóan használt belső egyedi tranzakciós azonosító. | A tranzakciós azonosító egy adott adatszolgáltatási időpontban bármely pénzpiaci szegmensre vonatkozóan jelentett bármely tranzakcióra nézve egyedi. |
| Reporting date (Adatszolgáltatás napja) | Az a nap, amikor az adatokat benyújtják az EKB-hoz vagy az NKB-hoz. | |
| Electronic time stamp (Elektronikus időbélyegző) | Az az időpont, amikor a tranzakciót megkötik vagy elkönyvelik. | |
| Counterparty code (Szerződő fél kódja) | A jelentett tranzakcióban az adatszolgáltató szerződő partnerének felismerésére szolgáló azonosító kód. | Amennyiben a tranzakciókat központi szerződő félen keresztül bonyolítják, annak jogalany-azonosítóját meg kell adni.
  Amennyiben a tranzakciókat EPK-kal, nem pénzügyi vállalatokkal, biztosítókkal, nyugdíjpénztárakkal, a kormányzattal vagy központi bankokkal bonyolítják, valamint minden egyéb jelentett tranzakció esetében, amelyre vonatkozóan a szerződő fél jogalany-azonosítóját nem adják meg, a szerződő fél osztályát meg kell adni. |
| Counterparty code ID (Szerződő fél kódjának azonosítója) | A szerződő fél továbbított egyedi kódjának típusát meghatározó attribútum. | Minden körülmények között használandó. A szerződő fél egyedi kódja megadásra kerül. |
| Counterparty location (Szerződő fél helye) | Azon ország Nemzetközi Szabványügyi Szervezet (ISO) szerinti országkódja, ahol a szerződő felet bejegyezték. | Kötelező, ha a szerződő fél egyedi kódját nem adják meg. Egyébként választható. |
| Transaction nominal amount (Tranzakció nominális összege) | Az eredetileg kölcsönvett vagy kölcsönadott összeg. | |
| Collateral nominal amount (Fedezet nominális összege) | A fedezetként felhasznált értékpapír nominális összege. | A háromszereplős repók és bármely más olyan tranzakció kivételével, ahol a fedezetként felhasznált értékpapírt nem azonosítja egyetlen nemzetközi értékpapír-azonosító szám (ISIN). |
| Trade date (Kötési időpont) | Az a nap, amikor a felek megkötik a pénzügyi tranzakciót. | |
| Settlement date (Elszámolás napja) | A vásárlás napja, vagyis az a nap, amikor a kölcsönadónak meg kell fizetnie a készpénzt a kölcsönvevő részére, és a kölcsönvevőnek az értékpapírt át kell ruháznia a kölcsönadóra. | A nyitott alapú repoügyletek esetében ez az az időpont, amikor a továbbgörgetésre sor kerül (még ha nem is kerül sor készpénz átadására). |
| Lejárat időpontja | A visszavásárlás napja, vagyis az a nap, amikor a kölcsönvevőnek vissza kell fizetnie a készpénzt a kölcsönadó részére. | A nyitott alapú repoügyletek esetében ez az az időpont, amikor a tartozott tőkét és a kamatokat vissza kell fizetni, amennyiben a tranzakciót nem görgetik tovább. |
| Transaction sign (Tranzakció előjele) | Repo esetében készpénz kölcsönvétele és fordított repo esetében készpénz kölcsönadása. | |
| ISIN of the collateral (A fedezet ISIN-je) | A pénzügyi piacokon kibocsátott értékpapírokhoz rendelt ISIN, amely az értékpapírt egyedileg azonosító 12 alfanumerikus karakterből áll (az ISO 6166-ban meghatározottak szerint). | Jelentendő, egyes fedezettípusok kivételével. |
| Collateral type (Fedezet típusa) | A fedezetként felhasznált eszközosztály azonosítása érdekében, amennyiben egyedi ISIN nem kerül megadásra. | Minden esetben meg kell adni, amennyiben egyedi ISIN nem kerül megadásra. |
| Értékpapír-kibocsátó szektor | A fedezetet kibocsátó szektorának azonosítása érdekében, amennyiben egyedi ISIN nem kerül megadásra. | Abban az esetben kell megadni, amennyiben egyedi ISIN nem kerül megadásra. |
| Special collateral flag (Különleges fedezet jelölő) | Az általános fedezet mellett, valamint a különleges fedezet mellett kötött valamennyi repoügylet azonosítása érdekében. Választható mező, csak akkor kell megadni, ha az adatszolgáltató számára megvalósítható. | E mező jelentése választható. |
| Deal rate (Ügyleti kamatláb) | Az ACT/360 pénzpiaci konvenciónak megfelelően kifejezett azon kamatláb, amely mellett a repót megkötötték és amelyen a kölcsönadott készpénzt díjazzák. | |
| Collateral haircut (Fedezeti haircut) | Az alapul szolgáló fedezetre alkalmazott kockázatellenőrzési intézkedés, amelynek értelmében az alapul szolgáló fedezet értéke úgy kerül kiszámításra, hogy az eszközök piaci értéket meghatározott százalékkal (haircut) csökkentik. Az adatszolgáltatás céljára a fedezeti haircut számítása 100 mínusz a kölcsönadott/kölcsönvett készpénz és a fedezetként felhasznált eszköz felhalmozott kamatot is tartalmazó piaci értéke közötti arány. | E mezőt csak az egyes fedezeti tranzakciók esetében kell jelenteni. |
| Counterparty code of the tri-party agent (Háromszereplős szolgáltatást nyújtó ügynök szerződő fél kódja) | A háromszereplős szolgáltatást nyújtó ügynök szerződő fél kód azonosítója. | Háromszereplős repók esetében jelentendő. |
| Tri-party agent code ID (Háromszereplős szolgáltatást nyújtó ügynök kódjának azonosítója) | A háromszereplős szolgáltatást nyújtó ügynök továbbított egyedi kódjának típusát meghatározó attribútum. | Minden körülmények között használandó, amikor megadják a háromszereplős szolgáltatást nyújtó ügynök egyedi kódját. |

Mező

Adatok leírása

Alternatív adatszolgáltatási lehetőség (amennyiben van) és egyéb minősítések

Transaction identifier (Tranzakciós azonosító)

Az adatszolgáltató által minden egyes tranzakciókra vonatkozóan használt belső egyedi tranzakciós azonosító.

A tranzakciós azonosító egy adott adatszolgáltatási időpontban bármely pénzpiaci szegmensre vonatkozóan jelentett bármely tranzakcióra nézve egyedi.

Reporting date (Adatszolgáltatás napja)

Az a nap, amikor az adatokat benyújtják az EKB-hoz vagy az NKB-hoz.

Electronic time stamp (Elektronikus időbélyegző)

Az az időpont, amikor a tranzakciót megkötik vagy elkönyvelik.

Counterparty code (Szerződő fél kódja)

A jelentett tranzakcióban az adatszolgáltató szerződő partnerének felismerésére szolgáló azonosító kód.

Amennyiben a tranzakciókat központi szerződő félen keresztül bonyolítják, annak jogalany-azonosítóját meg kell adni.

Amennyiben a tranzakciókat EPK-kal, nem pénzügyi vállalatokkal, biztosítókkal, nyugdíjpénztárakkal, a kormányzattal vagy központi bankokkal bonyolítják, valamint minden egyéb jelentett tranzakció esetében, amelyre vonatkozóan a szerződő fél jogalany-azonosítóját nem adják meg, a szerződő fél osztályát meg kell adni.

Counterparty code ID (Szerződő fél kódjának azonosítója)

A szerződő fél továbbított egyedi kódjának típusát meghatározó attribútum.

Minden körülmények között használandó. A szerződő fél egyedi kódja megadásra kerül.

Counterparty location (Szerződő fél helye)

Azon ország Nemzetközi Szabványügyi Szervezet (ISO) szerinti országkódja, ahol a szerződő felet bejegyezték.

Kötelező, ha a szerződő fél egyedi kódját nem adják meg. Egyébként választható.

Transaction nominal amount (Tranzakció nominális összege)

Az eredetileg kölcsönvett vagy kölcsönadott összeg.

Collateral nominal amount (Fedezet nominális összege)

A fedezetként felhasznált értékpapír nominális összege.

A háromszereplős repók és bármely más olyan tranzakció kivételével, ahol a fedezetként felhasznált értékpapírt nem azonosítja egyetlen nemzetközi értékpapír-azonosító szám (ISIN).

Trade date (Kötési időpont)

Az a nap, amikor a felek megkötik a pénzügyi tranzakciót.

Settlement date (Elszámolás napja)

A vásárlás napja, vagyis az a nap, amikor a kölcsönadónak meg kell fizetnie a készpénzt a kölcsönvevő részére, és a kölcsönvevőnek az értékpapírt át kell ruháznia a kölcsönadóra.

A nyitott alapú repoügyletek esetében ez az az időpont, amikor a továbbgörgetésre sor kerül (még ha nem is kerül sor készpénz átadására).

Lejárat időpontja

A visszavásárlás napja, vagyis az a nap, amikor a kölcsönvevőnek vissza kell fizetnie a készpénzt a kölcsönadó részére.

A nyitott alapú repoügyletek esetében ez az az időpont, amikor a tartozott tőkét és a kamatokat vissza kell fizetni, amennyiben a tranzakciót nem görgetik tovább.

Transaction sign (Tranzakció előjele)

Repo esetében készpénz kölcsönvétele és fordított repo esetében készpénz kölcsönadása.

ISIN of the collateral (A fedezet ISIN-je)

A pénzügyi piacokon kibocsátott értékpapírokhoz rendelt ISIN, amely az értékpapírt egyedileg azonosító 12 alfanumerikus karakterből áll (az ISO 6166-ban meghatározottak szerint).

Jelentendő, egyes fedezettípusok kivételével.

Collateral type (Fedezet típusa)

A fedezetként felhasznált eszközosztály azonosítása érdekében, amennyiben egyedi ISIN nem kerül megadásra.

Minden esetben meg kell adni, amennyiben egyedi ISIN nem kerül megadásra.

Értékpapír-kibocsátó szektor

A fedezetet kibocsátó szektorának azonosítása érdekében, amennyiben egyedi ISIN nem kerül megadásra.

Abban az esetben kell megadni, amennyiben egyedi ISIN nem kerül megadásra.

Special collateral flag (Különleges fedezet jelölő)

Az általános fedezet mellett, valamint a különleges fedezet mellett kötött valamennyi repoügylet azonosítása érdekében. Választható mező, csak akkor kell megadni, ha az adatszolgáltató számára megvalósítható.

E mező jelentése választható.

Deal rate (Ügyleti kamatláb)

Az ACT/360 pénzpiaci konvenciónak megfelelően kifejezett azon kamatláb, amely mellett a repót megkötötték és amelyen a kölcsönadott készpénzt díjazzák.

Collateral haircut (Fedezeti haircut)

Az alapul szolgáló fedezetre alkalmazott kockázatellenőrzési intézkedés, amelynek értelmében az alapul szolgáló fedezet értéke úgy kerül kiszámításra, hogy az eszközök piaci értéket meghatározott százalékkal (haircut) csökkentik. Az adatszolgáltatás céljára a fedezeti haircut számítása 100 mínusz a kölcsönadott/kölcsönvett készpénz és a fedezetként felhasznált eszköz felhalmozott kamatot is tartalmazó piaci értéke közötti arány.

E mezőt csak az egyes fedezeti tranzakciók esetében kell jelenteni.

Counterparty code of the tri-party agent (Háromszereplős szolgáltatást nyújtó ügynök szerződő fél kódja)

A háromszereplős szolgáltatást nyújtó ügynök szerződő fél kód azonosítója.

Háromszereplős repók esetében jelentendő.

Tri-party agent code ID (Háromszereplős szolgáltatást nyújtó ügynök kódjának azonosítója)

A háromszereplős szolgáltatást nyújtó ügynök továbbított egyedi kódjának típusát meghatározó attribútum.

Minden körülmények között használandó, amikor megadják a háromszereplős szolgáltatást nyújtó ügynök egyedi kódját.

2.   Lényegességi küszöb

A nem pénzügyi vállalatokkal bonyolított tranzakciókat csak akkor kell jelenteni, ha azokat a Bázel III LCR keret (2) alapján »wholesale«-ként besorolt nem pénzügyi vállalatokkal kötötték.

3.   Kivételek

A csoporton belüli tranzakciók nem jelentendők.”

---

(1)  Az elektronikus adatszolgáltatási előírások és az adatokra vonatkozó technikai előírások külön kerülnek rögzítésre. Ezek elérhetők az EKB honlapján: www.ecb.europa.eu

1

(2)  Lásd »Basel III: A likviditásfedezeti ráta és a likviditási kockázat figyelemmel kísérésére szolgáló eszközök«, Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság, kelt 2013 januárjában, 23-27. oldal, elérhető a Nemzetközi Fizetések Bankjának honlapján: www.bis.org

2

---

II. MELLÉKLET

Az 1333/2014/EU rendelet (EKB/2014/48) II. és III. melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | a II. mellékletben az 1. rész helyébe a következő szöveg lép:
  „I. RÉSZ

  INSTRUMENTUMOK TÍPUSA









  1. | Az adatszolgáltatók a következőket jelentik az Európai Központi Bank (EKB) vagy az érintett nemzeti központi bank (NKB) felé:






  a) | az adatszolgáltató által az alábbi táblázatban meghatározott valamennyi instrumentum felhasználásával történő, euróban denominált és legfeljebb egy éves futamidejű (azaz olyan tranzakciók, amelyek esetében a lejárati időpont legfeljebb 397 nappal későbbi, mint az elszámolási nap), egyéb monetáris pénzügyi intézményektől (MPI-k), egyéb pénzügyi közvetítőktől (EPK-k), biztosítóktól, nyugdíjpénztáraktól, a kormányzattól vagy befektetési célra központi bankoktól, valamint a Basel III LCR keret alapján »wholesale«-ként besorolt nem pénzügyi vállalatoktól történő hitelfelvétel. |
| --- | --- | --- | --- |

1.

a II. mellékletben az 1. rész helyébe a következő szöveg lép:

„I. RÉSZ

INSTRUMENTUMOK TÍPUSA

1.

Az adatszolgáltatók a következőket jelentik az Európai Központi Bank (EKB) vagy az érintett nemzeti központi bank (NKB) felé:

a)

az adatszolgáltató által az alábbi táblázatban meghatározott valamennyi instrumentum felhasználásával történő, euróban denominált és legfeljebb egy éves futamidejű (azaz olyan tranzakciók, amelyek esetében a lejárati időpont legfeljebb 397 nappal későbbi, mint az elszámolási nap), egyéb monetáris pénzügyi intézményektől (MPI-k), egyéb pénzügyi közvetítőktől (EPK-k), biztosítóktól, nyugdíjpénztáraktól, a kormányzattól vagy befektetési célra központi bankoktól, valamint a Basel III LCR keret alapján »wholesale«-ként besorolt nem pénzügyi vállalatoktól történő hitelfelvétel.

| b) | az egyéb hitelintézetek részére történő, legfeljebb egy éves futamidejű (olyan tranzakciók, amelyek esetében a lejárati időpont legfeljebb 397 nappal későbbi, mint az elszámolási nap), fedezetlen betéteken illetve call számlákon keresztül vagy kereskedelmi értékpapírok, letéti jegyek, változó kamatozású értékpapírok és egyéb, legfeljebb egy éves futamidejű hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok a kibocsátó hitelintézettől történő vásárlásán keresztül történő minden hitelnyújtás. |
| --- | --- |

b)

az egyéb hitelintézetek részére történő, legfeljebb egy éves futamidejű (olyan tranzakciók, amelyek esetében a lejárati időpont legfeljebb 397 nappal későbbi, mint az elszámolási nap), fedezetlen betéteken illetve call számlákon keresztül vagy kereskedelmi értékpapírok, letéti jegyek, változó kamatozású értékpapírok és egyéb, legfeljebb egy éves futamidejű hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok a kibocsátó hitelintézettől történő vásárlásán keresztül történő minden hitelnyújtás.

| 2. | Az alábbi táblázat tartalmazza az azon tranzakciókra vonatkozó instrumentumkategóriák részletes standard leírását, amelyeket az adatszolgáltatóknak jelenteniük kell az EKB-nak. Abban az esetben, ha az adatszolgáltatóknak a tranzakciókat NKB-jüknek kell jelenteniük, az érintett NKB-nak nemzeti szinten e rendelettel összhangban át kell ültetnie az instrumentumkategóriák ezen leírásait.






  Instrumentumtípus | Leírás |
| --- | --- | --- |
| Deposits (Betétek) | Fedezetlen, kamatozó betétek (ideértve a call számlákat, de ide nem értve a folyószámlákat), amelyek vagy felmondással visszaválthatók, vagy legfeljebb egy éves futamidejűek, és amelyeket az adatszolgáltató fogad (kölcsönfelvétel) vagy elhelyez. |
| Call accounts (call számlák) | Naponta változó kamatozású olyan készpénzszámla, amely rendszeresen lehetővé teszi a kamatfizetést vagy a kamatszámítást, és amelyről felmondási idővel vehető fel pénz. |
| Certificate of deposit (Letéti jegy) | Az MPI által kibocsátott olyan rögzített kamatozású hitelviszonyt megtestesítő értékpapír, amely tulajdonosát egy meghatározott mértékű rögzített kamatra jogosítja fel egy meghatározott, legfeljebb egy éves időszak alatt. |
| Commercial paper (Kereskedelmi értékpapír) | Olyan hitelviszonyt megtestesítő értékpapír, amely vagy fedezetlen, vagy a kibocsátó által nyújtott fedezettel biztosított, legfeljebb egy éves futamidejű, valamint kamatozó vagy diszkontált. |
| Floating rate note (Változó kamatozású értékpapír) | Olyan hitelviszonyt megtestesítő értékpapír, amely esetében az időszakos kamatfizetéseket az előre meghatározott napokon (a kamatrögzítés napján) fennálló érték alapján számítják, vagyis egy alapul szolgáló referencia-kamatláb, például az Euribor meghatározásával, és amely legfeljebb egy éves futamidejű. |
| Other short-term debt securities (Egyéb rövid lejáratú, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok) | Az adatszolgáltatók által kibocsátott, legfeljebb egy éves futamidejű, a tulajdoni részesedéstől eltérő, nem alárendelt értékpapírok, amelyek általában átruházható instrumentumok, és amelyekkel másodlagos piacokon kereskednek vagy velük ellenirányú ügylet köthető a piacon, és amelyek tulajdonosuknak nem biztosítanak tulajdonjogot az azt kibocsátó intézményben. Ez a tétel magában foglalja:






  a) | az olyan értékpapírokat, amelyek tulajdonosuknak feltétlen jogot biztosítanak valamilyen rögzített vagy szerződésben meghatározott, kamatszelvény révén hozzáférhető jövedelemre és/vagy egy megállapított rögzített összegre, amely meghatározott napon (napokon), illetve a kibocsátáskor meghatározott dátumtól kezdődően jár; |

2.

Az alábbi táblázat tartalmazza az azon tranzakciókra vonatkozó instrumentumkategóriák részletes standard leírását, amelyeket az adatszolgáltatóknak jelenteniük kell az EKB-nak. Abban az esetben, ha az adatszolgáltatóknak a tranzakciókat NKB-jüknek kell jelenteniük, az érintett NKB-nak nemzeti szinten e rendelettel összhangban át kell ültetnie az instrumentumkategóriák ezen leírásait.

Instrumentumtípus

Leírás

Deposits (Betétek)

Fedezetlen, kamatozó betétek (ideértve a call számlákat, de ide nem értve a folyószámlákat), amelyek vagy felmondással visszaválthatók, vagy legfeljebb egy éves futamidejűek, és amelyeket az adatszolgáltató fogad (kölcsönfelvétel) vagy elhelyez.

Call accounts (call számlák)

Naponta változó kamatozású olyan készpénzszámla, amely rendszeresen lehetővé teszi a kamatfizetést vagy a kamatszámítást, és amelyről felmondási idővel vehető fel pénz.

Certificate of deposit (Letéti jegy)

Az MPI által kibocsátott olyan rögzített kamatozású hitelviszonyt megtestesítő értékpapír, amely tulajdonosát egy meghatározott mértékű rögzített kamatra jogosítja fel egy meghatározott, legfeljebb egy éves időszak alatt.

Commercial paper (Kereskedelmi értékpapír)

Olyan hitelviszonyt megtestesítő értékpapír, amely vagy fedezetlen, vagy a kibocsátó által nyújtott fedezettel biztosított, legfeljebb egy éves futamidejű, valamint kamatozó vagy diszkontált.

Floating rate note (Változó kamatozású értékpapír)

Olyan hitelviszonyt megtestesítő értékpapír, amely esetében az időszakos kamatfizetéseket az előre meghatározott napokon (a kamatrögzítés napján) fennálló érték alapján számítják, vagyis egy alapul szolgáló referencia-kamatláb, például az Euribor meghatározásával, és amely legfeljebb egy éves futamidejű.

Other short-term debt securities (Egyéb rövid lejáratú, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok)

Az adatszolgáltatók által kibocsátott, legfeljebb egy éves futamidejű, a tulajdoni részesedéstől eltérő, nem alárendelt értékpapírok, amelyek általában átruházható instrumentumok, és amelyekkel másodlagos piacokon kereskednek vagy velük ellenirányú ügylet köthető a piacon, és amelyek tulajdonosuknak nem biztosítanak tulajdonjogot az azt kibocsátó intézményben. Ez a tétel magában foglalja:

a)

az olyan értékpapírokat, amelyek tulajdonosuknak feltétlen jogot biztosítanak valamilyen rögzített vagy szerződésben meghatározott, kamatszelvény révén hozzáférhető jövedelemre és/vagy egy megállapított rögzített összegre, amely meghatározott napon (napokon), illetve a kibocsátáskor meghatározott dátumtól kezdődően jár;

| b) | az adatszolgáltatók által kibocsátott, át nem ruházható instrumentumokat, amelyek később átruházhatóvá válnak és átminősítésre kerülnek »hitelviszonyt megtestesítő értékpapírrá«.” |
| --- | --- |

b)

az adatszolgáltatók által kibocsátott, át nem ruházható instrumentumokat, amelyek később átruházhatóvá válnak és átminősítésre kerülnek »hitelviszonyt megtestesítő értékpapírrá«.”

| 2. | a II. mellékletben az 1. rész helyébe a következő szöveg lép:
  „I. RÉSZ

  INSTRUMENTUMOK TÍPUSA

  Az adatszolgáltatók a következőket jelentik az Európai Központi Bank (EKB) vagy az érintett nemzeti központi bank (NKB) felé:






  a) | az adatszolgáltató által az alábbi táblázatban meghatározott valamennyi instrumentum felhasználásával történő, euróban denominált és legfeljebb egy éves futamidejű (azaz olyan tranzakciók, amelyek esetében a lejárati időpont legfeljebb 397 nappal későbbi, mint az azonnali (spot) devizaswapügylet azonnali lábának elszámolási napja), az egyéb monetáris pénzügyi intézmények (MPI-k) és egyéb pénzügyi közvetítők (EPK-k), biztosítók, nyugdíjpénztárak, kormányzat vagy befektetési célra központi bankok között, valamint a Basel III LCR keret alapján »wholesale«-ként besorolt nem pénzügyi vállalatokkal kötött valamennyi olyan devizaswap ügylet, amely során azonnali jelleggel eurót vesznek/adnak el külföldi deviza ellenében, és azt előre megállapodott határidős devizaárfolyamon egy későbbi időpontban újból értékesítik vagy újból megvásárolják; |
| --- | --- | --- |

2.

a II. mellékletben az 1. rész helyébe a következő szöveg lép:

„I. RÉSZ

INSTRUMENTUMOK TÍPUSA

Az adatszolgáltatók a következőket jelentik az Európai Központi Bank (EKB) vagy az érintett nemzeti központi bank (NKB) felé:

a)

az adatszolgáltató által az alábbi táblázatban meghatározott valamennyi instrumentum felhasználásával történő, euróban denominált és legfeljebb egy éves futamidejű (azaz olyan tranzakciók, amelyek esetében a lejárati időpont legfeljebb 397 nappal későbbi, mint az azonnali (spot) devizaswapügylet azonnali lábának elszámolási napja), az egyéb monetáris pénzügyi intézmények (MPI-k) és egyéb pénzügyi közvetítők (EPK-k), biztosítók, nyugdíjpénztárak, kormányzat vagy befektetési célra központi bankok között, valamint a Basel III LCR keret alapján »wholesale«-ként besorolt nem pénzügyi vállalatokkal kötött valamennyi olyan devizaswap ügylet, amely során azonnali jelleggel eurót vesznek/adnak el külföldi deviza ellenében, és azt előre megállapodott határidős devizaárfolyamon egy későbbi időpontban újból értékesítik vagy újból megvásárolják;

| b) | az adatszolgáltató és egyéb monetáris pénzügyi intézmények (MPI-k), EPK-k, biztosítók, nyugdíjpénztárak, a kormányzat vagy befektetési célra központi bankok, valamint a Basel III LCR keret alapján »wholesale«-ként besorolt nem pénzügyi vállalatok közötti, euróban denominált overnight index swap tranzakciók.” |
| --- | --- |

b)

az adatszolgáltató és egyéb monetáris pénzügyi intézmények (MPI-k), EPK-k, biztosítók, nyugdíjpénztárak, a kormányzat vagy befektetési célra központi bankok, valamint a Basel III LCR keret alapján »wholesale«-ként besorolt nem pénzügyi vállalatok közötti, euróban denominált overnight index swap tranzakciók.”

| 3. | a II. mellékletben a 2. rész 1. bekezdése helyébe a következő szöveg lép:







  „Mező | Adatok leírása | Alternatív adatszolgáltatási lehetőség (amennyiben van) és egyéb minősítések |
| --- | --- | --- | --- |
| Transaction identifier (Tranzakciós azonosító) | Az adatszolgáltató által minden egyes tranzakciókra vonatkozóan használt belső egyedi tranzakciós azonosító. | A tranzakciós azonosító egy adott adatszolgáltatási időpontban bármely pénzpiaci szegmensre vonatkozóan jelentett bármely tranzakcióra nézve egyedi. |
| Reporting date (Adatszolgáltatás napja) | Az a nap, amikor az adatokat benyújtják az EKB-hoz vagy az NKB-hoz. | |
| Electronic time stamp (Elektronikus időbélyegző) | Az az időpont, amikor a tranzakciót megkötik vagy elkönyvelik. | |
| Counterparty code (Szerződő fél kódja) | A jelentett tranzakcióban az adatszolgáltató szerződő partnerének felismerése érdekében használandó azonosító kód. | Amennyiben a tranzakciókat központi szerződő félen keresztül bonyolítják, annak jogalany-azonosítóját meg kell adni.
  Amennyiben a tranzakciókat nem pénzügyi vállalatokkal, EPK-kal, biztosítókkal, nyugdíjpénztárakkal, a kormányzattal vagy központi bankokkal bonyolítják, valamint minden egyéb jelentett tranzakció esetében, amelyre vonatkozóan a szerződő fél jogalany-azonosítóját nem adják meg, a szerződő fél osztályát meg kell adni. |
| Counterparty code ID (Szerződő fél kódjának azonosítója) | A szerződő fél továbbított egyedi kódjának típusát meghatározó attribútum. | Minden körülmények között használandó. A szerződő fél egyedi kódja megadásra kerül. |
| Counterparty location (Szerződő fél helye) | Azon ország Nemzetközi Szabványügyi Szervezet (ISO) szerinti országkódja, ahol a szerződő felet bejegyezték. | Kötelező, ha a szerződő fél egyedi kódját nem adják meg. Egyébként választható. |
| Trade date (Kötési időpont) | Az a nap, amikor a felek megkötik a jelentett pénzügyi tranzakciót. | |
| Spot value date (Azonnali értéknap) | Az a nap, amikor az egyik fél eladja a másiknak egy meghatározott deviza meghatározott összegét, egy meghatározott eltérő deviza megállapodott összege megfizetése ellenében, egy megállapodott átváltási árfolyam mellett, amelyet azonnali átváltási árfolyamnak neveznek. | |
| Maturity date (Lejárat időpontja) | Az a nap, amikor a devizaswapügylet lejár, és az azonnali értéknapon eladott devizát visszavásárolják. | |
| Transaction sign (Tranzakció előjele) | Annak azonosítására szolgál, hogy a tranzakció nominális összege alatt jelentett euro összeget az azonnali értéknapon veszik vagy eladják-e. | Ennek euróra vonatkozó azonnali ügyletre kell utalnia, vagyis, hogy az azonnali értéknapot eurót vesznek vagy eladnak-e. |
| Transaction nominal amount (Tranzakció nominális összege) | Az azonnali értéknapon vett vagy eladott euro összege. | |
| Foreign currency code (Külföldi deviza kódja) | Az euro ellenében vett/eladott deviza nemzetközi háromjegyű ISO-kódja. | |
| Foreign exchange spot rate (Azonnal átváltási árfolyam) | Az euro és a külföldi deviza közötti átváltási árfolyam, amely a devizaswapügylet azonnali lábára alkalmazandó. | |
| Foreign exchange forward points (Határidős átváltás pontok) | Az azonnali átváltási árfolyam és a határidős átváltási árfolyam közötti különbség bázispontban kifejezve, az adott devizapárra vonatkozó piaci konvencióknak megfelelően jegyezve.” | |

3.

a II. mellékletben a 2. rész 1. bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„Mező

Adatok leírása

Alternatív adatszolgáltatási lehetőség (amennyiben van) és egyéb minősítések

Transaction identifier (Tranzakciós azonosító)

Az adatszolgáltató által minden egyes tranzakciókra vonatkozóan használt belső egyedi tranzakciós azonosító.

A tranzakciós azonosító egy adott adatszolgáltatási időpontban bármely pénzpiaci szegmensre vonatkozóan jelentett bármely tranzakcióra nézve egyedi.

Reporting date (Adatszolgáltatás napja)

Az a nap, amikor az adatokat benyújtják az EKB-hoz vagy az NKB-hoz.

Electronic time stamp (Elektronikus időbélyegző)

Az az időpont, amikor a tranzakciót megkötik vagy elkönyvelik.

Counterparty code (Szerződő fél kódja)

A jelentett tranzakcióban az adatszolgáltató szerződő partnerének felismerése érdekében használandó azonosító kód.

Amennyiben a tranzakciókat központi szerződő félen keresztül bonyolítják, annak jogalany-azonosítóját meg kell adni.

Amennyiben a tranzakciókat nem pénzügyi vállalatokkal, EPK-kal, biztosítókkal, nyugdíjpénztárakkal, a kormányzattal vagy központi bankokkal bonyolítják, valamint minden egyéb jelentett tranzakció esetében, amelyre vonatkozóan a szerződő fél jogalany-azonosítóját nem adják meg, a szerződő fél osztályát meg kell adni.

Counterparty code ID (Szerződő fél kódjának azonosítója)

A szerződő fél továbbított egyedi kódjának típusát meghatározó attribútum.

Minden körülmények között használandó. A szerződő fél egyedi kódja megadásra kerül.

Counterparty location (Szerződő fél helye)

Azon ország Nemzetközi Szabványügyi Szervezet (ISO) szerinti országkódja, ahol a szerződő felet bejegyezték.

Kötelező, ha a szerződő fél egyedi kódját nem adják meg. Egyébként választható.

Trade date (Kötési időpont)

Az a nap, amikor a felek megkötik a jelentett pénzügyi tranzakciót.

Spot value date (Azonnali értéknap)

Az a nap, amikor az egyik fél eladja a másiknak egy meghatározott deviza meghatározott összegét, egy meghatározott eltérő deviza megállapodott összege megfizetése ellenében, egy megállapodott átváltási árfolyam mellett, amelyet azonnali átváltási árfolyamnak neveznek.

Maturity date (Lejárat időpontja)

Az a nap, amikor a devizaswapügylet lejár, és az azonnali értéknapon eladott devizát visszavásárolják.

Transaction sign (Tranzakció előjele)

Annak azonosítására szolgál, hogy a tranzakció nominális összege alatt jelentett euro összeget az azonnali értéknapon veszik vagy eladják-e.

Ennek euróra vonatkozó azonnali ügyletre kell utalnia, vagyis, hogy az azonnali értéknapot eurót vesznek vagy eladnak-e.

Transaction nominal amount (Tranzakció nominális összege)

Az azonnali értéknapon vett vagy eladott euro összege.

Foreign currency code (Külföldi deviza kódja)

Az euro ellenében vett/eladott deviza nemzetközi háromjegyű ISO-kódja.

Foreign exchange spot rate (Azonnal átváltási árfolyam)

Az euro és a külföldi deviza közötti átváltási árfolyam, amely a devizaswapügylet azonnali lábára alkalmazandó.

Foreign exchange forward points (Határidős átváltás pontok)

Az azonnali átváltási árfolyam és a határidős átváltási árfolyam közötti különbség bázispontban kifejezve, az adott devizapárra vonatkozó piaci konvencióknak megfelelően jegyezve.”

---

HATÁROZATOK

| 24.9.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 248/53 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 248/53

---

A TANÁCS (EU, EURATOM) 2015/1600 HATÁROZATA

(2015. szeptember 18.)

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság tagjainak a 2015. szeptember 21-től2020. szeptember 20-ig terjedő időtartamra történő kinevezéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 300. cikke (2) bekezdésére és 302. cikkére,

tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 106a. cikkére,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság összetételének megállapításáról szóló, 2015. július 14-i (EU) 2015/1157 tanácsi határozatra (1),

tekintettel az egyes tagállamok által benyújtott javaslatokra,

az Európai Bizottsággal folytatott konzultációt követően,

mivel:

| (1) | A 2010/570/EU, Euratom tanácsi határozat (2) értelmében az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság jelenlegi tagjainak hivatali ideje 2015. szeptember 20-án lejár. Ezért a 2015. szeptember 21-től kezdődő ötéves időtartamra ki kell nevezni a tagokat. |
| --- | --- |

(1)

A 2010/570/EU, Euratom tanácsi határozat (2) értelmében az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság jelenlegi tagjainak hivatali ideje 2015. szeptember 20-án lejár. Ezért a 2015. szeptember 21-től kezdődő ötéves időtartamra ki kell nevezni a tagokat.

| (2) | Minden tagállam felkérést kapott arra, hogy nyújtsa be a Tanácsnak azon személyek listáját, akiket – a munkaadók és a munkavállalók szervezeteinek, valamint a civil társadalom egyéb területei, így különösen a gazdasági és társadalmi élet, az állampolgári részvétel, a szakmai és a kulturális területek reprezentatív szereplőit tömörítő szervezeteknek a képviselőiként – az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság tagjainak jelöl. |
| --- | --- |

(2)

Minden tagállam felkérést kapott arra, hogy nyújtsa be a Tanácsnak azon személyek listáját, akiket – a munkaadók és a munkavállalók szervezeteinek, valamint a civil társadalom egyéb területei, így különösen a gazdasági és társadalmi élet, az állampolgári részvétel, a szakmai és a kulturális területek reprezentatív szereplőit tömörítő szervezeteknek a képviselőiként – az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság tagjainak jelöl.

| (3) | Ezt a határozatot egy későbbi időpontban követni fogja az azon tagok kinevezéséről szóló határozat, akiknek a jelöléséről 2015. szeptember 8-ig nem értesítették a Tanácsot, |
| --- | --- |

(3)

Ezt a határozatot egy későbbi időpontban követni fogja az azon tagok kinevezéséről szóló határozat, akiknek a jelöléséről 2015. szeptember 8-ig nem értesítették a Tanácsot,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Tanács a 2015. szeptember 21-től2020. szeptember 20-ig terjedő időtartamra az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság tagjaivá nevezi ki az e határozat mellékletében található listán szereplő személyeket.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2015. szeptember 18-án.

a Tanács részéről

az elnök

J. ASSELBORN

---

(1)  HL L 187., 2015.7.15., 28. o.

1

(2)  A Tanács 2010/570/EU, Euratom határozata (2010. szeptember 13.) az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság tagjainak a 2010. szeptember 21-től2015. szeptember 20-ig terjedő időtartamra történő kinevezéséről (HL L 251., 2010.9.25., 8. o.).

2

---

MELLÉKLET

ПРИЛОЖЕНИЕ – ANEXO – PŘÍLOHA – BILAG – ANHANG – LISA

ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ – ANNEX – ANNEXE – PRILOG – ALLEGATO – PIELIKUMS

PRIEDAS – MELLÉKLET – ANNESS – BIJLAGE – ZAŁĄCZNIK

ANEXO – ANEXĂ – PRÍLOHA – PRILOGA – LIITE – BILAGA

Членове/Miembros/Členové/Medlemmer/Mitglieder/Liikmed

Μέλη/Members/Membres/Članovi/Membri/Locekļi

Nariai/Tagok/Membri/Leden/Członkowie

Membros/Membri/Členovia/Člani/Jäsenet/Ledamöter

BELGIË/BELGIQUE/BELGIEN

Mr Rudi THOMAES

Représentant de la Fédération des Entreprises de Belgique (FEB)

Administrateur délégué honoraire

Mr Dominique MICHEL

Chief Executive Officer, COMEOS, Fédération belge du commerce et des services

Mr Philippe (Baron) de Buck Van Overstraeten

Président du Belgian Business for Europe (BBE)

Mr Daniel MAREELS

General Manager, Belgische Federatie van de Financiële sector (Febelfin)

Mr Bernard NOËL

Représentant de la Centrale Générale des Syndicats Libéraux de Belgique (CGSLB)

Ancien secrétaire national

Mr Raymond COUMONT

Représentant de la Centrale nationale des employés/Confédération des Syndicats Chrétiens – (CNE/CSC)

Ancien secrétaire général

Ms Anne DEMELENNE

Représentante de la Fédération Générale du Travail de Belgique (FGTB)

Ancienne secrétaire générale

Mr Rudy DE LEEUW

Voorzitter, Algemeen Belgisch Vakverbond (ABVV)

Mr Ferre WYCKMANS

Algemeen Secretaris, Landelijke Bediendencentrale-Nationaal Verbond voor Kaderleden (LBC-NVK)

Mr Alain COHEUR

Directeur des Affaires Européennes & Internationales, Union Nationale des Mutualités Socialistes

Mr Yves SOMVILLE

Directeur du Service d'Etudes de la Fédération wallonne de l'Agriculture

Mr Ronny LANNOO

Adviseur-generaal, Unie van Zelfstandige Ondernemers (UNIZO)

БЪЛГАРИЯ

Ms Milena ANGELOVA

Secretary – General of the Bulgarian Industrial Capital Association

Mr Bojidar DANEV

Executive President of the Bulgarian Industrial Association – Union of the Bulgarian Business

Mr Georgi STOEV

President of the Trade and Investment Committee and member of the Budgetary Committee of EUROCHAMBERS and Vice president of Bulgarian Chamber of Commerce and Industry

Mr Evgeniy IVANOV

CEO, Member of the Board

Confederation of Employers and Industrialists in Bulgaria „The Voice of Bulgarian Business” – KRIB

Mr Dimitar MANOLOV

President of the Confederation of Labour „PODKREPA”

Mr Veselin MITOV

International Secretary, Confederation of Labour „PODKREPA”

Mr Plamen DIMITROV

President of the Confederation of Independent Trade Unions in Bulgaria

Mr Ivan KOKALOV

Vice-president of Confederation of Independent Trade Unions in Bulgaria

Mr Lalko DULEVSKI

President of the Economic and Social Council of the Republic of Bulgaria

Professor and Head of the Human Resources and Social Protection Department at the University of National and World Economy

Ms Dilyana SLAVOVA

National Coordinator of the Mountain Milk NGO, National Coordinator of Bulgarian Association of Farmers

Mr Bogomil NIKOLOV

Executive Director, Bulgarian National Association Active Consumers

Ms Diana INDJOVA

Chairperson of the Global Disability Movement

ČESKÁ REPUBLIKA

Ms Vladimíra DRBALOVÁ

EU Affairs Deputy Director and European Affairs Unit Head, Confederation of Industry of the Czech Republic

Mr Vladimír NOVOTNÝ

Member of Standing Committees for Energy and Environmental Policy, Confederation of Industry of the Czech Republic

Ms Marie ZVOLSKÁ

EU Affairs Advisor, Confederation of Employers' and Entrepreneurs' Associations of the Czech Republic

Mr Petr ZAHRADNÍK

Head, ČEZ Group Representation Office in Brussels; Advisor, Czech Chamber of Commerce

Mr Bohumír DUFEK

President, Independent Trade Unions Association of the Czech Republic; Vice-President, European Federation of Food, Agriculture and Tourism Trade Unions

Ms Hana POPELKOVÁ

Advisor, Czech-Moravian Confederation of the Trade Unions

Ms Lucie STUDNIČNÁ

Secretary for International Affairs, Czech-Moravian Confederation of the Trade Unions

Mr Jaroslav UNGERMAN

Expert on Macroeconomics, Czech-Moravian Confederation of the Trade Unions; Advisor, Minister of Finance of the Czech Republic; Vice-Chairman, Supervisory Board, Export Guarantee and Insurance Corporation (EGAP)

Ms Zuzana BRZOBOHATÁ

Non-profit institutions: Brontosaurus, Forum 50 %, Oranžový klub; Advisor, Office of Government of the Czech Republic

Mr Lukáš CURYLO

Director, Caritas Czech Republic; Member, Executive Board, Caritas Europe

Mr Roman HAKEN

Executive Director of the Regional Central Moravian Centre for Community Work

Mr Pavel TRANTINA

Freelance Trainer and Project Manager; EU Projects and Relations Manager, Czech Council of Children and Youth

DANMARK

Ms Dorthe ANDERSEN

Director EU Policy, Confederation of Danish Employers

Mr Anders LADEFOGED

Director of European Affairs at Confederation of Danish Industries

Mr Niels Lindberg MADSEN

Head of CAP-policy division, Landbrug & Fødevarer (Danish Agriculture & Food Council)

Ms Marie-Louise KNUPPERT

Elected Confederal Secretary, Danish Confederation of Trade Unions

Mr Bernt FALLENKAMP

Chief advisor, Danish Confederation of Trade Unions

Mr Mikkel DALSGAARD

EU Advisor, FTF – Confederation of Professionals in Denmark

Ms Benedicte FEDERSPIEL

Chief Counsel, the Danish Consumer Council

Ms Mette KINDBERG

Vice President, Kvinderådet (Women's Council Denmark)

Mr Ask Løvbjerg ABILDGAARD

Project Coordinator, Danish Association of the Blind

DEUTSCHLAND

Mr Christian BÄUMLER (PhD)

Member of the Executive Committee of CDA (European Union of Christian Democratic Workers)

Mr Dirk BERGRATH (PhD)

Director, EU-Liaison Office, IG Metall (German Metalworkers' Union)

Mr Egbert BIERMANN

Member, Managing Federal Board, IG BCE (industrial union)

Ms Gabriele BISCHOFF

Federal Executive of the German Confederation of Trade Unions (DGB)

Ms Tanja BUZEK

Trade Union Secretary (United Services Trade Union „ver.di”)

Mr Peter CLEVER

Member of the management board of the Confederation of German Employers' Associations (BDA)

Mr Bernd DITTMANN

Managing Director, BDI/BDA (German Business Representation)

Mr Gerhard HANDKE

General Director, Federation of German Wholesale, Foreign Trade and Services (BGA)

Ms Renate HEINISCH (PhD)

Representative of BAGSO (Federal Association of Senior Citizens' Organisations)

Mr Udo HEMMERLING

Deputy general secretary, German Farmers' Association (DBV)

Mr Jürgen KESSLER (Professor, PhD)

Professor of Cooperative Law and Auditing of Cooperatives

Mr Stefan KÖRZELL

Member of the Federal Management Board, German Trade Union Confederation (DGB)

Mr Thomas KROPP

Senior Vice President, Head of Group International Relations and Government Affairs, Lufthansa Group

Mr Günter LAMBERTZ (PhD)

Managing Director of DIHK-Representation to the EU (Association of German Chambers of Commerce and Industry)

Mr Arno METZLER

General manager of the German Association of Consulting Engineers (VBI)

Mr Christian MOOS

Divisional Director (European and International Affairs), German Civil Servants Association (dbb)

Mr Volker PETERSEN (PhD)

Head of department, German Raiffeisen Association

Mr Lutz RIBBE

Director of the Environmental Policy Section of the European Nature Heritage Fund (EURONATUR)

Mr Ulrich SAMM (Professor, PhD)

Director, Institute for Energy and Climate Research – Plasma Physics, Forschungszentrum Jülich

Mr Karl-Peter SCHACKMANN-FALLIS (PhD)

Executive Member of the Board, German Savings Bank and Giro Association

Mr Bernd SCHLÜTER (Professor, PhD)

Board member, Federal Association of Non-statutory Welfare (BAGFW)

Mr Peter SCHMIDT

Trade union agent, food and restaurant workers' union (NGG)

Mr Holger SCHWANNECKE

Secretary General of the German Confederation of Skilled Crafts and Small Business (ZDH)

Mr Hans-Joachim WILMS

Secretary for European Affairs in the federal executive of the German Trade Union for Construction, Agriculture and the Environment (IG Bauen – Agrar – Umwelt)

EESTI

Ms Reet TEDER

General Policy Adviser, Estonian Chamber of Commerce and Industry

Ms Eve PÄÄRENDSON

Director of international relations of Estonian Employers' Confederation

Ms Liina CARR

International Secretary, Estonian Trade Union Confederation

Ms Mare VIIES

Consultant, Estonian Employees' Unions Confederation

Mr Roomet SÕRMUS

Chairman, Estonian Chamber of Agriculture and Commerce

Mr Meelis JOOST

Foreign relations and European policy specialist

IRELAND

Mr David Joseph CROUGHAN

Co-Chairman, Economists' Group, Institute of International and European Affairs.

Former Head of Economics and Taxation, Ibec (Irish Business and Employers Confederation)

Mr Thomas MCDONAGH

Chairman of Thomas McDonagh & Sons Limited/Patron of The Chambers of Commerce of Ireland (trading as Chambers Ireland)

Mr John Patrick O'CONNOR

General President, SIPTU (Services, Industrial, Professional & Technical Union)

Ms Patricia MCKEOWN

Regional Section UNISON NI (Northern Ireland). ICTU Executive Council member & NIC Committee Member

Mr Cillian LOHAN

CEO of Green Economy Foundation

Mr Michael MCLOUGHLIN

Head of Advocacy and Communications at Youth Work Ireland

Mr John BRYAN

Past IFA (Irish Farmers' Association) President

Mr John COMER

President of ICMSA (Irish Creamery Milk Suppliers Association)

Mr Seamus BOLAND

CEO Irish Rural Link

ΕΛΛΑΣ

Mrs Irini Ivoni PARI

Permanent Delegate of the Hellenic Federation of Enterprises (SEV) to Brussels

Mr Panagiotis Leonidas GKOFAS

Member of the General Assembly of the General Confederation of Small and Medium Enterprises (GSEVEE).

Mr Dimitrios DIMITRIADIS

Former First Vice President of the Greek Confederation of Commerce and Entrepreneurship (ESEE) and President of the General Assembly.

Mr Aristotelis THOMOPOULOS

Member of the Board of Directors (BoD) of the Greek Tourism Confederation (SETE).

Mr Yannis PANAGOPOULOS

President of the Greek General Confederation of Labour (GSEE)

Mr Georgios DASSIS

Special advisor to the Greek General Confederation of Labour (GSEE) – Representative of the Greek General Confederation of Labour (GSEE) to the European Trade Union Confederation (ETUC)

Mr Spyridon PAPASPYROS

President of the General Council of the Confederation of Public Servants (ADEDY)

Mr Georgios PETROPOULOS

Member of the Executive Committee (Board) of Confederation of Public Servants (ADEDY)

Mr Ioannis KOLYVAS

Director General of the Panhellenic Organization of Unions of Agricultural Co-operatives (PASEGES)

Ms Evangelia KEKELEKI

Secretary General of the Consumer's Protection Centre (KERKA)

Mr Ioannis VARDAKASTANIS

President of the National Confederation of Disabled People (ESAEA)

Ms Aikaterini PEPPA

Deputy-General Director of the Union of Greek Shipowners (EEE)

ESPAÑA

Sr. Andrés, BARCELÓ DELGADO

Director General de la Unión de Empresas Siderúrgicas (UNESID)

Sr. Josep Manuel, BASAÑEZ VILLALUENGA

Miembro de la Junta Directiva de la Confederación Española de Organizaciones Empresariales (CEOE)

Miembro del Comité Ejecutivo de Fomento del Trabajo Nacional de Cataluña

Sra. Patricia CIREZ MIQUELEIZ

Delegación de la Confederación Española de Organizaciones Empresariales (CEOE) en Bruselas

Sra. Ma Helena DE FELIPE LEHTONEN

Presidenta de la Patronal de la micro, pequeña y mediana empresa de Cataluña (FEPIME)

Vicepresidenta de Confederación Española de la Pequeña y Mediana Empresa (CEPYME)

Sr. Antonio GARCÍA DEL RIEGO

Managing Director, Head of European Corporate Affairs

Banco Santander

Sr. Ignacio GARCÍA MAGARZO

Director General

Asociación Española de Distribuidores, Autoservicios y Supermercados (ASEDAS)

Sr. Josep PUXEU ROCAMORA

Director General

Asociación de Fabricantes de Bebidas Refrescantes (ANFABRA)

Sra. Isabel CAÑO AGUILAR

Responsable de la Oficina de UGT en Bruselas

Sr. Francisco Javier DOZ ORRIT

Adjunto a la Secretaría de CC.OO. y Presidente de la Fundación 1o de Mayo

Sra. Laura GONZALEZ de TXABARRI ETXANIZ

Responsable del Departamento Internacional, con dirección en Barrainkua (ELA-STV)

Sr. Juan MENDOZA CASTRO

Director del Instituto Sindical de Cooperación al Desarrollo (ISCOD-UGT)

Sr. José Antonio MORENO DÍAZ

Asesor jurídico confederal del CC.OO. en materia de inmigración

Sra. Catalina Ana VICENS GUILLÉN

Secretaria General de CC.OO.-Illes Balears

Sr. José María ZUFIAUR NARVAIZA

Colaborador de la Secretaría de Política Internacional de UGT

Sr. Miguel Ángel CABRA DE LUNA

Vocal de la Junta Directiva de la Confederación Empresarial Española de la Economía Social (CEPES).

Presidente de la Comisión de Relaciones Internacionales (CEPES)

Sr. Andoni GARCÍA ARRIOLA

Miembro de la Comisión Ejecutiva de la Coordinadora de Agricultores y Ganaderos (COAG)

Sr. Bernardo HERNÁNDEZ BATALLER

Secretario General de la Asociación de Usuarios de la Comunicación (AUC)

Vocal del Consejo de Consumidores y Usuarios (CCU) de España

Sr. José Manuel ROCHE RAMO

Secretario General de la Unión de Pequeños Agricultores y Ganaderos de Aragón (UPA-Aragón)

Sr. Gabriel SARRÓ IPARRAGUIRRE

Asesor de la Confederación Española de Pesca (CEPESCA)

Sr. Ricardo SERRA ARIAS

Presidente de la Asociación Agraria de Jóvenes Agricultores (ASAJA) de Sevilla y Andalucía.

Sr. Carlos TRÍAS PINTÓ

Director de la Asociación General de Consumidores (ASGECO)

Director de la Unión de Cooperativas de Consumidores y Usuarios de España (UNCCUE)

FRANCE

Mme Emmanuelle BUTAUD-STUBBS

Déléguée générale de l'Union des Industries Textiles (UIT)/Mouvement des entreprises de France (MEDEF)

M. Stéphane BUFFETAUT

Président du Réseau Batigere (entreprises sociales pour l'habitat)/Mouvement des entreprises de France (MEDEF)

Mme Anne CHASSAGNETTE

Directrice de la Responsabilité Environnementale et Sociétale, Groupe Engie

M. Henri MALOSSE

CCI France (Chambres de commerce et d'industrie de France)

M. Philippe de BRAUER

Vice-président de la commission internationale de la Confédération Générale des Petites et Moyennes Entreprises (CGPME)

M. Patrick LIEBUS

Vice-président de l'Union Professionnelle Artisanale (UPA) et Président de la Confédération de l'Artisanat et des Petites Entreprises du Bâtiment (CAPEB)

M. Arnold PUECH d'ALISSAC

Président de l'Union Syndicale Agricole de Seine-Maritime (FNSEA 76)

Mme Marie-Françoise GONDARD-ARGENTI

Secrétaire générale de l'Union Nationale des Professions Libérales (UNAPL)

M. Christophe LEFEVRE

Secrétaire national de la Confédération Française de l'Encadrement/Confédération Générale des Cadres (CFE-CGC) en charge de l'Europe et de l'International

M. Jacques LEMERCIER

Ancien Secrétaire général de Force Ouvrière (FO) Communication

Mme Laure BATUT

Membre du secteur Europe-International de la Confédération Force Ouvrière (FO)

M. Pierre-Jean COULON

Secrétaire confédéral Europe-international de la Confédération Française des Travailleurs Chrétiens (CFTC)

Mme Franca SALIS MADINIER

Secrétaire nationale de la Confédération Française Démocratique du Travail (CFDT) Cadres

M. Christophe QUAREZ

Secrétaire fédéral de la Fédération de la Chimie et de l'Energie (FCE) de la Confédération Française Démocratique du Travail (CFDT)

Mme Ozlem YILDIRIM

Conseillère confédérale de la Confédération Générale du Travail (CGT)

M. Denis MEYNENT

Conseiller confédéral de la Confédération Générale du Travail (CGT)

Mme Reine-Claude MADER-SAUSSAYE

Présidente de la Confédération de la Consommation, du Logement et du Cadre de Vie (CLCV)

Mme Geneviève SAVIGNY

Ancienne Secrétaire nationale de la Confédération paysanne

M. Christophe HILLAIRET

Membre du Bureau et du Conseil d'administration de l'Assemblée Permanente des Chambres d'Agriculture (APCA)

M. Jean-Marc ROIRANT

Secrétaire général de la Ligue de l'Enseignement

Mme Christiane BASSET

Vice-présidente de l'Union Nationale des Associations Familiales (UNAF)

Mme Jocelyne LE ROUX

Secrétaire générale adjointe de la Fédération des Mutuelles de France (FMF)

M. Thierry LIBAERT

Fondation pour la Nature et l'Homme (FNH)

M. Michel DUBROMEL

Vice-président de France Nature Environnement (FNE)

HRVATSKA

Mr Davor MAJETIĆ

Director General, Croatian Employers' Association (HUP)

Ms Dragica MARTINOVIĆ DŽAMONJA

Director, Representative Office of the Croatian Chamber of Economy in Brussels

Ms Violeta JELIĆ

General Secretary of the Croatian Chamber of Trades and Crafts

Ms Marija HANŽEVAČKI

General Secretary of the Independent Trade Unions of Croatia (NHS)

Ms Anica MILIĆEVIĆ- PEZELJ

Executive Secretary, Union of Autonomous Trade Unions (UATUC)

Mr Vilim RIBIĆ

President of MATICA – Association of Croatian Trade Unions; President of the Great Council of Independent Union of Research and Higher Education Employees of Croatia

Ms Lidija PAVIĆ-ROGOŠIĆ

Director of ODRAZ – Sustainable Community Development, Croatian civil society organisation

Ms Marina ŠKRABALO

Senior Advisor, GONG

Mr Toni VIDAN

Energy campaigner of environmental CSO Zelena akcija – Friends of the Earth Croatia

ITALIA

Sig. Pietro Vittorio BARBIERI

Portavoce del Forum Terzo Settore – Presidente FISH (Federazione Italiana per il Superamento dell'Handicap)

Sig. ra Giulia BARBUCCI

Area politiche europee e internazionali della CGIL (Confederazione Generale Italiana del Lavoro)

Sig.ra Claudia BUSCHI

Segretariato Generale della CISL (Confederazione Italiana Sindacati Lavoratori)

Sig.ra Marina Elvira CALDERONE

Presidente del Consiglio Nazionale dell'Ordine dei Consulenti del Lavoro – Presidente del Comitato Unitario degli Ordini e Collegi Professionali

Sig. Carmelo CEDRONE

Professore Emerito di Politica Economica Europea Università la Sapienza di Roma – Consulente del Dipartimento Europeo ed Internazionale della UIL (Unione Italiana del Lavoro)

Sig. Stefano CETICA

Presidente di IPER (Istituto per le Ricerche Economiche e Sociali) della UGL (Unione Generale del Lavoro)

Sig. Pietro Francesco DE LOTTO

Direttore Generale di Confartigianato Vicenza

Sig.ra Cinzia DEL RIO

Direttore del Dipartimento Internazionale della UIL (Unione Italiana del Lavoro)

Sig. Gianfranco DELL'ALBA

Direttore della Delegazione di Confindustria presso l'Unione Europea a Bruxelles

Sig. Tommaso DI FAZIO

Presidente nazionale della CIU (Confederazione Italiana di Unione delle professioni intellettuali)

Sig. Giancarlo DURANTE

Direttore degli Affari sociali dell'Associazione Bancaria Italiana – Professore di Sicurezza sociale e libera circolazione dei lavoratori nell'UE all'Università degli Studi La Sapienza di Roma

Sig. Diego DUTTO

Direttore Nazionale LEGACOOPSOCIALI (Associazione Nazionale Cooperative Sociali)

Sig. Emilio FATOVIC

Vice Segretario Nazionale CONFSAL (Confederazione Generale dei Sindacati Autonomi dei Lavoratori)

Sig. Giuseppe GUERINI

Presidente di Federsolidarietà-Confcooperative – Presidente della cooperativa sociale Ecosviluppo

Sig. Giuseppe Antonio Maria IULIANO

Responsabile per le Politiche Internazionali, Segretariato Internazionale della CISL (Confederazione Italiana Sindacati Lavoratori)

Sig. Luca JAHIER

Giornalista, politologo, esperto di associazionismo di promozione sociale e del terzo settore – ACLI

Sig. Antonio LONGO

Presidente del Movimento Difesa del Cittadino – Membro del CNCU (Consiglio Nazionale Consumatori e Utenti)

Sig. Sandro MASCIA

Direttore dell'Ufficio di Confagricoltura a Bruxelles

Sig. Alberto MAZZOLA

Responsabile degli Affari Internazionali delle Ferrovie dello Stato Italiane – Vice Presidente Gruppo Trasporti Business Europe

Sig. Stefano PALMIERI

Area Politiche Europee ed Internazionali della CGIL (Confederazione Generale Italiana del Lavoro)

Sig. Antonello PEZZINI

Professore di Economia e gestione delle imprese nell'Unione europea all'Università degli Studi di Bergamo – Imprenditore nel settore tecnico-tessile

Sig. Maurizio REALE

Direttore dell'Ufficio di Rappresentanza per le Relazioni con le Istituzioni dell'Unione Europea di Coldiretti

Sig. Claudio ROTTI

Presidente di AICE (Associazione Italiana Commercio Estero)

Sig. Marco VEZZANI

Vice Presidente Nazionale CIDA

ΚΥΠΡΟΣ

Mr Michalis ANTONIOU

Assistant Director General, Cyprus Employers & Industrialists Federation

Mr Manthos MAVROMMATIS

Former President, Cyprus Chamber of Commerce and Industry

Mr Nicolaos (Nicos) EPISTITHIOU

Former Secretary General of the Cyprus Hotel Employees Federation OYXEKA-SEK

Mr Andreas PAVLIKKAS

Head of Research and Studies Department, Pancyprian Federation of Labour – PEO

Mr Anastasis YIAPANIS

General Secretary of Panagrotikos Farmers Union

LATVIJA

Mr Vitālijs GAVRILOVS

President of Employers' Confederation of Latvia

Mr Gundars STRAUTMANIS

Vice-president of Latvian Chamber of Commerce and Industry

Ms Ariadna ĀBELTIŅA

Coordinator for External Relations, Free Trade Union Confederation of Latvia

Mr Pēteris KRĪGERS

President of Free Trade Union Confederation of Latvia

Ms Gunta ANČA

Chairperson of the Latvian Umbrella Body for Disability Organisations

SUSTENTO

Ms Baiba MILTOVIČA

International and EU Affairs Adviser of Latvian National Association for Consumer Protection

Mr Gustavs NORKĀRKLIS

Chairman of the Board of Association of Latvian Organic Agriculture

LUXEMBOURG

Monsieur Henri WAGENER

Conseiller auprès de Fedil, Business Federation Luxembourg

Monsieur Raymond HENCKS

Conseiller auprès de la Chambre des fonctionnaires et employés publics

Monsieur Jean-Claude REDING

Président de la Chambre des Salariés

Monsieur Norbert GEISEN

Président honoraire de la Fédération des Artisans

Madame Josiane WILLEMS

Directrice de la Centrale paysanne

MAGYARORSZÁG

Dr András EDELÉNYI

Expert, Hungarian Chamber of Commerce and Industry

Dr István KOMORÓCZKI

Economic Advisor to the President of COOP Federation

Ms Katalin Elza SÜLE

President, Hungarian Chamber of Agriculture of Zala County

President, National Association of Hungarian Farmers' Societies of Zala County

Ms Júlia Borbála VADÁSZ

Permanent Delegate in Brussels of the Confederation of Hungarian Employers and Industrialists

Dr Piroska KÁLLAY

Coordinator for Committees (Equality, Youth, International, Pensioners) of the LIGA-Democratic League of Independent Trade Unions

Ms Erika NEMESKÉRINÉ KOLLER

International secretary at the Forum for the Co-operation of Trade Unions

Dr Miklós PÁSZTOR

Expert, National Federation of Workers' Council

Dr János WELTNER

Senior consultant, Semmelweis University in Budapest

Dr Etele BARÁTH

Hon. university professor, Hungarian Society for Urban Planning

Dr Ágnes CSER

Representative of the Hungarian Alliance for Children and Youth

Ms Kinga JOÓ

Vice-president, National Association of Large Families

Mr Ákos TOPOLÁNSZKY

President, Federation of the Hungarian Drug Therapeutic Institutes

MALTA

Mr Stefano MALLIA

Former President of the Malta Chamber of Commerce and Industry and an ex-officio Council Member and Member of the Chamber Statute Revision Committee

Mr Tony ZAHRA

President, Malta Hotels and Restaurants Association

Mr Charles VELLA

Research & Information Executive; Secretary to the GWU National Council

Dr Philip VON BROCKDORFF

Consultant, Union Ħaddiema Magħqudin

Mr Ben RIZZO

President, Civil Society Committee within the Malta Council for Economic and Social Development (MCESD)

NEDERLAND

Mr Winand Leo Emile QUAEDVLIEG

Head, Brussels office, VNO-NCW and MKB Nederland

Mr Klaas Johan OSINGA

Senior Adviser, International Affairs at LTO NEDERLAND

Mrs Marjolijn BULK

Adviser, European Affairs at FNV

Mr Martinus Cornelis SIECKER

Former Trade Union Official, Netherlands Trade Union Federation (FNV)

Mrs Annie VAN WEZEL

Policy Adviser, European and International Affairs at FNV

Mrs Melanie I. BOUWKNEGT

Advisor, CNV Nederland

Mrs Cathelijne C.J. MULLER

Advisor, VCP

Mr Dick WESTENDORP

Former President, „consumentenbond”

Mr Jan Willem Hendrik DIRX

Advisor and directorate secretariat to the management of „Natuur and Milieu”. Responsible for the „groene11” (partnership between the main Dutch nature and environmental organisations)

ÖSTERREICH

Ms Christa SCHWENG

Senior Advisor of the „Wirtschaftskammer Österreich” (Austrian Economic Chamber); department for social policy and health

Mr Michael IKRATH

Secretary General of the „Österreichischer Sparkassenverband” (Austrian Association of savings banks)

Mr Gerhard RIEMER

Consultant of the „Vereinigung der Österreichischen Industrie” (Federation of the Austrian Industry)

Mr Ferdinand MAIER

Former Secretary General of the „Österreichischer Raiffeisenverband” (Austrian Raiffeisen-Association)

Mr Thomas DELAPINA

Senior advisor of the „Arbeiterkammer Wien” (Chamber of Labour of the Federal Land Vienna)

Mr Thomas WAGNSONNER

Deputy Director of the „Arbeiterkammer Niederösterreich” (Chamber of Labour of the Federal Land of Lower Austria)

Mr Oliver RÖPKE

Head of the „ÖGB-Europabüro an der Ständigen Vertretung Österreichs bei der EU in Brüssel” (Bureau for European Affairs of the Austrian Trade Union at the Permanent Representative of Austria at the EU in Brussels)

Mr Wolfgang GREIF

Head of the department of the „ÖGB” (Austrian Trade Union Association) betreffend „Europa, Konzerne und Internationale Beziehungen” (Europe, multinational companies and international relations)

Mr Thomas KATTNIG

Head of the „Bereich für Internationales, EU und Daseinsvorsorge in der Gewerkschaft der Gemeindebediensteten sowie der Gewerkschaft für Kunst, Medien, Sport und freie Berufe” (in the field of international affairs, EU and services of general interest of the trade union for employees of municipalities as well as for the trade union of media, sports and independent professions)

Mr Rudolf KOLBE

President of the „Kammer der Architekten und Ingenieurkonsulenten für Oberösterreich und Salzburg” (Chamber of architects and consultants for engineering for the Federal Land of Upper Austria and the Federal Land of Salzburg)

Mr Andreas THURNER

Officer of the „Landwirtschaftskammer Österreich – Büro Brüssel” (Chamber of agriculture in Austria – Office in Brussels)

Mr Alfred GAJDOSIK

Employee of „Hotel Marriott/PCC-Erhaltungs- und ErrichtungsgesmbH” (Marriott Hotel Vienna/(PCC-preservation and accommodation-limited partnership company)

POLSKA

Mr Jacek Piotr KRAWCZYK

Vice-president, Confederation Lewiatan

Mr Lech Józef PILAWSKI

Director General, Confederation Lewiatan

Mr Andrzej MALINOWSKI

President, Employers of Poland

Mr Janusz PIETKIEWICZ

Vice-president, Employers of Poland

Mr Jarosław Maciej MULEWICZ

Consultant, Association of Employers Business Centre Club

Mr Krzysztof OSTROWSKI

Director of the Interventions Bureau, Association of Employers Business Centre Club

Mr Jan KLIMEK

Vice-president, Polish Craft Association

Mrs Dorota GARDIAS

Expert, Trade Union Forum

Mrs Wioletta JANOSZKA

Member of the Board, Trade Union Forum

Mr Andrzej ADAMCZYK

Secretary of the Foreign Affairs Office, Independent and Self-Governing Trade Union „Solidarność”

Mr Marian KRZAKLEWSKI

Expert, Independent and Self-Governing Trade Union „Solidarność”

Mr Franciszek Bogdan BOBROWSKI

Vice-president, All-Poland Alliance of Trade Unions

Mr Wincenty Sławomir BRONIARZ

President of the Polish Teachers' Union/All-Poland Alliance of Trade Unions

Mr Adam ROGALEWSKI

Expert, All-Poland Alliance of Trade Unions

Mr Krzysztof Stanisław BALON

Secretary of the Programming Committee, Working Community of Associations of Social Organisations WRZOS

Mrs Karolina Lidia DRESZER-SMALEC

Expert, All-Poland Federation of Non-Governmental Organisations

Mr Krzysztof KAMIENIECKI

Expert, Polish Ecological Club

Mr Michał Grzegorz MODRZEJEWSKI

Honorary President of the Union of the Rural Youth

Mr Krzysztof Jerzy PATER

Member, Polish Scouting Association

Mrs Elżbieta Maria SZADZIŃSKA

Expert, Consumers Federation

Mrs Teresa TISZBIEREK

Expert, Association of the Voluntary Fire Brigades of the Republic of Poland

PORTUGAL

Mr Gonçalo Cristóvão Aranha da Gama LOBO XAVIER

Adviser to the Management Board of AIMMAP – the Association of Portuguese Metallurgical, Mechanical Engineering and Similar Industrial Companies; Member appointed by CIP – Confederation of Enterprises of Portugal, since January 2013 (CIP)

Mr Luís Miguel CORREIA MIRA

Secretary-general, Portuguese Farmers' Confederation (CAP)

Mr Pedro D'ALMEIDA FREIRE

Vice-president, Confederation of Portuguese Commerce and Services (CCP)

Mr Paulo BARROS VALE

Businessman, Director of the Portuguese Business Association (AEP)

Mr Mário David FERREIRINHA SOARES

Professor, Member of the National Council of the General Confederation of Portuguese Workers – Inter-union (CGTP-IN)

Mr Carlos Manuel ALVES TRINDADE

Member of the Executive Committee, National Council of the Portuguese General Workers' Confederation (CGTP-IN)

Mr Carlos Manuel SIMÕES DA SILVA

Secretary-General of UGT (União Geral de Trabalhadores/Portuguese General Workers Trade-Union)

Mr João DIAS DA SILVA

Vice-President of the Board of the Teachers' Trade Union for the North Region

Mr Jorge PEGADO LIZ

Lawyer, Consumer Protection Association (DECO)

Mr Carlos Matias RAMOS

President of the Portuguese Association of Engineers

Mr Francisco Bernardino da SILVA

Secretary-general of CONFAGRI, President of the Portuguese National Federation of Mutual Agricultural Credit Banks (Portuguese Cooperative Banks) (FENACAM)

Mr Lino da SILVA MAIA

President of the National Confederation of Solidarity Institutions (CNIS)

ROMÂNIA

Petru Sorin DANDEA

Vice-president at The National Trade Union Confederation Cartel ALFA

Dumitru FORNEA

Confederal Secretary responsible for the International Relations of the National Trade Union Confederation – MERIDIAN

Minel IVAȘCU

Secretary General at The National Trade Union Block (BNS)

Liviu LUCA

Prim-vice-president at The National Trade Union Confederation CNSLR-FRATIA

Sabin RUSU

Secretary General – Confederation of Democratic Trade Unions in Romania

Ana BONTEA

Director of the Department for Legal Affairs and Social Dialogue, National Council of Small and Medium Sized Private Enterprises in Romania (CNIPMMR)

Mihai MANOLIU

President, The Confederation of Romanian Employers (CNPR)

Aurel Laurențiu PLOSCEANU

President, General Union of Industrialists in Romania (UGIR)

Octavian Cătălin ALBU

Secretary General of Romanian National Employers Organisation (PNR)

Irinel Eduard FLORIA

Employers Confederation Concordia (Concordia)

Cristian PÎRVULESCU

President, Asociația Pro Democrația (ApD), non-governmental, non-profit association

Ionuț SIBIAN

Executive Director, Civil Society Development Foundation (CSDF)

Mihai IVAȘCU

Camera de Comerț și Industrie a României

Marius Eugen OPRAN

Institutul Național de C& D pentru Fizică și Inginerie Nucleară; Institutul Național de C&D Fizica Laserelor Plasmei și Radiației;

Victor ALISTAR

Transparency International România

SLOVENIJA

Mr Jože SMOLE

Secretary General, ZDS – Association of Employers of Slovenia

Mr Dare STOJAN

Director, Businessman, AVITEL d.o.o.

Ms Nadja GÖTZ

Legal Adviser of Public Services Trade Unions Confederation of Slovenia

Mr Jakob Krištof POČIVAVŠEK

Secretary General of the Confederation of Trade Unions of Slovenia PERGAM

Mr Andrej ZORKO

Executive Secretary, Governing Board of the Slovenian Association of Free Trade Unions

Mr Primož ŠPORAR

Chief Executive Officer of SKUP, Association of Private Institutes

Mr Branko RAVNIK

Director of Chamber of Agriculture and Forestry of Slovenia (CAFS)

SLOVENSKO

Mr Peter MIHÓK

President of the Slovak Chamber of Commerce and Industry and Vice President of the Economic and Social Council of the Slovak Republic

Ms Martina ŠIRHALOVÁ

Project manager, Federation of employers' associations (AZZZ)

Ms Jarmila DÚBRAVSKÁ

Director of the Department of Agriculture and Services, Slovak Agriculture and Food Chamber (SPPK)

Mr Emil MACHYNA

President of the Slovak Metalworkers Federation (KOVO)

Mr Anton SZALAY

President of the Slovak Trade Union of Health and Social Services

Ms Mária MAYEROVÁ

President of the Slovak Trade Union of Public Administration and Kultúra (SLOVES)

Mr Vladimír BÁLEŠ

Professor, Slovak University of Technology in Bratislava

Mr Juraj SIPKO

Director of the Institute of Economic Research, Slovak Academy of Science

Mr Rudolf KROPIL

President of the Slovak Rectors' Conference

SUOMI

Ms Tellervo KYLÄ-HARAKKA-RUONALA

Director, Infrastructure and Environment, Confederation of Finnish Industries

Mr Jukka AHTELA

LL.M., Chairman of the Board, Senior Advisor, Ahtela Consulting Oy

Mr Timo VUORI

Executive Vice President, Finland Chamber of Commerce

Mr Markus PENTTINEN

Head of International Affairs, Confederation of Professional and Managerial Staff in Finland Akava

Mr Pekka RISTELÄ

Director, FinUnions – Finnish Trade Union Representation to the EU

Ms Marianne MUONA

Senior Advisor on International Affairs, Finnish Confederation of Professionals STTK

Ms Pirkko RAUNEMAA

M.Sc. (Agriculture and Forestry), Council of Home Economics and Consumer Associations

Mr Simo TIAINEN

Director, Office of Finnish Agriculture and Cooperatives, Central Union of Agricultural Producers and Forest Owners MTK

Mr Pasi MOISIO

Director, Permanent Representative to the EU of the Finnish transport and logistics organisations

SVERIGE

Ms Karin Ebba Sofia EKENGER

Director/Senior Advisor, Confederation of Swedish Enterprise

Mr Nils-Olof Krister ANDERSSON

Head of the Tax Policy Department, Confederation of Swedish Enterprise

Mr Thord Stefan BACK

Director Sustainable Logistics, Swedish Confederation of Transport Enterprises

Mr Erik Rolf Lennart SVENSSON

Board Member, Almega AB

Ms Ellen Paula NYGREN

Ombudsman, Swedish Trade Union Confederation

Mr Frank Thomas ABRAHAMSSON

Swedish Trade Union for Service and Communications Employees

Ms Berivan Muhriban ÖNGÖRUR

International Secretary, Swedish Confederation of Professional Employees

Mr Bo Gunnar Alexander JANSSON

President, National Union of Teachers in Sweden

Ms Ariane Elisabeth RODERT

EU Policy Advisor, National Forum for Voluntary Organizations

Mr Oskar Kristersson WALLNER

Expert, National Council of Swedish Youth Organisations (LSU)

Ms Sofia Karin Anna BJÖRNSSON

Acting director, Federation of Swedish Farmers (LRF), Brussels Office

Ms Ulrika WESTERLUND

President, Swedish Federation for Lesbian, Gay, Bisexual and Transgender Rights (RFSL)

UNITED KINGDOM

Mr George Traill LYON

Independent Lawyer – formerly BAE Systems

Mr Roger Martin BARKER

Director, Corporate Governance and Professional Standards, Institute of Directors

Ms Brenda KING

Director, African and Caribbean Diversity

Dr David John SEARS

Consultant and former Deputy Director General British Chamber of Commerce

Ms Madi SHARMA

Entrepreneur and consultant and Founder of Women's Economic and Social Think Tank and Make a Difference Ideas Centre supporting female empowerment

Mr John WALKER

Director of European Alliance of Small Business, Business Consultant and former National Chairman of Federation of Small Business

Mr Jonathan PEEL

Business and Trade Consultant

Mr Brendan James BURNS

Management Consultant and Financial Investor

Mr Brian CURTIS

Former Chair/President in National Union of Rail, Maritime and Transport Workers and WTUC

Ms Diane KELLY

UNISON Assistant Branch Secretary

Ms Kathleen WALKER SHAW

Head of European Office for GMB Trade Union

Ms Agnes TOLMIE

Senior Union Representative, UNITE Union, and Manager, Royal Bank of Scotland

Ms Judy MCKNIGHT

Former General Secretary, National Association of Probation Officers (NAPO)

Mr Nicholas CROOK

Head of International Relations, UNISON, and member of the Executive of the European Federation of Public Service Unions

Mr Amarjite SINGH

CWU Branch Secretary, Royal Mail. Chair of CWU National Race Advisory Board

Mr Martin MAYER

First Yorkshire Bus PLC, UNITE Branch Secretary

Dr Rose D'SA

Consultant in EU, Commonwealth and International Law including legal education and Distance Learning

Ms Jane MORRICE

Communications Consultant, Deputy Chief Equality Commissioner – Northern Ireland

Sir Stuart ETHERINGTON

Chief Executive for the National Council for Voluntary Organisations (NCVO)

Mr Michael SMYTH

Economist, Academic, University of Ulster

Mr Tom JONES

Farmer; Vice-President of the Wales Council for Voluntary Action (WCVA)

Ms Irene OLDFATHER

Director, Health and Social Care Alliance

Ms Marina YANNAKOUDAKIS

Consultant on Women's Rights

Sir Graham WATSON

Managing Director, Consultant, Honorary President and co-founder of Climate Parliament (London) and Chairman of Europe Active, the European Health and Fitness Association

---

| 24.9.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 248/80 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 248/80

---

A TANÁCS (EU) 2015/1601 HATÁROZATA

(2015. szeptember 22.)

a nemzetközi védelem területén Olaszország és Görögország érdekében elfogadott átmeneti intézkedések megállapításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 78. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Parlament véleményére (1),

mivel:

| (1) | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 78. cikkének (3) bekezdése értelmében, ha egy vagy több tagállam olyan szükséghelyzettel szembesül, amelyet harmadik országok állampolgárainak hirtelen beáramlása jellemez, a Tanács a Bizottság javaslata alapján, az Európai Parlamenttel folytatott konzultációt követően az érintett tagállam vagy tagállamok érdekében átmeneti intézkedéseket fogadhat el. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 78. cikkének (3) bekezdése értelmében, ha egy vagy több tagállam olyan szükséghelyzettel szembesül, amelyet harmadik országok állampolgárainak hirtelen beáramlása jellemez, a Tanács a Bizottság javaslata alapján, az Európai Parlamenttel folytatott konzultációt követően az érintett tagállam vagy tagállamok érdekében átmeneti intézkedéseket fogadhat el.

| (2) | Az EUMSZ 80. cikke értelmében az Unió határellenőrzéssel, menekültüggyel és bevándorlással kapcsolatos politikáira és azok végrehajtására a szolidaritás és a felelősség tagállamok közötti igazságos megosztásának elve tekintendő irányadónak, és az Unió e területen elfogadott jogi aktusaiban megfelelő módon rendelkezni kell ennek az elvnek az érvényesítéséről. |
| --- | --- |

(2)

Az EUMSZ 80. cikke értelmében az Unió határellenőrzéssel, menekültüggyel és bevándorlással kapcsolatos politikáira és azok végrehajtására a szolidaritás és a felelősség tagállamok közötti igazságos megosztásának elve tekintendő irányadónak, és az Unió e területen elfogadott jogi aktusaiban megfelelő módon rendelkezni kell ennek az elvnek az érvényesítéséről.

| (3) | A földközi-tengeri térségben a közelmúltban kialakult válsághelyzet arra indította az uniós intézményeket, hogy azonnal elismerjék a régióban zajló migrációs áramlások kivételes voltát, és konkrét szolidaritási intézkedéseket szorgalmazzanak a leginkább érintett tagállamok javára. Az uniós kül- és belügyminiszterek 2015. április 20-i együttes ülésén a Bizottság tízpontos tervet ismertetett a válság kezelését szolgáló azonnali fellépésről, amely magában foglalta a sürgősségi áthelyezési mechanizmussal kapcsolatos lehetőségek megvizsgálására vonatkozó kötelezettségvállalást. |
| --- | --- |

(3)

A földközi-tengeri térségben a közelmúltban kialakult válsághelyzet arra indította az uniós intézményeket, hogy azonnal elismerjék a régióban zajló migrációs áramlások kivételes voltát, és konkrét szolidaritási intézkedéseket szorgalmazzanak a leginkább érintett tagállamok javára. Az uniós kül- és belügyminiszterek 2015. április 20-i együttes ülésén a Bizottság tízpontos tervet ismertetett a válság kezelését szolgáló azonnali fellépésről, amely magában foglalta a sürgősségi áthelyezési mechanizmussal kapcsolatos lehetőségek megvizsgálására vonatkozó kötelezettségvállalást.

| (4) | Az Európai Tanács a 2015. április 23-i ülésén többek között úgy határozott, hogy megerősíti a tagállamok egymás iránti szolidaritását és a közös felelősségvállalást, és saját nevében kötelezettséget vállalt a leginkább érintett tagállamoknak nyújtott sürgősségi segély növelésére, annak megvizsgálására, hogy milyen lehetőségek nyílnak a tagállamok közötti önkéntes alapú sürgősségi áthelyezések szervezésére, továbbá arra, hogy az Európai Menekültügyi Támogatási Hivataltól (EASO) csoportokat küld a leginkább érintett tagállamokba a nemzetközi védelem iránti kérelmek közös feldolgozása, és ezen belül a nyilvántartásba vétel és az ujjnyomatvétel közös elvégzése érdekében. |
| --- | --- |

(4)

Az Európai Tanács a 2015. április 23-i ülésén többek között úgy határozott, hogy megerősíti a tagállamok egymás iránti szolidaritását és a közös felelősségvállalást, és saját nevében kötelezettséget vállalt a leginkább érintett tagállamoknak nyújtott sürgősségi segély növelésére, annak megvizsgálására, hogy milyen lehetőségek nyílnak a tagállamok közötti önkéntes alapú sürgősségi áthelyezések szervezésére, továbbá arra, hogy az Európai Menekültügyi Támogatási Hivataltól (EASO) csoportokat küld a leginkább érintett tagállamokba a nemzetközi védelem iránti kérelmek közös feldolgozása, és ezen belül a nyilvántartásba vétel és az ujjnyomatvétel közös elvégzése érdekében.

| (5) | 2015. április 28-i állásfoglalásában az Európai Parlament ismételten hangsúlyozta, hogy az Uniónak a Földközi-tengeren bekövetkezett legutóbbi tragédiákra adott válaszát a szolidaritás és a felelősség tagállamok közötti igazságos elosztására kell alapoznia, és e területen fokoznia kell erőfeszítéseit azon tagállamok irányában, amelyek akár abszolút, akár relatív értelemben a legtöbb menekültet, illetve nemzetközi védelmet kérelmezőt fogadják. |
| --- | --- |

(5)

2015. április 28-i állásfoglalásában az Európai Parlament ismételten hangsúlyozta, hogy az Uniónak a Földközi-tengeren bekövetkezett legutóbbi tragédiákra adott válaszát a szolidaritás és a felelősség tagállamok közötti igazságos elosztására kell alapoznia, és e területen fokoznia kell erőfeszítéseit azon tagállamok irányában, amelyek akár abszolút, akár relatív értelemben a legtöbb menekültet, illetve nemzetközi védelmet kérelmezőt fogadják.

| (6) | A menekültügy területén hozott intézkedések mellett a leginkább érintett tagállamoknak nagyobb mértékben kell hozniuk olyan intézkedéseket, amelyek a vegyes migrációs áramlásoknak az Európai Unió külső határain való kezelését célozzák. Az ilyen intézkedéseknek védeniük kell a nemzetközi védelemre szoruló személyek jogait, valamint elejét kell venniük az irreguláris migrációnak. |
| --- | --- |

(6)

A menekültügy területén hozott intézkedések mellett a leginkább érintett tagállamoknak nagyobb mértékben kell hozniuk olyan intézkedéseket, amelyek a vegyes migrációs áramlásoknak az Európai Unió külső határain való kezelését célozzák. Az ilyen intézkedéseknek védeniük kell a nemzetközi védelemre szoruló személyek jogait, valamint elejét kell venniük az irreguláris migrációnak.

| (7) | Az Európai Tanács a 2015. június 25–26-i ülésén többek között úgy határozott, hogy a következő három kulcsfontosságú dimenziót kell egymással párhuzamosan fejleszteni: a migránsok áthelyezése és áttelepítése; visszatérésük, visszafogadásuk és reintegrációjuk; valamint a származási és tranzitországokkal való együttműködés. Tekintettel az aktuálisan fennálló szükséghelyzetre, valamint az Unió elhivatottságára az iránt, hogy megerősítse a szolidaritást és a felelősségvállalást, az Európai Tanács megállapodott mindenekelőtt abban, hogy két év alatt 40 000 egyértelműen nemzetközi védelemre szoruló személyt kell ideiglenesen és rendkívüli intézkedésként áthelyezni Olaszországból és Görögországból más tagállamokba, amely műveletben minden tagállam részt fog venni. |
| --- | --- |

(7)

Az Európai Tanács a 2015. június 25–26-i ülésén többek között úgy határozott, hogy a következő három kulcsfontosságú dimenziót kell egymással párhuzamosan fejleszteni: a migránsok áthelyezése és áttelepítése; visszatérésük, visszafogadásuk és reintegrációjuk; valamint a származási és tranzitországokkal való együttműködés. Tekintettel az aktuálisan fennálló szükséghelyzetre, valamint az Unió elhivatottságára az iránt, hogy megerősítse a szolidaritást és a felelősségvállalást, az Európai Tanács megállapodott mindenekelőtt abban, hogy két év alatt 40 000 egyértelműen nemzetközi védelemre szoruló személyt kell ideiglenesen és rendkívüli intézkedésként áthelyezni Olaszországból és Görögországból más tagállamokba, amely műveletben minden tagállam részt fog venni.

| (8) | Az egyes tagállamokban kialakult sajátos helyzet elsősorban a más földrajzi régiókból kiinduló, például a nyugat-balkáni migrációs útvonalon végbemenő migrációs áramlások eredménye. |
| --- | --- |

(8)

Az egyes tagállamokban kialakult sajátos helyzet elsősorban a más földrajzi régiókból kiinduló, például a nyugat-balkáni migrációs útvonalon végbemenő migrációs áramlások eredménye.

| (9) | 2014-ben több tagállamban is jelentős mértékben nőtt az ország területére érkező migránsok – köztük a nemzetközi védelmet kérelmezők – száma, és egyes tagállamokban 2015-ben is fennmaradt ez a helyzet. A Bizottság sürgősségi pénzügyi segítséget, az EASO pedig operatív támogatást nyújtott több tagállamnak, hogy segítsék őket e növekedés kezelésében. |
| --- | --- |

(9)

2014-ben több tagállamban is jelentős mértékben nőtt az ország területére érkező migránsok – köztük a nemzetközi védelmet kérelmezők – száma, és egyes tagállamokban 2015-ben is fennmaradt ez a helyzet. A Bizottság sürgősségi pénzügyi segítséget, az EASO pedig operatív támogatást nyújtott több tagállamnak, hogy segítsék őket e növekedés kezelésében.

| (10) | A jelentős nyomásnak kitett tagállamok közül – a Földközi-tengeren bekövetkezett közelmúltbeli tragikus események fényében – elsősorban Olaszországba és Görögországba érkeznek a migránsok minden korábbinál nagyobb hullámai (köztük egyértelműen nemzetközi védelemre szoruló, nemzetközi védelmet kérelmezők is), ami jelentős nyomást gyakorol a két ország migrációs és menekültügyi rendszerére. |
| --- | --- |

(10)

A jelentős nyomásnak kitett tagállamok közül – a Földközi-tengeren bekövetkezett közelmúltbeli tragikus események fényében – elsősorban Olaszországba és Görögországba érkeznek a migránsok minden korábbinál nagyobb hullámai (köztük egyértelműen nemzetközi védelemre szoruló, nemzetközi védelmet kérelmezők is), ami jelentős nyomást gyakorol a két ország migrációs és menekültügyi rendszerére.

| (11) | A tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői 2015. július 20-án – az egyes tagállamok sajátos helyzetét is figyelembe véve – konszenzussal elfogadták a 40 000, egyértelműen nemzetközi védelemre szoruló személy Görögországból és Olaszországból történő áthelyezéséről szóló állásfoglalást. Az elkövetkező két év során Olaszországból 24 000 személy, Görögországból pedig 16 000 személy áthelyezésére fog sor kerülni. A Tanács 2015. szeptember 14-én elfogadta az egyértelműen nemzetközi védelemre szoruló személyek Olaszországból és Görögországból más tagállamokba történő áthelyezésére szolgáló ideiglenes és rendkívüli mechanizmusról szóló (EU) 2015/1523 határozatot (2). |
| --- | --- |

(11)

A tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői 2015. július 20-án – az egyes tagállamok sajátos helyzetét is figyelembe véve – konszenzussal elfogadták a 40 000, egyértelműen nemzetközi védelemre szoruló személy Görögországból és Olaszországból történő áthelyezéséről szóló állásfoglalást. Az elkövetkező két év során Olaszországból 24 000 személy, Görögországból pedig 16 000 személy áthelyezésére fog sor kerülni. A Tanács 2015. szeptember 14-én elfogadta az egyértelműen nemzetközi védelemre szoruló személyek Olaszországból és Görögországból más tagállamokba történő áthelyezésére szolgáló ideiglenes és rendkívüli mechanizmusról szóló (EU) 2015/1523 határozatot (2).

| (12) | Az utóbbi hónapokban a külső szárazföldi és tengeri határok déli részén ismét erőteljesen fokozódott a migrációs nyomás, és a Görögországba érkező, illetve onnan útnak induló migránsok egyre növekvő számának eredményeként folytatódott a migrációs áramlásnak a Földközi-tenger központi térségéből a keleti térségébe és a nyugat-balkáni útvonal irányába történő áthelyeződése. E helyzetre tekintettel további átmeneti intézkedéseket kell hozni az Olaszországra és Görögországra nehezedő menekültügyi nyomás enyhítése érdekében. |
| --- | --- |

(12)

Az utóbbi hónapokban a külső szárazföldi és tengeri határok déli részén ismét erőteljesen fokozódott a migrációs nyomás, és a Görögországba érkező, illetve onnan útnak induló migránsok egyre növekvő számának eredményeként folytatódott a migrációs áramlásnak a Földközi-tenger központi térségéből a keleti térségébe és a nyugat-balkáni útvonal irányába történő áthelyeződése. E helyzetre tekintettel további átmeneti intézkedéseket kell hozni az Olaszországra és Görögországra nehezedő menekültügyi nyomás enyhítése érdekében.

| (13) | Az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség (Frontex) adatai szerint 2015 első nyolc hónapjában legfőképpen a Földközi-tenger középső és keleti térségében található útvonalakon került sor az Unió területére történő szabálytalan belépésre. 2015 eleje óta Olaszországba megközelítőleg 116 000 migráns érkezett szabálytalan módon (beleértve azt a mintegy 10 000 irreguláris migránst is, akiket a helyi hatóságok regisztráltak ugyan, de a Frontex statisztikáiban még nem szerepelnek). A Frontex 2015 májusában és júniusában 34 691, illetve júliusában és augusztusában 42 356 szabálytalan határátlépést állapított meg, ami 20 %-os emelkedést jelent. Jelentős volt az emelkedés 2015-ben Görögországban is, ahová több mint 211 000 irreguláris migráns érkezett (beleértve azt a mintegy 28 000 irreguláris migránst is, akiket a helyi hatóságok regisztráltak ugyan, de a Frontex statisztikáiban még nem szerepelnek). A Frontex 2015 májusában és júniusában 53 624, illetve júliusában és augusztusában 137 000 szabálytalan határátlépést állapított meg, ami 250 %-os emelkedést jelent. Az e két régióban észlelt összes irreguláris migráns jelentős hányada olyan ország állampolgára, amelyek tekintetében az Eurostat adatai alapján magas az uniós szintű elismerési arány. |
| --- | --- |

(13)

Az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség (Frontex) adatai szerint 2015 első nyolc hónapjában legfőképpen a Földközi-tenger középső és keleti térségében található útvonalakon került sor az Unió területére történő szabálytalan belépésre. 2015 eleje óta Olaszországba megközelítőleg 116 000 migráns érkezett szabálytalan módon (beleértve azt a mintegy 10 000 irreguláris migránst is, akiket a helyi hatóságok regisztráltak ugyan, de a Frontex statisztikáiban még nem szerepelnek). A Frontex 2015 májusában és júniusában 34 691, illetve júliusában és augusztusában 42 356 szabálytalan határátlépést állapított meg, ami 20 %-os emelkedést jelent. Jelentős volt az emelkedés 2015-ben Görögországban is, ahová több mint 211 000 irreguláris migráns érkezett (beleértve azt a mintegy 28 000 irreguláris migránst is, akiket a helyi hatóságok regisztráltak ugyan, de a Frontex statisztikáiban még nem szerepelnek). A Frontex 2015 májusában és júniusában 53 624, illetve júliusában és augusztusában 137 000 szabálytalan határátlépést állapított meg, ami 250 %-os emelkedést jelent. Az e két régióban észlelt összes irreguláris migráns jelentős hányada olyan ország állampolgára, amelyek tekintetében az Eurostat adatai alapján magas az uniós szintű elismerési arány.

| (14) | Az Eurostat és az EASO adatai szerint 2015 januárja és júliusa között 39 183 személy kérelmezett nemzetközi védelmet Olaszországban, míg 2014 megfelelő időszakában ez a szám 30 755 volt (ez 27 %-os növekedést jelent). Hasonló növekedés volt tapasztalható a görögországi kérelmek számát illetően is (7 475-tel több kérelmező, azaz 30 %-os növekedés). |
| --- | --- |

(14)

Az Eurostat és az EASO adatai szerint 2015 januárja és júliusa között 39 183 személy kérelmezett nemzetközi védelmet Olaszországban, míg 2014 megfelelő időszakában ez a szám 30 755 volt (ez 27 %-os növekedést jelent). Hasonló növekedés volt tapasztalható a görögországi kérelmek számát illetően is (7 475-tel több kérelmező, azaz 30 %-os növekedés).

| (15) | A migrációs és menekültügyi politika keretében eddig számos intézkedésre sor került Olaszország és Görögország támogatása érdekében; ilyen volt például a két országnak nyújtott jelentős sürgősségi segély és az EASO által nyújtott operatív támogatás. Olaszország és Görögország a második, illetve a harmadik legnagyobb kedvezményezettje volt a 2007 és 2013 közötti időszakban a Szolidaritás és a migrációs áramlások igazgatása keretprogram (SOLID) alapján folyósított forrásoknak, és emellett jelentős sürgősségi finanszírozásban is részesültek. Olaszország és Görögország várhatóan a 2014–2020-as időszakban is a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap legfőbb kedvezményezettjei lesznek. |
| --- | --- |

(15)

A migrációs és menekültügyi politika keretében eddig számos intézkedésre sor került Olaszország és Görögország támogatása érdekében; ilyen volt például a két országnak nyújtott jelentős sürgősségi segély és az EASO által nyújtott operatív támogatás. Olaszország és Görögország a második, illetve a harmadik legnagyobb kedvezményezettje volt a 2007 és 2013 közötti időszakban a Szolidaritás és a migrációs áramlások igazgatása keretprogram (SOLID) alapján folyósított forrásoknak, és emellett jelentős sürgősségi finanszírozásban is részesültek. Olaszország és Görögország várhatóan a 2014–2020-as időszakban is a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap legfőbb kedvezményezettjei lesznek.

| (16) | Az Olaszország és Görögország közvetlen szomszédságában uralkodó bizonytalanság és konfliktusok és az ezekből adódó, más tagállamokra irányuló migrációs áramlások miatt nagyon valószínű, hogy ezen országok migrációs és menekültügyi rendszerére továbbra is jelentős, megnövekedett nyomás fog nehezedni, és továbbra is magas marad azon migránsok aránya, akik nemzetközi védelemre szorulhatnak. Erre tekintettel sürgető szükség van az Olaszország és Görögország iránti szolidaritás kifejezésére, valamint a két ország támogatása érdekében eddig elfogadott intézkedéseknek a menekültügy és a migráció területét érintő átmeneti intézkedésekkel való kiegészítésére. |
| --- | --- |

(16)

Az Olaszország és Görögország közvetlen szomszédságában uralkodó bizonytalanság és konfliktusok és az ezekből adódó, más tagállamokra irányuló migrációs áramlások miatt nagyon valószínű, hogy ezen országok migrációs és menekültügyi rendszerére továbbra is jelentős, megnövekedett nyomás fog nehezedni, és továbbra is magas marad azon migránsok aránya, akik nemzetközi védelemre szorulhatnak. Erre tekintettel sürgető szükség van az Olaszország és Görögország iránti szolidaritás kifejezésére, valamint a két ország támogatása érdekében eddig elfogadott intézkedéseknek a menekültügy és a migráció területét érintő átmeneti intézkedésekkel való kiegészítésére.

| (17) | A Tanács 2015. szeptember 22-én megállapította, hogy a tagállamok – az Unió menekültügyi és migrációs politikájára irányadó elveknek, vagyis a tagállamok közötti szolidaritás és a felelősség tagállamok közötti igazságos elosztása elvének megfelelően – hajlandóak és készek közreműködni 120 000, egyértelműen nemzetközi védelemre szoruló személy áthelyezésében. A Tanács ezért úgy döntött, hogy elfogadja ezt a határozatot. |
| --- | --- |

(17)

A Tanács 2015. szeptember 22-én megállapította, hogy a tagállamok – az Unió menekültügyi és migrációs politikájára irányadó elveknek, vagyis a tagállamok közötti szolidaritás és a felelősség tagállamok közötti igazságos elosztása elvének megfelelően – hajlandóak és készek közreműködni 120 000, egyértelműen nemzetközi védelemre szoruló személy áthelyezésében. A Tanács ezért úgy döntött, hogy elfogadja ezt a határozatot.

| (18) | Emlékeztetni kell arra, hogy az (EU) 2015/1523 határozat arra kötelezi Olaszországot és Görögországot, hogy strukturális megoldásokat találjanak a menekültügyi és migrációs rendszereikre nehezedő rendkívüli nyomás kezelésére, így szilárd stratégiai keretet kell létrehozniuk a válsághelyzet kezelésére, továbbá intenzívebbé kell tenniük az e területeken zajló reformfolyamatokat. Az Olaszország és Görögország által e célból benyújtott ütemterveket aktualizálni kell oly módon, hogy ennek a határozatnak is eleget tegyenek. |
| --- | --- |

(18)

Emlékeztetni kell arra, hogy az (EU) 2015/1523 határozat arra kötelezi Olaszországot és Görögországot, hogy strukturális megoldásokat találjanak a menekültügyi és migrációs rendszereikre nehezedő rendkívüli nyomás kezelésére, így szilárd stratégiai keretet kell létrehozniuk a válsághelyzet kezelésére, továbbá intenzívebbé kell tenniük az e területeken zajló reformfolyamatokat. Az Olaszország és Görögország által e célból benyújtott ütemterveket aktualizálni kell oly módon, hogy ennek a határozatnak is eleget tegyenek.

| (19) | Szem előtt tartva, hogy az Európai Tanács több, egymáshoz kapcsolódó intézkedést fogadott el, a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy adott esetben – miután lehetőséget biztosított az érintett tagállamnak véleménye kinyilvánítására – meghatározott időtartamra felfüggessze e határozat alkalmazását, amennyiben Olaszország vagy Görögország nem teljesíti az e tekintetben vállalt kötelezettségeit. |
| --- | --- |

(19)

Szem előtt tartva, hogy az Európai Tanács több, egymáshoz kapcsolódó intézkedést fogadott el, a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy adott esetben – miután lehetőséget biztosított az érintett tagállamnak véleménye kinyilvánítására – meghatározott időtartamra felfüggessze e határozat alkalmazását, amennyiben Olaszország vagy Görögország nem teljesíti az e tekintetben vállalt kötelezettségeit.

| (20) | 2016. szeptember 26-tól54 000 kérelmezőt arányos mértékben át kell helyezni Olaszországból és Görögországból más tagállamokba. Helyénvaló, hogy a Tanács és a Bizottság folyamatosan figyelemmel kísérje a harmadik országbeli állampolgároknak a tagállamokba történő tömeges beáramlásával kapcsolatos helyzetet. A Bizottságnak adott esetben javaslatokat kell benyújtania e határozat módosítására vonatkozóan a helyszíni helyzet alakulásának, és annak az áthelyezési mechanizmusra gyakorolt hatásának, valamint a tagállamokra, különösen a leginkább érintett tagállamokra nehezedő nyomás alakulásának kezelése érdekében. A Bizottságnak ennek során figyelembe kell vennie a várhatóan kedvezményezett tagállam véleményét.
  Amennyiben e határozat egy másik tagállam érdekében módosításra kerül, a vonatkozó tanácsi módosító határozat hatálybalépésének napján e tagállam is köteles benyújtani a Tanácsnak és a Bizottságnak egy ütemtervet, amely egyrészt olyan megfelelő intézkedéseket tartalmaz a menekültügy, az első fogadás és a visszatérés területén, amelyek révén fokozható az e területeken működő rendszereinek a kapacitása, minősége és hatékonysága, másrészt tartalmazza az e határozat megfelelő alkalmazását biztosító azon intézkedéseket, melyek célja, hogy a tagállam az e határozat alkalmazási idejének lejárta után jobban tudja kezelni az esetleges megnövekedett migrációs áramlást a területén. |
| --- | --- |

(20)

2016. szeptember 26-tól54 000 kérelmezőt arányos mértékben át kell helyezni Olaszországból és Görögországból más tagállamokba. Helyénvaló, hogy a Tanács és a Bizottság folyamatosan figyelemmel kísérje a harmadik országbeli állampolgároknak a tagállamokba történő tömeges beáramlásával kapcsolatos helyzetet. A Bizottságnak adott esetben javaslatokat kell benyújtania e határozat módosítására vonatkozóan a helyszíni helyzet alakulásának, és annak az áthelyezési mechanizmusra gyakorolt hatásának, valamint a tagállamokra, különösen a leginkább érintett tagállamokra nehezedő nyomás alakulásának kezelése érdekében. A Bizottságnak ennek során figyelembe kell vennie a várhatóan kedvezményezett tagállam véleményét.

Amennyiben e határozat egy másik tagállam érdekében módosításra kerül, a vonatkozó tanácsi módosító határozat hatálybalépésének napján e tagállam is köteles benyújtani a Tanácsnak és a Bizottságnak egy ütemtervet, amely egyrészt olyan megfelelő intézkedéseket tartalmaz a menekültügy, az első fogadás és a visszatérés területén, amelyek révén fokozható az e területeken működő rendszereinek a kapacitása, minősége és hatékonysága, másrészt tartalmazza az e határozat megfelelő alkalmazását biztosító azon intézkedéseket, melyek célja, hogy a tagállam az e határozat alkalmazási idejének lejárta után jobban tudja kezelni az esetleges megnövekedett migrációs áramlást a területén.

| (21) | Ha bármelyik tagállam olyan hasonló szükséghelyzettel szembesül, amelyet harmadik országok állampolgárainak hirtelen beáramlása jellemez, a Tanács az EUMSZ 78. cikkének (3) bekezdése értelmében a Bizottság javaslata alapján, az Európai Parlamenttel folytatott konzultációt követően átmeneti intézkedéseket fogadhat el az érintett tagállam érdekében. Ezen intézkedések közé tartozhat adott esetben a szóban forgó tagállam e határozat alapján fennálló kötelezettségeinek felfüggesztése. |
| --- | --- |

(21)

Ha bármelyik tagállam olyan hasonló szükséghelyzettel szembesül, amelyet harmadik országok állampolgárainak hirtelen beáramlása jellemez, a Tanács az EUMSZ 78. cikkének (3) bekezdése értelmében a Bizottság javaslata alapján, az Európai Parlamenttel folytatott konzultációt követően átmeneti intézkedéseket fogadhat el az érintett tagállam érdekében. Ezen intézkedések közé tartozhat adott esetben a szóban forgó tagállam e határozat alapján fennálló kötelezettségeinek felfüggesztése.

| (22) | Az EUMSZ 78. cikke (3) bekezdésének megfelelően az Olaszország és Görögország érdekében előirányzott intézkedéseknek átmeneti jellegűnek kell lenniük. A 24 hónap ésszerű időtartam annak biztosításához, hogy az e határozatban szereplő intézkedéseknek valós hatása legyen Olaszország és Görögország – a területükre érkező jelentős migrációs áramlások kezelését célzó – támogatása tekintetében. |
| --- | --- |

(22)

Az EUMSZ 78. cikke (3) bekezdésének megfelelően az Olaszország és Görögország érdekében előirányzott intézkedéseknek átmeneti jellegűnek kell lenniük. A 24 hónap ésszerű időtartam annak biztosításához, hogy az e határozatban szereplő intézkedéseknek valós hatása legyen Olaszország és Görögország – a területükre érkező jelentős migrációs áramlások kezelését célzó – támogatása tekintetében.

| (23) | Az e határozatban migránsok Olaszországból és Görögországból történő áthelyezésére előirányzott intézkedések ideiglenes eltérést jelentenek a 604/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 13. cikkének (1) bekezdésében megállapított szabálytól, melynek értelmében az említett rendelet III. fejezetében meghatározott feltételek alapján Olaszország és Görögország lett volna köteles megvizsgálni a nemzetközi védelem iránti kérelmeket, továbbá ideiglenes eltérést jelentenek az említett rendelet 21., 22. és 29. cikkében meghatározott eljárási lépésektől, többek között a határidők tekintetében. A 604/2013/EU rendelet többi rendelkezése, valamint az 1560/2003/EK bizottsági rendeletben (4) és a 118/2014/EU bizottsági végrehajtási rendeletben (5) megállapított végrehajtási szabályok továbbra is alkalmazandók, ideértve az arra vonatkozó szabályokat, hogy a kérelmezőnek az áthelyezési céltagállamnak történő átadásával járó költségeket az átadó tagállam viseli, továbbá a tagállamok között az átadással kapcsolatban folytatandó együttműködésre, valamint a „DubliNet” elektronikus kommunikációs hálózaton keresztül történő tájékoztatásra vonatkozó szabályokat. Ez a határozat továbbá eltérést tartalmaz az 516/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) 7. cikkének (2) bekezdésében említett, a nemzetközi védelmet kérelmezők beleegyezésére vonatkozó szabálytól. |
| --- | --- |

(23)

Az e határozatban migránsok Olaszországból és Görögországból történő áthelyezésére előirányzott intézkedések ideiglenes eltérést jelentenek a 604/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 13. cikkének (1) bekezdésében megállapított szabálytól, melynek értelmében az említett rendelet III. fejezetében meghatározott feltételek alapján Olaszország és Görögország lett volna köteles megvizsgálni a nemzetközi védelem iránti kérelmeket, továbbá ideiglenes eltérést jelentenek az említett rendelet 21., 22. és 29. cikkében meghatározott eljárási lépésektől, többek között a határidők tekintetében. A 604/2013/EU rendelet többi rendelkezése, valamint az 1560/2003/EK bizottsági rendeletben (4) és a 118/2014/EU bizottsági végrehajtási rendeletben (5) megállapított végrehajtási szabályok továbbra is alkalmazandók, ideértve az arra vonatkozó szabályokat, hogy a kérelmezőnek az áthelyezési céltagállamnak történő átadásával járó költségeket az átadó tagállam viseli, továbbá a tagállamok között az átadással kapcsolatban folytatandó együttműködésre, valamint a „DubliNet” elektronikus kommunikációs hálózaton keresztül történő tájékoztatásra vonatkozó szabályokat. Ez a határozat továbbá eltérést tartalmaz az 516/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) 7. cikkének (2) bekezdésében említett, a nemzetközi védelmet kérelmezők beleegyezésére vonatkozó szabálytól.

| (24) | Az áthelyezési intézkedések nem mentesítik a tagállamokat a 604/2013/EU rendelet – ezen belül a családegyesítésre, a kísérő nélküli kiskorúak különleges védelmére, illetve a humanitárius okok mérlegelésére vonatkozó záradékra vonatkozó rendelkezések – teljes körű alkalmazása alól. |
| --- | --- |

(24)

Az áthelyezési intézkedések nem mentesítik a tagállamokat a 604/2013/EU rendelet – ezen belül a családegyesítésre, a kísérő nélküli kiskorúak különleges védelmére, illetve a humanitárius okok mérlegelésére vonatkozó záradékra vonatkozó rendelkezések – teljes körű alkalmazása alól.

| (25) | A menedékjog iránti kérelmekre vonatkozó nemzeti szintű határozatok sérelme nélkül az Olaszországból és Görögországból áthelyezendő kérelmezők személyére és számára vonatkozó döntés meghozatalakor alkalmazandó szempontok tekintetében választani kellett. A javaslat egyértelmű, működőképes rendszert irányoz elő, melynek alapja – a nemzetközi védelem iránti kérelmek tárgyában a rendelkezésre álló legutóbbi statisztikák szerint uniós szinten meghozott elsőfokú határozatok teljes számához képest – a nemzetközi védelmet elsőfokú eljárásban megadó határozatok uniós szintű átlagára vonatkozó, az Eurostat által meghatározott küszöbérték. Egyrészt e küszöbértéknek a lehető legteljesebb mértékben biztosítania kellene, hogy az egyértelműen nemzetközi védelemre szoruló valamennyi kérelmező teljes körűen és mielőbb érvényesíteni tudja a védelemhez való jogát az áthelyezési céltagállamban. Másrészt a lehető legteljesebb mértékben meg kellene akadályoznia, hogy azokat a kérelmezőket, akiknek a kérelmét valószínűleg elutasítják, egy másik tagállamba áthelyezzék, és ezzel indokolatlanul meghosszabbítsák uniós tartózkodásukat. E határozatban az Eurostatnál rendelkezésre álló, az elsőfokú határozatokra vonatkozó legutóbbi negyedéves adatok alapján 75 %-os küszöbérték alkalmazása indokolt. |
| --- | --- |

(25)

A menedékjog iránti kérelmekre vonatkozó nemzeti szintű határozatok sérelme nélkül az Olaszországból és Görögországból áthelyezendő kérelmezők személyére és számára vonatkozó döntés meghozatalakor alkalmazandó szempontok tekintetében választani kellett. A javaslat egyértelmű, működőképes rendszert irányoz elő, melynek alapja – a nemzetközi védelem iránti kérelmek tárgyában a rendelkezésre álló legutóbbi statisztikák szerint uniós szinten meghozott elsőfokú határozatok teljes számához képest – a nemzetközi védelmet elsőfokú eljárásban megadó határozatok uniós szintű átlagára vonatkozó, az Eurostat által meghatározott küszöbérték. Egyrészt e küszöbértéknek a lehető legteljesebb mértékben biztosítania kellene, hogy az egyértelműen nemzetközi védelemre szoruló valamennyi kérelmező teljes körűen és mielőbb érvényesíteni tudja a védelemhez való jogát az áthelyezési céltagállamban. Másrészt a lehető legteljesebb mértékben meg kellene akadályoznia, hogy azokat a kérelmezőket, akiknek a kérelmét valószínűleg elutasítják, egy másik tagállamba áthelyezzék, és ezzel indokolatlanul meghosszabbítsák uniós tartózkodásukat. E határozatban az Eurostatnál rendelkezésre álló, az elsőfokú határozatokra vonatkozó legutóbbi negyedéves adatok alapján 75 %-os küszöbérték alkalmazása indokolt.

| (26) | Az átmeneti intézkedések célja, hogy könnyítsenek az Olaszországra és Görögországra nehezedő jelentős menekültügyi nyomáson, mindenekelőtt nagyszámú, egyértelműen nemzetközi védelemre szoruló olyan kérelmező áthelyezése révén, akik e határozat alkalmazásának kezdő időpontját követően érkeztek Olaszország vagy Görögország területére. Azon harmadik országbeli állampolgárok teljes száma alapján, akik 2015-ben szabálytalanul léptek Olaszország vagy Görögország területére, valamint azok száma alapján, akik egyértelműen nemzetközi védelemre szorulnak, összesen 120 000, egyértelműen nemzetközi védelemre szoruló kérelmező áthelyezése indokolt Olaszországból és Görögországból. Ez a szám megközelítőleg 43 %-a azon egyértelműen nemzetközi védelemre szoruló, összes harmadik országbeli állampolgárnak, akik 2015 júliusában és augusztusában szabálytalanul léptek Olaszország vagy Görögország területére. Az e határozatban előirányzott áthelyezési intézkedés – a szabálytalan határátlépésre vonatkozóan rendelkezésre álló 2015-ös adatokra tekintettel – méltányos tehermegosztást jelent egyrészről Olaszország és Görögország, másrészről a többi tagállam között. E számadatok alapján az érintett kérelmezők 13 %-át Olaszországból, 42 %-át Görögországból kell áthelyezni, 45 %-át pedig az e határozatban előírtaknak megfelelően kell áthelyezni. |
| --- | --- |

(26)

Az átmeneti intézkedések célja, hogy könnyítsenek az Olaszországra és Görögországra nehezedő jelentős menekültügyi nyomáson, mindenekelőtt nagyszámú, egyértelműen nemzetközi védelemre szoruló olyan kérelmező áthelyezése révén, akik e határozat alkalmazásának kezdő időpontját követően érkeztek Olaszország vagy Görögország területére. Azon harmadik országbeli állampolgárok teljes száma alapján, akik 2015-ben szabálytalanul léptek Olaszország vagy Görögország területére, valamint azok száma alapján, akik egyértelműen nemzetközi védelemre szorulnak, összesen 120 000, egyértelműen nemzetközi védelemre szoruló kérelmező áthelyezése indokolt Olaszországból és Görögországból. Ez a szám megközelítőleg 43 %-a azon egyértelműen nemzetközi védelemre szoruló, összes harmadik országbeli állampolgárnak, akik 2015 júliusában és augusztusában szabálytalanul léptek Olaszország vagy Görögország területére. Az e határozatban előirányzott áthelyezési intézkedés – a szabálytalan határátlépésre vonatkozóan rendelkezésre álló 2015-ös adatokra tekintettel – méltányos tehermegosztást jelent egyrészről Olaszország és Görögország, másrészről a többi tagállam között. E számadatok alapján az érintett kérelmezők 13 %-át Olaszországból, 42 %-át Görögországból kell áthelyezni, 45 %-át pedig az e határozatban előírtaknak megfelelően kell áthelyezni.

| (27) | A tagállamok kivételes körülmények fennállása esetén e határozat hatálybalépésétől számított három hónapon belül értesíthetik a Tanácsot és a Bizottságot arról, hogy az e határozatban foglaltak szerint rájuk jutó kérelmezői létszám legfeljebb 30 %-át jelentő mértékben nem tudnak részt venni az áthelyezési eljárásban, és ezt az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikkében rögzített alapvető értékekkel összhangban lévő, alapos indokokkal támasztják alá. Ilyen kivételes körülményt képezhet különösen egy olyan helyzet, amelyet harmadik országok állampolgárainak olyan, hirtelen és tömeges beáramlása jellemez, amely mértékénél fogva jelentős nyomást gyakorol valamely jól kiépített, egyéb körülmények között a menekültügy területére vonatkozó uniós vívmányokkal összhangban működő menekültügyi rendszerre, illetve a harmadik országok állampolgárai hirtelen és tömeges beáramlásának olyan nagy valószínűségű kockázata, amely azonnali fellépést tesz szükségessé. A Bizottságnak egy vizsgálatot követően javaslatokat kell benyújtania a Tanács számára egy, az áthelyezésnek az érintett tagállamra jutó kérelmezői létszám legfeljebb 30 %-át jelentő mértékben történő ideiglenes felfüggesztésére irányuló végrehajtási határozatra vonatkozóan. Indokolt esetben a Bizottság javasolhatja a tagállamra jutó kérelmezői létszám fennmaradó részének áthelyezésére irányadó határidőnek az e határozat alkalmazásának időtartamát követő legfeljebb12 hónapos időtartamra történő meghosszabbítását. |
| --- | --- |

(27)

A tagállamok kivételes körülmények fennállása esetén e határozat hatálybalépésétől számított három hónapon belül értesíthetik a Tanácsot és a Bizottságot arról, hogy az e határozatban foglaltak szerint rájuk jutó kérelmezői létszám legfeljebb 30 %-át jelentő mértékben nem tudnak részt venni az áthelyezési eljárásban, és ezt az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikkében rögzített alapvető értékekkel összhangban lévő, alapos indokokkal támasztják alá. Ilyen kivételes körülményt képezhet különösen egy olyan helyzet, amelyet harmadik országok állampolgárainak olyan, hirtelen és tömeges beáramlása jellemez, amely mértékénél fogva jelentős nyomást gyakorol valamely jól kiépített, egyéb körülmények között a menekültügy területére vonatkozó uniós vívmányokkal összhangban működő menekültügyi rendszerre, illetve a harmadik országok állampolgárai hirtelen és tömeges beáramlásának olyan nagy valószínűségű kockázata, amely azonnali fellépést tesz szükségessé. A Bizottságnak egy vizsgálatot követően javaslatokat kell benyújtania a Tanács számára egy, az áthelyezésnek az érintett tagállamra jutó kérelmezői létszám legfeljebb 30 %-át jelentő mértékben történő ideiglenes felfüggesztésére irányuló végrehajtási határozatra vonatkozóan. Indokolt esetben a Bizottság javasolhatja a tagállamra jutó kérelmezői létszám fennmaradó részének áthelyezésére irányadó határidőnek az e határozat alkalmazásának időtartamát követő legfeljebb12 hónapos időtartamra történő meghosszabbítását.

| (28) | Annak biztosítása érdekében, hogy az áthelyezési eljárás végrehajtására egységes feltételek mellett kerüljön sor, a Tanácsot végrehajtási hatáskörrel kell felruházni arra az esetre nézve, amikor 54 000 kérelmezőt arányos mértékben át kell helyezni Olaszországból és Görögországból más tagállamokba, amikor egy vagy több tagállamnak a kérelmezők áthelyezésében való részvételét fel kell függeszteni, illetve amikor – a Tanács erről való megfelelő értesítését követően – más tagállam(ok) vagy társult államok vesznek részt az áthelyezésben.
  Az említett hatásköröket indokolt a Tanácsra ruházni, tekintettel egyrészt az említett intézkedések politikai szempontból érzékeny jellegére, mivel az intézkedések érintik a harmadik országok állampolgárai esetében a tagállamok területére való belépés engedélyezésére vonatkozó nemzeti hatásköröket, másrészt mivel az intézkedésekre azért van szükség, hogy az Unió mielőbb alkalmazkodni tudjon a gyorsan változó helyzetekhez. |
| --- | --- |

(28)

Annak biztosítása érdekében, hogy az áthelyezési eljárás végrehajtására egységes feltételek mellett kerüljön sor, a Tanácsot végrehajtási hatáskörrel kell felruházni arra az esetre nézve, amikor 54 000 kérelmezőt arányos mértékben át kell helyezni Olaszországból és Görögországból más tagállamokba, amikor egy vagy több tagállamnak a kérelmezők áthelyezésében való részvételét fel kell függeszteni, illetve amikor – a Tanács erről való megfelelő értesítését követően – más tagállam(ok) vagy társult államok vesznek részt az áthelyezésben.

Az említett hatásköröket indokolt a Tanácsra ruházni, tekintettel egyrészt az említett intézkedések politikai szempontból érzékeny jellegére, mivel az intézkedések érintik a harmadik országok állampolgárai esetében a tagállamok területére való belépés engedélyezésére vonatkozó nemzeti hatásköröket, másrészt mivel az intézkedésekre azért van szükség, hogy az Unió mielőbb alkalmazkodni tudjon a gyorsan változó helyzetekhez.

| (29) | Az 516/2014/EU rendelettel létrehozott Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap támogatást nyújt a tagállamok által közösen elfogadott tehermegosztási műveletekhez, és nyitott az e területen bekövetkező új szakpolitikai fejleményekre. Az 516/2014/EU rendelet 7. cikkének (2) bekezdése alapján a tagállamok nemzeti programjaik részeként végrehajthatnak a nemzetközi védelmet kérelmezők átadásához kapcsolódó intézkedéseket, az említett rendelet 18. cikke pedig – más tagállamból átadott, nemzetközi védelemben részesülő személyenként – 6 000 EUR átalányösszeg kifizetésének a lehetőségéről rendelkezik. |
| --- | --- |

(29)

Az 516/2014/EU rendelettel létrehozott Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap támogatást nyújt a tagállamok által közösen elfogadott tehermegosztási műveletekhez, és nyitott az e területen bekövetkező új szakpolitikai fejleményekre. Az 516/2014/EU rendelet 7. cikkének (2) bekezdése alapján a tagállamok nemzeti programjaik részeként végrehajthatnak a nemzetközi védelmet kérelmezők átadásához kapcsolódó intézkedéseket, az említett rendelet 18. cikke pedig – más tagállamból átadott, nemzetközi védelemben részesülő személyenként – 6 000 EUR átalányösszeg kifizetésének a lehetőségéről rendelkezik.

| (30) | A szolidaritás, illetve a felelősség igazságos elosztása elveinek érvényesítése érdekében, és figyelemmel arra, hogy ez a határozat további szakpolitikai fejleményt jelent e téren, indokolt biztosítani, hogy azon tagállamok, amelyekbe Olaszországból és Görögországból e határozat alapján egyértelműen nemzetközi védelemre szoruló kérelmezőket helyeznek át, minden áthelyezett személy után az 516/2014/EU rendelet 18. cikke szerinti átalányösszeggel azonos, vagyis 6 000 EUR összegű átalányösszegben részesüljenek, ugyanazon eljárások alkalmazásával. Ez az említett rendelet 18. cikkétől való kismértékű, ideiglenes eltérést jelent, mert az átalányösszeget nem a nemzetközi védelemben részesülő személyek, hanem az áthelyezett kérelmezők tekintetében kellene fizetni. Az átalányösszeg potenciális kedvezményezetti körének ilyen ideiglenes kiterjesztése valóban az e határozat által létrehozott szükséghelyzeti program szerves részének tűnik. Továbbá az e határozattal összhangban áthelyezett személyek átadásának költségei tekintetében indokolt úgy rendelkezni, hogy Olaszország és Görögország minden, a területükről áthelyezett személy után legalább 500 EUR átalányösszegben részesüljön, figyelembe véve egy kérelmezőnek az áthelyezési céltagállam részére történő átadásával járó tényleges költségeket. A tagállamok számára jogosultságot kell biztosítani arra, hogy nemzeti programjaik felülvizsgálatát követően 2016 során a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alapból további előfinanszírozásban részesüljenek az e határozat szerinti intézkedések végrehajtására. |
| --- | --- |

(30)

A szolidaritás, illetve a felelősség igazságos elosztása elveinek érvényesítése érdekében, és figyelemmel arra, hogy ez a határozat további szakpolitikai fejleményt jelent e téren, indokolt biztosítani, hogy azon tagállamok, amelyekbe Olaszországból és Görögországból e határozat alapján egyértelműen nemzetközi védelemre szoruló kérelmezőket helyeznek át, minden áthelyezett személy után az 516/2014/EU rendelet 18. cikke szerinti átalányösszeggel azonos, vagyis 6 000 EUR összegű átalányösszegben részesüljenek, ugyanazon eljárások alkalmazásával. Ez az említett rendelet 18. cikkétől való kismértékű, ideiglenes eltérést jelent, mert az átalányösszeget nem a nemzetközi védelemben részesülő személyek, hanem az áthelyezett kérelmezők tekintetében kellene fizetni. Az átalányösszeg potenciális kedvezményezetti körének ilyen ideiglenes kiterjesztése valóban az e határozat által létrehozott szükséghelyzeti program szerves részének tűnik. Továbbá az e határozattal összhangban áthelyezett személyek átadásának költségei tekintetében indokolt úgy rendelkezni, hogy Olaszország és Görögország minden, a területükről áthelyezett személy után legalább 500 EUR átalányösszegben részesüljön, figyelembe véve egy kérelmezőnek az áthelyezési céltagállam részére történő átadásával járó tényleges költségeket. A tagállamok számára jogosultságot kell biztosítani arra, hogy nemzeti programjaik felülvizsgálatát követően 2016 során a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alapból további előfinanszírozásban részesüljenek az e határozat szerinti intézkedések végrehajtására.

| (31) | Biztosítani kell egy gyors áthelyezési eljárás bevezetését, és az átmeneti intézkedések végrehajtását a tagállamok közötti szoros közigazgatási együttműködésnek és az EASO által nyújtott operatív támogatásnak kell kísérnie. |
| --- | --- |

(31)

Biztosítani kell egy gyors áthelyezési eljárás bevezetését, és az átmeneti intézkedések végrehajtását a tagállamok közötti szoros közigazgatási együttműködésnek és az EASO által nyújtott operatív támogatásnak kell kísérnie.

| (32) | A nemzetbiztonsági és közrendi kérdésekre az egész áthelyezési eljárás során, a kérelmező átadásának megtörténtéig figyelemmel kell lenni. Amennyiben valamely tagállam alapos okkal feltételezi, hogy egy kérelmező veszélyt jelenthet a nemzetbiztonságra vagy a közrendre nézve, helyénvaló, hogy erről – a kérelmező alapvető jogainak, köztük a vonatkozó adatvédelmi szabályoknak a teljes körű tiszteletben tartása mellett – tájékoztassa a többi tagállamot. |
| --- | --- |

(32)

A nemzetbiztonsági és közrendi kérdésekre az egész áthelyezési eljárás során, a kérelmező átadásának megtörténtéig figyelemmel kell lenni. Amennyiben valamely tagállam alapos okkal feltételezi, hogy egy kérelmező veszélyt jelenthet a nemzetbiztonságra vagy a közrendre nézve, helyénvaló, hogy erről – a kérelmező alapvető jogainak, köztük a vonatkozó adatvédelmi szabályoknak a teljes körű tiszteletben tartása mellett – tájékoztassa a többi tagállamot.

| (33) | Annak eldöntésekor, hogy az egyértelműen nemzetközi védelemre szoruló kérelmezők közül kiket célszerű Olaszországból és Görögországból áthelyezni, elsőbbséget kell biztosítani a 2013/33/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (7) 21. és 22. cikke szerinti, kiszolgáltatott helyzetben lévő kérelmezőknek. E tekintetben kiemelt figyelmet kell fordítani a kérelmezők sajátos szükségleteire, így az egészségi állapotukra is. A gyermekek mindenek felett álló érdekére mindig elsődleges figyelmet kell fordítani. |
| --- | --- |

(33)

Annak eldöntésekor, hogy az egyértelműen nemzetközi védelemre szoruló kérelmezők közül kiket célszerű Olaszországból és Görögországból áthelyezni, elsőbbséget kell biztosítani a 2013/33/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (7) 21. és 22. cikke szerinti, kiszolgáltatott helyzetben lévő kérelmezőknek. E tekintetben kiemelt figyelmet kell fordítani a kérelmezők sajátos szükségleteire, így az egészségi állapotukra is. A gyermekek mindenek felett álló érdekére mindig elsődleges figyelmet kell fordítani.

| (34) | Az egyértelműen nemzetközi védelemre szoruló kérelmezőknek a befogadó országok társadalmába való integrációja a jól működő közös európai menekültügyi rendszer sarokköve. Ezért annak eldöntése érdekében, hogy mely konkrét tagállam legyen az áthelyezési céltagállam, különösen figyelembe kell venni az érintett kérelmezőknek az áthelyezési céltagállamba való beilleszkedését adott esetben megkönnyítő speciális képesítéseit és egyedi jellemzőit, például nyelvi készségeit, valamint az igazolt családi, kulturális, illetve társadalmi kötelékeken alapuló egyéb egyéni tényezőket. A különösen kiszolgáltatott helyzetben lévő kérelmezők esetében figyelembe kell venni, hogy az áthelyezési céltagállam tud-e megfelelő támogatást nyújtani e kérelmezők számára, valamint azt is, hogy biztosítani kell az ilyen kérelmezők tagállamok közötti igazságos elosztását. A megkülönböztetésmentesség elvének megfelelő tiszteletben tartása mellett az áthelyezési céltagállam jelezheti, hogy a fenti információk alapján mely kérelmezők áthelyezését részesítené előnyben; ennek alapján Olaszország és Görögország – az EASO-val és adott esetben az összekötő tisztviselőkkel konzultálva – összeállíthatja az adott tagállamba történő lehetséges áthelyezésekre kijelölt kérelmezők listáit. |
| --- | --- |

(34)

Az egyértelműen nemzetközi védelemre szoruló kérelmezőknek a befogadó országok társadalmába való integrációja a jól működő közös európai menekültügyi rendszer sarokköve. Ezért annak eldöntése érdekében, hogy mely konkrét tagállam legyen az áthelyezési céltagállam, különösen figyelembe kell venni az érintett kérelmezőknek az áthelyezési céltagállamba való beilleszkedését adott esetben megkönnyítő speciális képesítéseit és egyedi jellemzőit, például nyelvi készségeit, valamint az igazolt családi, kulturális, illetve társadalmi kötelékeken alapuló egyéb egyéni tényezőket. A különösen kiszolgáltatott helyzetben lévő kérelmezők esetében figyelembe kell venni, hogy az áthelyezési céltagállam tud-e megfelelő támogatást nyújtani e kérelmezők számára, valamint azt is, hogy biztosítani kell az ilyen kérelmezők tagállamok közötti igazságos elosztását. A megkülönböztetésmentesség elvének megfelelő tiszteletben tartása mellett az áthelyezési céltagállam jelezheti, hogy a fenti információk alapján mely kérelmezők áthelyezését részesítené előnyben; ennek alapján Olaszország és Görögország – az EASO-val és adott esetben az összekötő tisztviselőkkel konzultálva – összeállíthatja az adott tagállamba történő lehetséges áthelyezésekre kijelölt kérelmezők listáit.

| (35) | A 604/2013/EU rendeletben meghatározott jogi és eljárási biztosítékokat továbbra is alkalmazni kell az e határozat hatálya alá tartozó kérelmezők tekintetében. Emellett a kérelmezőket tájékoztatni kell az e határozatban megállapított áthelyezési eljárásról, és közölni kell velük az áthelyezési határozatot, amely a 604/2013/EU rendelet 26. cikke értelmében vett, átadásra vonatkozó határozatnak minősül. Tekintettel arra, hogy a kérelmezők az uniós jog értelmében nem jogosultak megválasztani a kérelmük megvizsgálásáért felelős tagállamot, indokolt, hogy a kérelmezők az áthelyezési határozattal szemben kizárólag alapvető jogaik érvényesítésének céljából legyenek jogosultak a 604/2013/EU rendelet szerinti hatékony jogorvoslati eszközök igénybevételére. Az említett rendelet 27. cikkével összhangban a tagállamok nemzeti jogszabályaikban előírhatják, hogy az átadásra vonatkozó határozatok elleni fellebbezés nem eredményezi automatikusan a kérelmező átadásának felfüggesztését, de az érintett személy kérelmezheti az átadásra vonatkozó határozat végrehajtásának felfüggesztését a fellebbezés elbírálásáig. |
| --- | --- |

(35)

A 604/2013/EU rendeletben meghatározott jogi és eljárási biztosítékokat továbbra is alkalmazni kell az e határozat hatálya alá tartozó kérelmezők tekintetében. Emellett a kérelmezőket tájékoztatni kell az e határozatban megállapított áthelyezési eljárásról, és közölni kell velük az áthelyezési határozatot, amely a 604/2013/EU rendelet 26. cikke értelmében vett, átadásra vonatkozó határozatnak minősül. Tekintettel arra, hogy a kérelmezők az uniós jog értelmében nem jogosultak megválasztani a kérelmük megvizsgálásáért felelős tagállamot, indokolt, hogy a kérelmezők az áthelyezési határozattal szemben kizárólag alapvető jogaik érvényesítésének céljából legyenek jogosultak a 604/2013/EU rendelet szerinti hatékony jogorvoslati eszközök igénybevételére. Az említett rendelet 27. cikkével összhangban a tagállamok nemzeti jogszabályaikban előírhatják, hogy az átadásra vonatkozó határozatok elleni fellebbezés nem eredményezi automatikusan a kérelmező átadásának felfüggesztését, de az érintett személy kérelmezheti az átadásra vonatkozó határozat végrehajtásának felfüggesztését a fellebbezés elbírálásáig.

| (36) | Az áthelyezési céltagállamnak történő átadás előtt és után a kérelmezőket megilletik a 2013/32/EU (8) és a 2013/33/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvben (9) megállapított – egyebek mellett a kérelmezők különleges fogadási és eljárási igényeivel kapcsolatos – jogok és garanciák. Ezen túlmenően a 603/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (10) továbbra is alkalmazandó az e határozat hatálya alá tartozó kérelmezőkre, a 2008/115/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (11) pedig alkalmazni kell a harmadik országok azon állampolgárainak a visszatérésére, akiknek nincs joguk az adott tagállam területén tartózkodni. A fenti rendelkezésre vonatkoznak az említett irányelvek alkalmazását érintő korlátozások. |
| --- | --- |

(36)

Az áthelyezési céltagállamnak történő átadás előtt és után a kérelmezőket megilletik a 2013/32/EU (8) és a 2013/33/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvben (9) megállapított – egyebek mellett a kérelmezők különleges fogadási és eljárási igényeivel kapcsolatos – jogok és garanciák. Ezen túlmenően a 603/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (10) továbbra is alkalmazandó az e határozat hatálya alá tartozó kérelmezőkre, a 2008/115/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (11) pedig alkalmazni kell a harmadik országok azon állampolgárainak a visszatérésére, akiknek nincs joguk az adott tagállam területén tartózkodni. A fenti rendelkezésre vonatkoznak az említett irányelvek alkalmazását érintő korlátozások.

| (37) | Az uniós vívmányokkal összhangban Olaszországnak és Görögországnak az áthelyezési eljárás keretében szilárd és megbízható mechanizmust kell biztosítaniuk az azonosításra, nyilvántartásba vételre és ujjnyomatvételre, hogy gyorsan azonosítani lehessen az áthelyezésre jogosult, nemzetközi védelemre szoruló személyeket, valamint azokat a migránsokat, akik nem jogosultak nemzetközi védelemre, és akiket ezért ki kell utasítani. Ez azon személyekre is vonatkozik, akik 2015. március 24. és szeptember 25. között érkeztek Olaszország vagy Görögország területére, annak érdekében, hogy ők is jogosultak legyenek az áthelyezésre. Amennyiben az önkéntes visszatérés nem kivitelezhető, és a 2008/115/EK irányelvben foglalt egyéb intézkedések nem alkalmasak a másodlagos mozgások megakadályozására, akkor a szóban forgó irányelv IV. fejezete szerinti őrizeti intézkedéseket kell sürgősen és ténylegesen alkalmazni. Azokat a kérelmezőket, akik megkerülik az áthelyezési eljárást, ki kell zárni az áthelyezésből. |
| --- | --- |

(37)

Az uniós vívmányokkal összhangban Olaszországnak és Görögországnak az áthelyezési eljárás keretében szilárd és megbízható mechanizmust kell biztosítaniuk az azonosításra, nyilvántartásba vételre és ujjnyomatvételre, hogy gyorsan azonosítani lehessen az áthelyezésre jogosult, nemzetközi védelemre szoruló személyeket, valamint azokat a migránsokat, akik nem jogosultak nemzetközi védelemre, és akiket ezért ki kell utasítani. Ez azon személyekre is vonatkozik, akik 2015. március 24. és szeptember 25. között érkeztek Olaszország vagy Görögország területére, annak érdekében, hogy ők is jogosultak legyenek az áthelyezésre. Amennyiben az önkéntes visszatérés nem kivitelezhető, és a 2008/115/EK irányelvben foglalt egyéb intézkedések nem alkalmasak a másodlagos mozgások megakadályozására, akkor a szóban forgó irányelv IV. fejezete szerinti őrizeti intézkedéseket kell sürgősen és ténylegesen alkalmazni. Azokat a kérelmezőket, akik megkerülik az áthelyezési eljárást, ki kell zárni az áthelyezésből.

| (38) | Intézkedéseket kell elfogadni az áthelyezett személyeknek az áthelyezési céltagállamból más tagállamokba irányuló másodlagos mozgásának megakadályozása érdekében, mivel ez akadályozhatja e határozat hatékony alkalmazását. Ezen belül a tagállamoknak az uniós joggal összhangban meg kell hozniuk a szükséges megelőző intézkedéseket a szociális ellátásokhoz való hozzáférésnek és a jogorvoslat igénybevételének a területén. A kérelmezőket továbbá tájékoztatni kell a tagállamokon belüli szabálytalan továbbutazás következményeiről, valamint arról, hogy ha az áthelyezési céltagállam nemzetközi védelemben részesíti őket, akkor a nemzetközi védelemhez kapcsolódó jogok csak az adott tagállamban illetik meg őket. |
| --- | --- |

(38)

Intézkedéseket kell elfogadni az áthelyezett személyeknek az áthelyezési céltagállamból más tagállamokba irányuló másodlagos mozgásának megakadályozása érdekében, mivel ez akadályozhatja e határozat hatékony alkalmazását. Ezen belül a tagállamoknak az uniós joggal összhangban meg kell hozniuk a szükséges megelőző intézkedéseket a szociális ellátásokhoz való hozzáférésnek és a jogorvoslat igénybevételének a területén. A kérelmezőket továbbá tájékoztatni kell a tagállamokon belüli szabálytalan továbbutazás következményeiről, valamint arról, hogy ha az áthelyezési céltagállam nemzetközi védelemben részesíti őket, akkor a nemzetközi védelemhez kapcsolódó jogok csak az adott tagállamban illetik meg őket.

| (39) | Ezen túlmenően, a 2013/33/EU irányelvben foglalt célkitűzésekkel összhangban, a befogadási feltételek tagállamok közötti harmonizációja várhatóan csökkenteni fogja a nemzetközi védelmet kérelmezőknek a befogadási feltételekben mutatkozó különbségek által befolyásolt másodlagos mozgását. E célkitűzés megvalósítása érdekében a tagállamoknak célszerű fontolóra venniük bejelentkezési kötelezettségek előírását, valamint mérlegelniük, hogy a nemzetközi védelmet kérelmezők részére kizárólag természetbeni juttatás formájában biztosítsák a befogadás anyagi feltételeit, ezen belül a lakhatást, élelmiszert és ruházatot, továbbá adott esetben biztosítsák, hogy a kérelmezőket közvetlenül adják át az áthelyezési céltagállamnak. Hasonlóképpen, a nemzetközi védelem iránti kérelmek megvizsgálásának időszakában – a menekültügyi és a schengeni vívmányokban foglaltaknak megfelelően – célszerű, hogy amennyiben nem állnak fenn nyomós humanitárius okok, a tagállamok ne állítsanak ki a kérelmezők részére nemzeti úti okmányokat, és ne nyújtsanak számukra olyan (például pénzügyi) ösztönzőket, amelyek elősegíthetnék a más tagállamokba történő szabálytalan továbbutazásukat. A nemzetközi védelmet kérelmező vagy nemzetközi védelemben részesülő személyek más tagállamba történő szabálytalan továbbutazása esetén vissza kell őket küldeni az áthelyezési céltagállamba, és az áthelyezési céltagállamnak haladéktalanul vissza kell őket fogadnia. |
| --- | --- |

(39)

Ezen túlmenően, a 2013/33/EU irányelvben foglalt célkitűzésekkel összhangban, a befogadási feltételek tagállamok közötti harmonizációja várhatóan csökkenteni fogja a nemzetközi védelmet kérelmezőknek a befogadási feltételekben mutatkozó különbségek által befolyásolt másodlagos mozgását. E célkitűzés megvalósítása érdekében a tagállamoknak célszerű fontolóra venniük bejelentkezési kötelezettségek előírását, valamint mérlegelniük, hogy a nemzetközi védelmet kérelmezők részére kizárólag természetbeni juttatás formájában biztosítsák a befogadás anyagi feltételeit, ezen belül a lakhatást, élelmiszert és ruházatot, továbbá adott esetben biztosítsák, hogy a kérelmezőket közvetlenül adják át az áthelyezési céltagállamnak. Hasonlóképpen, a nemzetközi védelem iránti kérelmek megvizsgálásának időszakában – a menekültügyi és a schengeni vívmányokban foglaltaknak megfelelően – célszerű, hogy amennyiben nem állnak fenn nyomós humanitárius okok, a tagállamok ne állítsanak ki a kérelmezők részére nemzeti úti okmányokat, és ne nyújtsanak számukra olyan (például pénzügyi) ösztönzőket, amelyek elősegíthetnék a más tagállamokba történő szabálytalan továbbutazásukat. A nemzetközi védelmet kérelmező vagy nemzetközi védelemben részesülő személyek más tagállamba történő szabálytalan továbbutazása esetén vissza kell őket küldeni az áthelyezési céltagállamba, és az áthelyezési céltagállamnak haladéktalanul vissza kell őket fogadnia.

| (40) | A nemzetközi védelemben részesülő személyek másodlagos mozgásának elkerülése érdekében a tagállamoknak továbbá tájékoztatniuk kell e személyeket, hogy milyen feltételekkel léphetnek be jogszerűen egy másik tagállam területére, illetve tartózkodhatnak jogszerűen ott; a tagállamoknak továbbá lehetőséget kell adni arra, hogy bejelentkezési kötelezettségeket írjanak elő. A 2008/115/EK irányelv értelmében a tagállamoknak kötelezniük kell azokat a nemzetközi védelemben részesülő személyeket, akik szabálytalanul tartózkodnak a területükön, hogy haladéktalanul térjenek vissza az áthelyezési céltagállamukba. Amennyiben az érintett személy megtagadja az önkéntes visszatérést, vissza kell toloncolni az áthelyezési céltagállamba. |
| --- | --- |

(40)

A nemzetközi védelemben részesülő személyek másodlagos mozgásának elkerülése érdekében a tagállamoknak továbbá tájékoztatniuk kell e személyeket, hogy milyen feltételekkel léphetnek be jogszerűen egy másik tagállam területére, illetve tartózkodhatnak jogszerűen ott; a tagállamoknak továbbá lehetőséget kell adni arra, hogy bejelentkezési kötelezettségeket írjanak elő. A 2008/115/EK irányelv értelmében a tagállamoknak kötelezniük kell azokat a nemzetközi védelemben részesülő személyeket, akik szabálytalanul tartózkodnak a területükön, hogy haladéktalanul térjenek vissza az áthelyezési céltagállamukba. Amennyiben az érintett személy megtagadja az önkéntes visszatérést, vissza kell toloncolni az áthelyezési céltagállamba.

| (41) | Ezen túlmenően – amennyiben a nemzeti jog ezt lehetővé teszi – az áthelyezési céltagállamba való visszatoloncolás esetén a visszatoloncolást végrehajtó tagállam dönthet úgy, hogy nemzeti beutazási tilalmat rendel el annak érdekében, hogy a védelemben részesülő személy egy meghatározott ideig ne léphessen újra az adott tagállam területére. |
| --- | --- |

(41)

Ezen túlmenően – amennyiben a nemzeti jog ezt lehetővé teszi – az áthelyezési céltagállamba való visszatoloncolás esetén a visszatoloncolást végrehajtó tagállam dönthet úgy, hogy nemzeti beutazási tilalmat rendel el annak érdekében, hogy a védelemben részesülő személy egy meghatározott ideig ne léphessen újra az adott tagállam területére.

| (42) | Tekintve, hogy e határozat célja egy szükséghelyzet kezelése, valamint Olaszország és Görögország támogatása menekültügyi rendszereik megerősítésében, a határozatnak lehetővé kell tennie számukra, hogy – a Bizottság közreműködésével – kétoldalú megállapodásokat kössenek Izlanddal, Liechtensteinnel, Norvégiával és Svájccal az e határozat hatálya alá tartozó személyek áthelyezéséről. Az efféle megállapodásokban szerepeltetni kell e határozat kulcselemeit, különösen az áthelyezési eljárással, a kérelmezők jogaival és kötelezettségeivel, valamint a 604/2013/EU rendelettel kapcsolatos rendelkezéseket. |
| --- | --- |

(42)

Tekintve, hogy e határozat célja egy szükséghelyzet kezelése, valamint Olaszország és Görögország támogatása menekültügyi rendszereik megerősítésében, a határozatnak lehetővé kell tennie számukra, hogy – a Bizottság közreműködésével – kétoldalú megállapodásokat kössenek Izlanddal, Liechtensteinnel, Norvégiával és Svájccal az e határozat hatálya alá tartozó személyek áthelyezéséről. Az efféle megállapodásokban szerepeltetni kell e határozat kulcselemeit, különösen az áthelyezési eljárással, a kérelmezők jogaival és kötelezettségeivel, valamint a 604/2013/EU rendelettel kapcsolatos rendelkezéseket.

| (43) | Az Olaszországnak és Görögországnak az áthelyezési program útján nyújtott célzott támogatást további intézkedésekkel kell kiegészíteni, a harmadik országbeli állampolgárok Olaszország és Görögország területére történő megérkezésétől kezdve egészen az összes vonatkozó eljárás lezárultáig, és ezeket a további intézkedéseket az EASO-nak és az egyéb érintett ügynökségeknek kell koordinálniuk; így például a Frontex koordinálná a 2008/115/EK irányelvvel összhangban azoknak a harmadik országbeli állampolgároknak a visszatérését, akiknek nincs joguk a szóban forgó országok területén maradni. |
| --- | --- |

(43)

Az Olaszországnak és Görögországnak az áthelyezési program útján nyújtott célzott támogatást további intézkedésekkel kell kiegészíteni, a harmadik országbeli állampolgárok Olaszország és Görögország területére történő megérkezésétől kezdve egészen az összes vonatkozó eljárás lezárultáig, és ezeket a további intézkedéseket az EASO-nak és az egyéb érintett ügynökségeknek kell koordinálniuk; így például a Frontex koordinálná a 2008/115/EK irányelvvel összhangban azoknak a harmadik országbeli állampolgároknak a visszatérését, akiknek nincs joguk a szóban forgó országok területén maradni.

| (44) | Mivel e határozat céljait a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban az intézkedés terjedelme és hatásai miatt e célok jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a határozat nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(44)

Mivel e határozat céljait a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban az intézkedés terjedelme és hatásai miatt e célok jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a határozat nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket.

| (45) | Ez a határozat tiszteletben tartja az alapvető jogokat, és szem előtt tartja az Európai Unió Alapjogi Chartája által elismert elveket. |
| --- | --- |

(45)

Ez a határozat tiszteletben tartja az alapvető jogokat, és szem előtt tartja az Európai Unió Alapjogi Chartája által elismert elveket.

| (46) | Az EUSZ-hez és az EUMSZ-hez csatolt, az Egyesült Királyságnak és Írországnak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében fennálló helyzetéről szóló 21. jegyzőkönyv 1. és 2. cikkével összhangban, az említett jegyzőkönyv 4. cikkének sérelme nélkül, az Egyesült Királyság nem vesz részt ennek a határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó. |
| --- | --- |

(46)

Az EUSZ-hez és az EUMSZ-hez csatolt, az Egyesült Királyságnak és Írországnak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében fennálló helyzetéről szóló 21. jegyzőkönyv 1. és 2. cikkével összhangban, az említett jegyzőkönyv 4. cikkének sérelme nélkül, az Egyesült Királyság nem vesz részt ennek a határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.

| (47) | Az EUSZ-hez és az EUMSZ-hez csatolt, az Egyesült Királyságnak és Írországnak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében fennálló helyzetéről szóló 21. jegyzőkönyv 1. és 2. cikkével összhangban, az említett jegyzőkönyv 4. cikkének sérelme nélkül, Írország nem vesz részt ennek a határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó. |
| --- | --- |

(47)

Az EUSZ-hez és az EUMSZ-hez csatolt, az Egyesült Királyságnak és Írországnak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében fennálló helyzetéről szóló 21. jegyzőkönyv 1. és 2. cikkével összhangban, az említett jegyzőkönyv 4. cikkének sérelme nélkül, Írország nem vesz részt ennek a határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.

| (48) | Abban az esetben, ha a 21. jegyzőkönyv hatálya alá tartozó valamely tagállam által az említett jegyzőkönyv 4. cikke értelmében tett értesítést követően a Bizottság az EUMSZ 331. cikke (1) bekezdésének megfelelően megerősíti, hogy az adott tagállam részt vesz ennek a határozatnak az alkalmazásában, a Tanácsnak meg kell határoznia a szóban forgó tagállamba áthelyezendő kérelmezők számát. A Tanácsnak továbbá ennek megfelelően ki kell igazítania a többi tagállam tekintetében az áthelyezendő személyekre meghatározott létszámot, mégpedig arányosan csökkentve azt. |
| --- | --- |

(48)

Abban az esetben, ha a 21. jegyzőkönyv hatálya alá tartozó valamely tagállam által az említett jegyzőkönyv 4. cikke értelmében tett értesítést követően a Bizottság az EUMSZ 331. cikke (1) bekezdésének megfelelően megerősíti, hogy az adott tagállam részt vesz ennek a határozatnak az alkalmazásában, a Tanácsnak meg kell határoznia a szóban forgó tagállamba áthelyezendő kérelmezők számát. A Tanácsnak továbbá ennek megfelelően ki kell igazítania a többi tagállam tekintetében az áthelyezendő személyekre meghatározott létszámot, mégpedig arányosan csökkentve azt.

| (49) | Az EUSZ-hez és az EUMSZ-hez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem vesz részt ennek a határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó. |
| --- | --- |

(49)

Az EUSZ-hez és az EUMSZ-hez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem vesz részt ennek a határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.

| (50) | A helyzet sürgősségére tekintettel indokolt, hogy ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon hatályba lépjen, |
| --- | --- |

(50)

A helyzet sürgősségére tekintettel indokolt, hogy ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon hatályba lépjen,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Tárgy

(1)   Ez a határozat átmeneti intézkedéseket állapít meg a nemzetközi védelem területén Olaszország és Görögország érdekében azzal a céllal, hogy támogassa őket egy olyan szükséghelyzet hatékonyabb kezelésében, amelyet harmadik országok állampolgárainak e tagállamokba irányuló hirtelen beáramlása jellemez.

(2)   A Bizottság folyamatosan figyelemmel kíséri a harmadik országbeli állampolgároknak a tagállamokba történő tömeges beáramlásával kapcsolatos helyzetet.

A Bizottság adott esetben javaslatokat nyújt be e határozat módosítására vonatkozóan a helyszíni helyzet alakulásának, és annak az áthelyezési mechanizmusra gyakorolt hatásának, valamint a tagállamokra, különösen a leginkább érintett tagállamokra nehezedő nyomás alakulásának figyelembevétele érdekében.

2. cikk

Fogalommeghatározások

E határozat alkalmazásában:

a)   „nemzetközi védelem iránti kérelem”: a 2011/95/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (12) 2. cikkének h) pontjában meghatározott, nemzetközi védelem iránti kérelem;

b)   „kérelmező”: olyan harmadik országbeli állampolgár vagy hontalan személy, aki nemzetközi védelem iránti kérelmet nyújtott be, amelynek tárgyában még nem hoztak jogerős határozatot;

c)   „nemzetközi védelem”: a 2011/95/EU irányelv 2. cikkének e) és g) pontjában meghatározott menekültjogállás és kiegészítő védelmi jogállás;

d)   „családtagok”: a 604/2013/EU rendelet 2. cikkének g) pontjában meghatározott családtagok;

e)   „áthelyezés”: egy kérelmezőnek a 604/2013/EU rendelet III. fejezetében foglalt feltételek értelmében az illető személy által benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam területéről az áthelyezési céltagállam területére történő átadása;

f)   „áthelyezési céltagállam”: az a tagállam, amely a kérelmező e tagállam területére történt áthelyezése után a 604/2013/EU rendelet értelmében felelős lesz a nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért.

3. cikk

Hatály

(1)   Az e határozat értelmében történő áthelyezésre csak azon kérelmezők esetében kerülhet sor, akik a nemzetközi védelem iránti kérelmüket Olaszországban vagy Görögországban nyújtották be, és akik tekintetében a 604/2013/EU rendelet III. fejezetében foglalt, a felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek értelmében egyébként az említett tagállamok valamelyike lett volna a felelős tagállam.

(2)   E határozat alapján áthelyezésre csak az olyan állampolgárságú kérelmezők esetében kerülhet sor, amelyek tekintetében – a rendelkezésre álló legfrissebb negyedéves, uniós szintű Eurostat-adatok szerint – a nemzetközi védelem iránti kérelmek tárgyában hozott, a 2013/32/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (13) III. fejezete szerinti elsőfokú határozatok legalább 75 %-ában megítélték a nemzetközi védelmet. Hontalan személyek esetében a korábbi szokásos tartózkodási hely szerinti országot kell figyelembe venni. A frissített negyedéves adatokat csak azon kérelmezők vonatkozásában kell figyelembe venni, akik esetében még nem került megállapításra, hogy e határozat 5. cikke (3) bekezdésének megfelelően áthelyezhetők.

4. cikk

120 000 kérelmező áthelyezése más tagállamokba

(1)   120 000 kérelmezőt a következők szerint kell más tagállamokba áthelyezni:

| a) | 15 600 kérelmezőt kell áthelyezni Olaszországból a többi tagállam területére, az I. mellékletben foglalt táblázatnak megfelelően. |
| --- | --- |

a)

15 600 kérelmezőt kell áthelyezni Olaszországból a többi tagállam területére, az I. mellékletben foglalt táblázatnak megfelelően.

| b) | 50 400 kérelmezőt kell áthelyezni Görögországból a többi tagállam területére, a II. mellékletben foglalt táblázatnak megfelelően. |
| --- | --- |

b)

50 400 kérelmezőt kell áthelyezni Görögországból a többi tagállam területére, a II. mellékletben foglalt táblázatnak megfelelően.

| c) | 54 000 kérelmezőt kell áthelyezni a többi tagállam területére az I. és II. mellékletben foglalt létszámokkal arányosan, vagy e cikk (2) bekezdésével összhangban, vagy pedig e határozatnak az 1. cikk (2) bekezdésében és az e cikk (3) bekezdésében említett módosítása útján. |
| --- | --- |

c)

54 000 kérelmezőt kell áthelyezni a többi tagállam területére az I. és II. mellékletben foglalt létszámokkal arányosan, vagy e cikk (2) bekezdésével összhangban, vagy pedig e határozatnak az 1. cikk (2) bekezdésében és az e cikk (3) bekezdésében említett módosítása útján.

(2)   2016. szeptember 26-tól az (1) bekezdés c) pontjában említett 54 000 kérelmezőt az (1) bekezdés a) és b) pontjából következő arányban át kell helyezni Olaszországból és Görögországból a többi tagállam területére, az I. és II. mellékletben foglalt létszámokkal arányosan. A Bizottságnak javaslatot kell benyújtania a Tanács számára az áthelyezendő személyek tagállamonkénti létszámára vonatkozóan.

(3)   Amennyiben a Bizottság 2016. szeptember 26-ig úgy ítéli meg, hogy a helyszíni helyzet változása indokolttá teszi az áthelyezési mechanizmus módosítását, vagy hogy valamely tagállamban harmadik országok állampolgárainak a migrációs áramlások jelentős megváltozása miatti hirtelen beáramlása következtében szükséghelyzet alakult ki, adott esetben – a várhatóan kedvezményezett tagállam véleményének figyelembevételével – megfelelő javaslatokat nyújthat be a Tanácsnak az 1. cikk (2) bekezdésében említettek szerint.

Hasonlóan, a tagállamok megfelelő indokolással ellátott értesítést küldhetnek a Tanácsnak és a Bizottságnak arra vonatkozóan, hogy hasonló szükséghelyzettel állnak szemben. A Bizottság megvizsgálja az indokolást, és az 1. cikk (2) bekezdésében említettek szerint, adott esetben, megfelelő javaslatokat nyújt be a Tanácsnak.

(4)   Abban az esetben, ha a 21. jegyzőkönyv hatálya alá tartozó valamely tagállam által az említett jegyzőkönyv 4. cikke értelmében tett értesítést követően a Bizottság az EUMSZ 331. cikke (1) bekezdésének megfelelően megerősíti, hogy az adott tagállam részt vesz ennek a határozatnak az alkalmazásában, a Tanács a Bizottság javaslata alapján meghatározza a szóban forgó tagállamba áthelyezendő kérelmezők számát. A Tanács – ugyanabban a végrehajtási határozatban – ennek megfelelően kiigazítja a többi tagállam tekintetében az áthelyezendő személyekre meghatározott létszámot is, mégpedig arányosan csökkentve azt.

(5)   A tagállamok kivételes körülmények fennállása esetén 2015. december 26-ig értesíthetik a Tanácsot és a Bizottságot arról, hogy ideiglenesen az (1) bekezdésben foglaltak szerint rájuk jutó kérelmezői létszám legfeljebb 30 %-át jelentő mértékben nem tudnak részt venni az áthelyezési folyamatban, és ezt az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikkében rögzített alapvető értékekkel összhangban lévő, alapos indokokkal támasztják alá.

A Bizottság megvizsgálja az indokolást, és javaslatokat nyújt be a Tanácsnak az áthelyezésnek az érintett tagállamra az (1) bekezdésben foglaltak szerint jutó kérelmezői létszám legfeljebb 30 %-át jelentő mértékben történő ideiglenes felfüggesztésére irányulóan. Indokolt esetben a Bizottság javasolhatja a tagállamra jutó kérelmezői létszám fennmaradó részének áthelyezésére irányadó határidőnek a 13. cikk (2) bekezdésében említett időpontot követő legfeljebb 12 hónapos időtartamra történő meghosszabbítását.

(6)   A Tanács egy hónapon belül határoz az (5) bekezdésben említett javaslatokról.

(7)   A Tanács az e cikk (2), (4) és a (6) bekezdése, valamint a 11. cikk (2) bekezdése alkalmazásában a Bizottság javaslata alapján végrehajtási határozatot fogad el.

5. cikk

Áthelyezési eljárás

(1)   Az e határozat végrehajtásához szükséges közigazgatási együttműködés céljából minden tagállam nemzeti kapcsolattartó pontot jelöl ki, amelynek címét közli a többi tagállammal, valamint az EASO-val. A tagállamok – az EASO-val és más releváns ügynökségekkel kapcsolatot tartva – minden megfelelő intézkedést megtesznek annak érdekében, hogy az illetékes hatóságok között közvetlen együttműködést és információcserét alakítsanak ki, egyebek mellett a (7) bekezdésben említett okokat illetően.

(2)   A tagállamok rendszeres időközönként, de legalább háromhavonta jelzik egyrészt, hogy hány kérelmezőt tudnak rövid időn belül áthelyezni a területükre, másrészt közölnek minden egyéb lényeges információt.

(3)   Ezen információk alapján Olaszország és Görögország – az EASO, és adott esetben a (8) bekezdésben említett tagállami összekötő tisztviselők segítségével – azonosítja azokat az egyéni kérelmezőket, akiket át lehetne helyezni más tagállamokba, és minden releváns információt a lehető leghamarabb benyújt e tagállamok kapcsolattartó pontjainak. E tekintetben elsőbbséget kell biztosítani a 2013/33/EU irányelv 21. és 22. cikke szerinti, kiszolgáltatott helyzetben lévő kérelmezőknek.

(4)   Az áthelyezési céltagállam jóváhagyását követően Olaszország és Görögország a lehető legrövidebb időn belül – az EASO-val konzultálva – döntést hoz minden egyes azonosított kérelmezőnek az adott, áthelyezési céltagállamba történő áthelyezéséről, és a 6. cikk (4) bekezdésének megfelelően értesíti a kérelmezőt. Az áthelyezési céltagállam csak abban az esetben hozhat a kérelmező áthelyezését elutasító döntést, ha az e cikk (7) bekezdésében említett alapos okok fennállnak.

(5)   Azok a kérelmezők, akiktől a 603/2013/EU rendelet 9. cikkében rögzített kötelezettségek alapján ujjnyomatot kell venni, csak abban az esetben javasolhatók áthelyezésre, ha ujjnyomatot vettek tőlük és azt az említett rendeletnek megfelelően továbbították az Eurodac központi rendszerébe.

(6)   A kérelmezőt az e határozat 6. cikkének (4) bekezdésében említett átadási határozatról való értesítésének időpontja után a lehető legrövidebb időn belül át kell adni az áthelyezési céltagállam területére. Olaszország és Görögország tudatja az áthelyezési céltagállammal az átadás napját és időpontját, valamint minden egyéb lényeges információt.

(7)   A tagállamok kizárólag abban az esetben jogosultak megtagadni a kérelmezők áthelyezését, ha alapos okkal feltételezhető, hogy az illető veszélyt jelent a nemzetbiztonságra vagy a közrendre nézve, vagy ha nyomós okok indokolják a 2011/95/EU irányelv 12. és 17. cikkében foglalt kizáró rendelkezések alkalmazását.

(8)   Az e cikkben leírt áthelyezési eljárás valamennyi vonatkozásának megvalósítása érdekében a tagállamok azt követően, hogy minden releváns információt kicseréltek egymással, úgy határozhatnak, hogy összekötő tisztviselőket neveznek ki Olaszországba és Görögországba.

(9)   Az uniós vívmányokkal összhangban a tagállamok teljes körűen teljesítik kötelezettségeiket. Ennek megfelelően Olaszország és Görögország az áthelyezési eljárás céljából garantálja az azonosítást, a nyilvántartásba vételt és az ujjnyomatok levételét. Annak biztosítása érdekében, hogy az eljárás hatékony és kezelhető maradjon, megfelelően meg kell szervezni a fogadási létesítményeket és intézkedéseket, hogy az uniós vívmányokkal összhangban ideiglenesen el lehessen helyezni a kérelmezőket addig, amíg a helyzetükre vonatkozó gyors döntés megszületik. Azokat a kérelmezőket, akik megkerülik az áthelyezési eljárást, ki kell zárni az áthelyezésből.

(10)   Az e cikkben meghatározott áthelyezési eljárást a lehető leggyorsabban, de legkésőbb az azon időponttól számított két hónapon belül le kell folytatni, hogy az áthelyezési céltagállam jelezte a (2) bekezdésben említett információkat, kivéve, ha az áthelyezési céltagállam általi, a (4) bekezdésben említett jóváhagyás kevesebb mint két héttel a két hónapos időszak lejárta előtt történik meg. Ilyen esetben az áthelyezési eljárás befejezésére rendelkezésre álló határidőt legfeljebb további két héttel meg lehet hosszabbítani. Ezen túlmenően, ezt a határidőt szükség esetén további négy héttel meg lehet hosszabbítani abban az esetben, ha Olaszország és Görögország objektív és gyakorlati akadályok fennállásával indokolja azt, hogy nem történhet meg az átadás.

Amennyiben az áthelyezési eljárás nem zárul le a fenti határidőkön belül, és Olaszország és Görögország nem állapodik meg az áthelyezési céltagállammal a határidő ésszerű meghosszabbításáról, Olaszország és Görögország marad a 604/2013/EU rendelet értelmében a nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam.

(11)   A kérelmező áthelyezését követően az áthelyezési céltagállam a 603/2013/EU rendelet 9. cikkével összhangban ujjnyomatot vesz a kérelmezőtől, azt továbbítja az Eurodac központi rendszerébe, és az említett rendelet 10. cikkével, illetve adott esetben a 18. cikkével összhangban naprakésszé teszi a nyilvántartásban szereplő adatokat.

6. cikk

Az e határozat hatálya alá tartozó, nemzetközi védelmet kérelmezők jogai és kötelezettségei

(1)   E határozat végrehajtása során a tagállamok elsődlegesen a gyermekek legfőbb érdekeit szem előtt tartva járnak el.

(2)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy az e határozat hatálya alá tartozó családtagokat ugyanannak a tagállamnak a területére helyezzék át.

(3)   A kérelmező áthelyezésére vonatkozó határozat meghozatalát megelőzően Olaszország és Görögország a kérelmező által – ténylegesen vagy ésszerű feltételezés alapján – megértett nyelven tájékoztatja a kérelmezőt az e határozatban meghatározott áthelyezési eljárásról.

(4)   Ha a kérelmező áthelyezésére vonatkozó határozat megszületett, a tényleges áthelyezés előtt Olaszország és Görögország írásban értesíti az érintett személyt az áthelyezésére vonatkozó határozatról. Utóbbi határozatban meg kell jelölni az áthelyezési céltagállamot.

(5)   Azt a nemzetközi védelmet kérelmező vagy abban részesülő személyt, aki anélkül lép az áthelyezési céltagállamtól eltérő másik tagállam területére, hogy teljesítené az e másik tagállamban való tartózkodás feltételeit, azonnali visszatérésre kell kötelezni. Az áthelyezési céltagállamnak vissza kell fogadnia a szóban forgó személyt.

7. cikk

Az Olaszországnak és Görögországnak nyújtott operatív támogatás

(1)   Az Olaszországnak és Görögországnak a célból nyújtandó támogatás érdekében, hogy jobban tudják kezelni a külső határaikon jelenleg tapasztalt fokozott migrációs áramlások következtében a menekültügyi és migrációs rendszereikre nehezedő rendkívüli nyomást, a tagállamok – Olaszországgal és Görögországgal együttműködve – az EASO, a Frontex és más érintett ügynökségek által koordinált, releváns tevékenységeken keresztül fokozzák a nemzetközi védelem területén nyújtott operatív támogatásukat, így adott esetben nemzeti szakértőket biztosítanak a következő támogatási tevékenységekhez:

| a) | az Olaszországba és Görögországba érkező harmadik országbeli állampolgárok vizsgálata, ideértve a pontos azonosításukat, ujjnyomatuk levételét és nyilvántartásba vételüket, valamint adott esetben a nemzetközi védelem iránti kérelmük nyilvántartásba vételét, és Olaszország vagy Görögország kérésére annak első feldolgozását; |
| --- | --- |

a)

az Olaszországba és Görögországba érkező harmadik országbeli állampolgárok vizsgálata, ideértve a pontos azonosításukat, ujjnyomatuk levételét és nyilvántartásba vételüket, valamint adott esetben a nemzetközi védelem iránti kérelmük nyilvántartásba vételét, és Olaszország vagy Görögország kérésére annak első feldolgozását;

| b) | a szükséges tájékoztatás és célzott segítségnyújtás biztosítása a kérelmezők, valamint azon potenciális kérelmezők számára, akiknek áthelyezésére e határozat alapján sor kerülhet; |
| --- | --- |

b)

a szükséges tájékoztatás és célzott segítségnyújtás biztosítása a kérelmezők, valamint azon potenciális kérelmezők számára, akiknek áthelyezésére e határozat alapján sor kerülhet;

| c) | a visszatérést célzó műveletek előkészítése és megszervezése azon harmadik országbeli állampolgárok tekintetében, akik nem kérelmeztek nemzetközi védelmet, vagy akiknek megszűnt a tagállam területén maradáshoz való joga. |
| --- | --- |

c)

a visszatérést célzó műveletek előkészítése és megszervezése azon harmadik országbeli állampolgárok tekintetében, akik nem kérelmeztek nemzetközi védelmet, vagy akiknek megszűnt a tagállam területén maradáshoz való joga.

(2)   Az (1) bekezdés értelmében nyújtott támogatáson felül és az áthelyezési eljárás valamennyi lépésének végrehajtását megkönnyítendő, szükség szerint célzott támogatást kell nyújtani Olaszországnak és Görögországnak az EASO, a Frontex és más érintett ügynökségek által koordinált, releváns tevékenységeken keresztül.

8. cikk

Az Olaszország és Görögország által meghozandó, kiegészítő intézkedések

(1)   Olaszország és Görögország az (EU) 2015/1523 határozat 8. cikkének (1) bekezdésében meghatározott kötelezettségeket szem előtt tartva 2015. október 26-ig aktualizált ütemtervet nyújt be a Tanácsnak és a Bizottságnak, figyelembe véve e határozat megfelelő alkalmazásának szükségességét.

(2)   Amennyiben e határozat az 1. cikk (2) bekezdésével és a 4. cikk (3) bekezdésével összhangban egy másik tagállam érdekében módosításra kerül, a vonatkozó módosító tanácsi határozat hatálybalépésének napján e tagállam is köteles benyújtani a Tanácsnak és a Bizottságnak egy ütemtervet, amely egyrészt olyan megfelelő intézkedéseket tartalmaz a menekültügy, az első fogadás és a visszatérés területén, amelyek révén fokozható az e területeken működő rendszerének kapacitása, minősége és hatékonysága, másrészt tartalmazza az e határozat megfelelő alkalmazását biztosító intézkedéseket. A szóban forgó tagállamnak teljes körűen végre kell hajtania az említett ütemtervet.

(3)   Ha Olaszország vagy Görögország nem teljesíti az (1) bekezdésben említett kötelezettségeket, a Bizottság – miután lehetőséget biztosított az érintett államnak véleménye kinyilvánítására – az adott tagállam tekintetében ennek a határozatnak az alkalmazását legfeljebb három hónapra felfüggesztheti. E felfüggesztés időtartamát a Bizottság egyszer, legfeljebb további három hónappal meghosszabbíthatja. Ez a felfüggesztés nem érinti azon kérelmezők átadását, akiknek az átadása az áthelyezési céltagállam általi, az 5. cikk (4) bekezdése szerinti jóváhagyást követően függőben van.

9. cikk

További szükséghelyzetek

Ha egy tagállam olyan szükséghelyzettel szembesül, amelyet harmadik országok állampolgárainak hirtelen beáramlása jellemez, az EUMSZ 78. cikkének (3) bekezdése alapján a Tanács a Bizottság javaslata alapján, az Európai Parlamenttel folytatott konzultációt követően átmeneti intézkedéseket fogadhat el az érintett tagállam érdekében. Ezen intézkedések közé tartozhat adott esetben az adott tagállam által az e határozat alapján történő áthelyezésben való részvétel felfüggesztése, valamint esetleges kompenzációs intézkedések biztosítása Olaszország és Görögország számára.

10. cikk

Pénzügyi támogatás

(1)   Minden egyes, e határozat alapján áthelyezett személy után:

| a) | az áthelyezési céltagállam 6 000 EUR átalányösszegben részesül; |
| --- | --- |

a)

az áthelyezési céltagállam 6 000 EUR átalányösszegben részesül;

| b) | Olaszország vagy Görögország legalább 500 EUR átalányösszegben részesül. |
| --- | --- |

b)

Olaszország vagy Görögország legalább 500 EUR átalányösszegben részesül.

(2)   E pénzügyi támogatást az 516/2014/EU rendelet 18. cikkében meghatározott eljárások alkalmazásával kell végrehajtani. Az előfinanszírozásra vonatkozóan az említett rendeletben meghatározott szabályoktól eltérve, a tagállamok 2016-ban kivételesen megkapják előfinanszírozásként a részükre e határozattal összhangban megítélt teljes összeg 50 %-át.

11. cikk

Együttműködés a társult államokkal

(1)   A Bizottság közreműködésével kétoldalú megállapodások köthetők egyrészről Olaszország, másrészről Izland, Liechtenstein, Norvégia és Svájc között, illetve egyrészről Görögország, másrészről Izland, Liechtenstein, Norvégia és Svájc között kérelmezőknek Olaszország és Görögország területéről ez utóbbi államok területére történő áthelyezésére vonatkozóan. E határozat kulcselemeit, különösen az áthelyezési eljárásra, illetve a kérelmezők jogaira és kötelezettségeire vonatkozó rendelkezéseket kellőképpen figyelembe kell venni az említett megállapodásokban.

(2)   Ha az említett kétoldalú megállapodások megkötésére sor kerül, Olaszország, illetve Görögország értesíti a Tanácsot és a Bizottságot arról, hogy hány kérelmezőt kell áthelyezni a társult államokba. A Tanács a Bizottság javaslata alapján ennek megfelelően kiigazítja a tagállamok tekintetében az áthelyezendő személyekre meghatározott létszámot, mégpedig arányosan csökkentve azt.

12. cikk

Jelentéstétel

A tagállamok és az érintett ügynökségek által szolgáltatott információk alapján a Bizottság félévente jelentést tesz a Tanácsnak e határozat végrehajtásáról.

A Bizottság az Olaszország és Görögország által szolgáltatott információk alapján félévente jelentést tesz továbbá a Tanácsnak a 8. cikkben említett ütemtervek végrehajtásáról.

13. cikk

Hatálybelépés

(1)   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

(2)   Ezt a határozatot 2017. szeptember 26-ig kell alkalmazni.

(3)   Ezt a határozatot azon személyekre kell alkalmazni, akik 2015. szeptember 25. és 2017. szeptember 26. között érkeznek Olaszország vagy Görögország területére, valamint azon kérelmezőkre, akik 2015. március 24-től kezdve érkeztek e tagállamok területére.

Kelt Brüsszelben, 2015. szeptember 22-én.

a Tanács részéről

az elnök

J. ASSELBORN

---

(1)  2015. szeptember 17-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

1

(2)  A Tanács (EU) 2015/1523 határozata (2015. szeptember 14.) a nemzetközi védelem területén Olaszország és Görögország érdekében elfogadott átmeneti intézkedések megállapításáról (HL L 239., 2015.9.15., 146. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 604/2013/EU rendelete (2013. június 26.) egy harmadik országbeli állampolgár vagy egy hontalan személy által a tagállamok egyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról (HL L 180., 2013.6.29., 31. o.).

3

(4)  A Bizottság 1560/2003/EK rendelete (2003. szeptember 2.) egy harmadik ország állampolgára által a tagállamok egyikében benyújtott menedékjog iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó szempontok és eljárási szabályok megállapításáról szóló 343/2003/EK tanácsi rendelet részletes alkalmazási szabályainak megállapításáról (HL L 222., 2003.9.5., 3. o.).

4

(5)  A Bizottság 118/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. január 30.) az egy harmadik ország állampolgára által a tagállamok egyikében benyújtott menedékjog iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó szempontok és eljárási szabályok megállapításáról szóló 343/2003/EK tanácsi rendelet részletes alkalmazási szabályainak megállapításáról szóló 1560/2003/EK rendelet módosításáról (HL L 39., 2014.2.8., 1. o.).

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács 516/2014/EU rendelete (2014. április 16.) a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap létrehozásáról, a 2008/381/EK tanácsi határozat módosításáról, valamint az 573/2007/EK és az 575/2007/EK európai parlamenti és tanácsi határozatok és a 2007/435/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 150., 2014.5.20., 168. o.).

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013/33/EU irányelve (2013. június 26.) a nemzetközi védelmet kérelmezők befogadására vonatkozó szabályok megállapításáról (HL L 180., 2013.6.29., 96. o.).

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013/32/EU irányelve (2013. június 26.) a nemzetközi védelem megadására és visszavonására vonatkozó közös eljárásokról (HL L 180., 2013.6.29., 60. o.).

8

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013/33/EU irányelve (2013. június 26.) a nemzetközi védelmet kérelmezők befogadására vonatkozó szabályok megállapításáról (átdolgozás) (HL L 180., 2013.6.29., 96. o.).

9

(10)  Az Európai Parlament és a Tanács 603/2013/EU rendelete (2013. június 26.) a harmadik országbeli állampolgár vagy hontalan személy által a tagállamok egyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról szóló 604/2013/EU rendelet hatékony alkalmazása érdekében az ujjlenyomatok összehasonlítását szolgáló Eurodac létrehozásáról, továbbá a tagállamok bűnüldöző hatóságai és az Europol által az Eurodac-adatokkal való, bűnüldözési célú összehasonlítások kérelmezéséről, valamint a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző ügynökség létrehozásáról szóló 1077/2011/EU rendelet módosításáról (HL L 180., 2013.6.29., 1. o.).

10

(11)  Az Európai Parlament és a Tanács 2008/115/EK irányelve (2008. december 16.) a harmadik országok illegálisan tartózkodó állampolgárainak visszatérésével kapcsolatban a tagállamokban használt közös normákról és eljárásokról (HL L 348., 2008.12.24., 98. o.).

11

(12)  Az Európai Parlament és a Tanács 2011/95/EU irányelve (2011. december 13.) a harmadik országbeli állampolgárok és hontalan személyek nemzetközi védelemre jogosultként való elismerésére, az egységes menekült- vagy kiegészítő védelmet biztosító jogállásra, valamint a nyújtott védelem tartalmára vonatkozó szabályokról (HL L 337., 2011.12.20., 9. o.).

12

(13)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013/32/EU irányelve (2013. június 26.) a nemzetközi védelem megadására és visszavonására vonatkozó közös eljárásokról (HL L 180., 2013.6.29., 60. o.).

13

---

I. MELLÉKLET

Olaszországból áthelyezendő személyek száma

| | Az áthelyezendő személyek száma tagállamonként (15 600 áthelyezett kérelmező) |
| --- | --- |
| Ausztria | 462 |
| Belgium | 579 |
| Bulgária | 201 |
| Horvátország | 134 |
| Ciprus | 35 |
| Cseh Köztársaság | 376 |
| Észtország | 47 |
| Finnország | 304 |
| Franciaország | 3 064 |
| Németország | 4 027 |
| Magyarország | 306 |
| Lettország | 66 |
| Litvánia | 98 |
| Luxemburg | 56 |
| Málta | 17 |
| Hollandia | 922 |
| Lengyelország | 1 201 |
| Portugália | 388 |
| Románia | 585 |
| Szlovákia | 190 |
| Szlovénia | 80 |
| Spanyolország | 1 896 |
| Svédország | 567 |

Az áthelyezendő személyek száma tagállamonként (15 600 áthelyezett kérelmező)

Ausztria

462

Belgium

579

Bulgária

201

Horvátország

134

Ciprus

35

Cseh Köztársaság

376

Észtország

47

Finnország

304

Franciaország

3 064

Németország

4 027

Magyarország

306

Lettország

66

Litvánia

98

Luxemburg

56

Málta

17

Hollandia

922

Lengyelország

1 201

Portugália

388

Románia

585

Szlovákia

190

Szlovénia

80

Spanyolország

1 896

Svédország

567

---

II. MELLÉKLET

Görögországból áthelyezendő személyek száma

| | Az áthelyezendő személyek száma tagállamonként (50 400 áthelyezett kérelmező) |
| --- | --- |
| Ausztria | 1 491 |
| Belgium | 1 869 |
| Bulgária | 651 |
| Horvátország | 434 |
| Ciprus | 112 |
| Cseh Köztársaság | 1 215 |
| Észtország | 152 |
| Finnország | 982 |
| Franciaország | 9 898 |
| Németország | 13 009 |
| Magyarország | 988 |
| Lettország | 215 |
| Litvánia | 318 |
| Luxemburg | 181 |
| Málta | 54 |
| Hollandia | 2 978 |
| Lengyelország | 3 881 |
| Portugália | 1 254 |
| Románia | 1 890 |
| Szlovákia | 612 |
| Szlovénia | 257 |
| Spanyolország | 6 127 |
| Svédország | 1 830 |

Az áthelyezendő személyek száma tagállamonként (50 400 áthelyezett kérelmező)

Ausztria

1 491

Belgium

1 869

Bulgária

651

Horvátország

434

Ciprus

112

Cseh Köztársaság

1 215

Észtország

152

Finnország

982

Franciaország

9 898

Németország

13 009

Magyarország

988

Lettország

215

Litvánia

318

Luxemburg

181

Málta

54

Hollandia

2 978

Lengyelország

3 881

Portugália

1 254

Románia

1 890

Szlovákia

612

Szlovénia

257

Spanyolország

6 127

Svédország

1 830

---

| 24.9.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 248/95 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 248/95

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/1602 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ HATÁROZATA

(2015. június 5.)

a 2009/138/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 172. cikkének (2) bekezdése, 227. cikkének (4) bekezdése és 260. cikkének (3) bekezdése alapján Svájc hatályos, a biztosítókra és a viszontbiztosítókra vonatkozó szolvenciarendszerének és prudenciális rendszerének egyenértékűségéről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a biztosítási és viszontbiztosítási üzleti tevékenység megkezdéséről és gyakorlásáról szóló, 2009. november 25-i 2009/138/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) (Szolvencia II.) és különösen annak 172. cikke (2) bekezdésére, 227. cikke (4) bekezdésére és 260. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2009/138/EK irányelv kockázatalapú prudenciális rendszert vezet be az Unióban a biztosítók és viszontbiztosítók tekintetében A 2009/138/EK irányelv teljes körűen 2016. január 1-jétől alkalmazandó az uniós biztosítókra és viszontbiztosítókra. |
| --- | --- |

(1)

A 2009/138/EK irányelv kockázatalapú prudenciális rendszert vezet be az Unióban a biztosítók és viszontbiztosítók tekintetében A 2009/138/EK irányelv teljes körűen 2016. január 1-jétől alkalmazandó az uniós biztosítókra és viszontbiztosítókra.

| (2) | Jóllehet a Szolvencia II. irányelv 2016. január 1-jétől lesz teljes körűen alkalmazandó, a Bizottság a Szolvencia II. irányelv 311. cikkének megfelelően már elfogadhatja ezt a felhatalmazáson alapuló határozatot. |
| --- | --- |

(2)

Jóllehet a Szolvencia II. irányelv 2016. január 1-jétől lesz teljes körűen alkalmazandó, a Bizottság a Szolvencia II. irányelv 311. cikkének megfelelően már elfogadhatja ezt a felhatalmazáson alapuló határozatot.

| (3) | A 2009/138/EK irányelv 172. cikke harmadik országok ott központi irodával rendelkező vállalkozások viszontbiztosítási tevékenységeire alkalmazandó szolvenciarendszerének egyenértékűségére vonatkozik. Az egyenértékűség megállapítása lehetővé teszi, hogy az adott harmadik országban központi irodával rendelkező vállalkozásokkal megkötött viszontbiztosítási szerződéseket ugyanúgy kezeljék, mint a Szolvencia II. irányelv szerint engedélyezett vállalkozásokkal megkötött viszontbiztosítási szerződéseket. |
| --- | --- |

(3)

A 2009/138/EK irányelv 172. cikke harmadik országok ott központi irodával rendelkező vállalkozások viszontbiztosítási tevékenységeire alkalmazandó szolvenciarendszerének egyenértékűségére vonatkozik. Az egyenértékűség megállapítása lehetővé teszi, hogy az adott harmadik országban központi irodával rendelkező vállalkozásokkal megkötött viszontbiztosítási szerződéseket ugyanúgy kezeljék, mint a Szolvencia II. irányelv szerint engedélyezett vállalkozásokkal megkötött viszontbiztosítási szerződéseket.

| (4) | A 2009/138/EK irányelv 227. cikke az olyan harmadik országbeli biztosítók egyenértékűségére vonatkozik, amelyek az Unióban található központi irodával rendelkező csoporthoz tartoznak. Az egyenértékűség megállapítása lehetővé teszi e csoportok számára, hogy – amennyiben a csoportszintű jelentéstételhez konszolidációs módszerként a levonási és aggregálási módszert használják – a csoportszintű szavatolótőke-szükséglet és a figyelembe vehető szavatoló tőke kiszámítása céljából a tőkekövetelményt és a rendelkezésre álló tőkét (szavatoló tőke) a 2009/138/EK irányelv helyett az Unión kívüli joghatóság szabályai alapján számítsák ki. |
| --- | --- |

(4)

A 2009/138/EK irányelv 227. cikke az olyan harmadik országbeli biztosítók egyenértékűségére vonatkozik, amelyek az Unióban található központi irodával rendelkező csoporthoz tartoznak. Az egyenértékűség megállapítása lehetővé teszi e csoportok számára, hogy – amennyiben a csoportszintű jelentéstételhez konszolidációs módszerként a levonási és aggregálási módszert használják – a csoportszintű szavatolótőke-szükséglet és a figyelembe vehető szavatoló tőke kiszámítása céljából a tőkekövetelményt és a rendelkezésre álló tőkét (szavatoló tőke) a 2009/138/EK irányelv helyett az Unión kívüli joghatóság szabályai alapján számítsák ki.

| (5) | A 2009/138/EK irányelv 260. cikke azon biztosítók és viszontbiztosítók egyenértékűségére vonatkozik, amelyek anyavállalatának központi irodája az Unión kívül található. A 2009/138/EK irányelv 261. cikkének (1) bekezdésével összhangban az egyenértékűség megállapítása esetén a tagállamok a harmadik országbeli csoportfelügyeleti hatóságok által végzett egyenértékű csoportfelügyeletre támaszkodnak. |
| --- | --- |

(5)

A 2009/138/EK irányelv 260. cikke azon biztosítók és viszontbiztosítók egyenértékűségére vonatkozik, amelyek anyavállalatának központi irodája az Unión kívül található. A 2009/138/EK irányelv 261. cikkének (1) bekezdésével összhangban az egyenértékűség megállapítása esetén a tagállamok a harmadik országbeli csoportfelügyeleti hatóságok által végzett egyenértékű csoportfelügyeletre támaszkodnak.

| (6) | A harmadik országbeli jogi rendszer akkor tekintendő teljes mértékben egyénértékűnek a 2009/138/EK irányelv által megállapított rendszerrel, ha megfelel a szerződők és kedvezményezettek hasonló szintű védelmét biztosító követelményeknek. A 172. cikk (2) bekezdése, a 227. cikk (4) bekezdése és a 260. cikk (3) bekezdése szerinti, teljes egyenértékűségről szóló határozatok határozatlan időre szólnak, hacsak hatályon kívül nem helyezik azokat. |
| --- | --- |

(6)

A harmadik országbeli jogi rendszer akkor tekintendő teljes mértékben egyénértékűnek a 2009/138/EK irányelv által megállapított rendszerrel, ha megfelel a szerződők és kedvezményezettek hasonló szintű védelmét biztosító követelményeknek. A 172. cikk (2) bekezdése, a 227. cikk (4) bekezdése és a 260. cikk (3) bekezdése szerinti, teljes egyenértékűségről szóló határozatok határozatlan időre szólnak, hacsak hatályon kívül nem helyezik azokat.

| (7) | 2015. március 9-én az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság (EIOPA) az 1094/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 33. cikkének (2) bekezdése szerint tanácsot adott a Bizottságnak a (viszont) biztosítókra és (viszont) biztosítói csoportokra vonatkozó hatályos svájci szabályozási és felügyeleti rendszerről. Az EIOPA a vonatkozó svájci jogszabályi keretek alapján dolgozta ki tanácsait, így figyelembe vette a 2009. január 1-jétől hatályos, 2007. június 22-i pénzügyi piaci felügyeleti törvényt (FINMASA), a 2004. december 17-i biztosításfelügyeleti törvényt (ISA) és a biztosításfelügyeleti rendeletet (ISO) (3). A Bizottság értékelése az EIOPA által benyújtott információkon alapul. |
| --- | --- |

(7)

2015. március 9-én az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság (EIOPA) az 1094/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 33. cikkének (2) bekezdése szerint tanácsot adott a Bizottságnak a (viszont) biztosítókra és (viszont) biztosítói csoportokra vonatkozó hatályos svájci szabályozási és felügyeleti rendszerről. Az EIOPA a vonatkozó svájci jogszabályi keretek alapján dolgozta ki tanácsait, így figyelembe vette a 2009. január 1-jétől hatályos, 2007. június 22-i pénzügyi piaci felügyeleti törvényt (FINMASA), a 2004. december 17-i biztosításfelügyeleti törvényt (ISA) és a biztosításfelügyeleti rendeletet (ISO) (3). A Bizottság értékelése az EIOPA által benyújtott információkon alapul.

| (8) | Figyelembe véve az (EU) 2015/35 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletben (4) és különösen a rendelet 378., 379. és 380. cikkében foglaltakat, valamint az EIOPA megállapításait, az egyenértékűségnek a 2009/138/EK irányelv 172. cikke (2) bekezdése, 227. cikke (4) bekezdése és 260. cikke (3) bekezdése szerinti értékelésére számos kritériumot kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(8)

Figyelembe véve az (EU) 2015/35 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletben (4) és különösen a rendelet 378., 379. és 380. cikkében foglaltakat, valamint az EIOPA megállapításait, az egyenértékűségnek a 2009/138/EK irányelv 172. cikke (2) bekezdése, 227. cikke (4) bekezdése és 260. cikke (3) bekezdése szerinti értékelésére számos kritériumot kell alkalmazni.

| (9) | E kritériumok között több olyan, az (EU) 2015/35 felhatalmazáson alapuló rendelet 378., 379. és 380. cikke közül legalább két cikkben említett kritérium szerepel, amelyek az egyes (viszont)biztosítók szintjén (5) és a (viszont)biztosítói csoportok szintjén érvényesek, és amelyek kiterjednek a hatáskörök, a tőkemegfelelés, az irányítás, az átláthatóság, a hatóságok közötti együttműködés kérdéseire, a bizalmas információk kezelésére és a felügyeleti intézkedések pénzügyi stabilitásra gyakorolt hatására. |
| --- | --- |

(9)

E kritériumok között több olyan, az (EU) 2015/35 felhatalmazáson alapuló rendelet 378., 379. és 380. cikke közül legalább két cikkben említett kritérium szerepel, amelyek az egyes (viszont)biztosítók szintjén (5) és a (viszont)biztosítói csoportok szintjén érvényesek, és amelyek kiterjednek a hatáskörök, a tőkemegfelelés, az irányítás, az átláthatóság, a hatóságok közötti együttműködés kérdéseire, a bizalmas információk kezelésére és a felügyeleti intézkedések pénzügyi stabilitásra gyakorolt hatására.

| (10) | Először, ami az eszközöket, jogköröket és feladatköröket illeti, a svájci pénzügyi piaci felügyelet (FINMA) rendelkezik azokkal jogkörökkel, amelyek alapján hatékonyan felügyelheti a (viszont)biztosítási tevékenységet végző vállalkozásokat, és adott esetben szankciókat alkalmazhat, vagy kényszerítő intézkedéseket tehet, ezek körében például bevonhatja a vállalkozás működési engedélyét, vagy leválthatja a vállalkozás vezető tisztségviselőit vagy azok egy részét. A FINMA rendelkezik azokkal a pénzügyi és emberi eszközökkel, szakértelemmel, kapacitással és felhatalmazással, amely a szerződők és kedvezményezettek hatékony védelméhez szükséges. |
| --- | --- |

(10)

Először, ami az eszközöket, jogköröket és feladatköröket illeti, a svájci pénzügyi piaci felügyelet (FINMA) rendelkezik azokkal jogkörökkel, amelyek alapján hatékonyan felügyelheti a (viszont)biztosítási tevékenységet végző vállalkozásokat, és adott esetben szankciókat alkalmazhat, vagy kényszerítő intézkedéseket tehet, ezek körében például bevonhatja a vállalkozás működési engedélyét, vagy leválthatja a vállalkozás vezető tisztségviselőit vagy azok egy részét. A FINMA rendelkezik azokkal a pénzügyi és emberi eszközökkel, szakértelemmel, kapacitással és felhatalmazással, amely a szerződők és kedvezményezettek hatékony védelméhez szükséges.

| (11) | Másodszor, ami a tőkekövetelményt illeti, a (viszont)biztosító vállalkozások és csoportok pénzügyi helyzetének értékelésére alkalmazott svájci szolvenciateszt (SST) megfelelő gazdasági elvekre támaszkodik, a tőkekövetelmények pedig valamennyi eszköz és kötelezettség gazdasági értékelésén alapulnak. Az SST előírja, hogy a (viszont)biztosítók megfelelő pénzügyi forrásokkal rendelkezzenek, meghatározza a biztosítástechnikai tartalékokra, a befektetésekre, a tőkekövetelményekre (minimális tőkekövetelmény) és a szavatoló tőkére vonatkozó követelményeket, valamint a tőkekövetelmények megsértése és a szerződők érdekeinek veszélyeztetése esetén rendelkezik a FINMA késedelem nélküli beavatkozásáról. A tőkekövetelmények kockázatalapúak, céljuk a számszerűsíthető kockázat számításba vétele. A nem számszerűsített kockázatokat más intézkedések révén kezelik: a működési kockázatokat például a svájci minőségértékelési rendszer (SQA) keretében minőségileg értékelik. A legfőbb tőkekövetelmény – az SST szerinti céltőke – úgy került megállapításra, hogy az fedezetet nyújtson a meglévő üzleti tevékenység váratlan veszteségeire. Emellett a biztosítókra vonatkozó legkisebb minimális tőkekövetelmény (minimális tőke) az SST szerint változó, a biztosítási üzletágtól függ. A jelenlegi svájci biztosítók valamennyi üzletág-kombinációja tekintetében mindkét követelmény legalább olyan szigorú, mint a 2009/138/EK irányelv megfelelő követelménye. Ami a modelleket illeti, biztosítók standard modellt vagy a FINMA előírása alapján vagy saját kezdeményezésre belső modellt alkalmazhatnak. |
| --- | --- |

(11)

Másodszor, ami a tőkekövetelményt illeti, a (viszont)biztosító vállalkozások és csoportok pénzügyi helyzetének értékelésére alkalmazott svájci szolvenciateszt (SST) megfelelő gazdasági elvekre támaszkodik, a tőkekövetelmények pedig valamennyi eszköz és kötelezettség gazdasági értékelésén alapulnak. Az SST előírja, hogy a (viszont)biztosítók megfelelő pénzügyi forrásokkal rendelkezzenek, meghatározza a biztosítástechnikai tartalékokra, a befektetésekre, a tőkekövetelményekre (minimális tőkekövetelmény) és a szavatoló tőkére vonatkozó követelményeket, valamint a tőkekövetelmények megsértése és a szerződők érdekeinek veszélyeztetése esetén rendelkezik a FINMA késedelem nélküli beavatkozásáról. A tőkekövetelmények kockázatalapúak, céljuk a számszerűsíthető kockázat számításba vétele. A nem számszerűsített kockázatokat más intézkedések révén kezelik: a működési kockázatokat például a svájci minőségértékelési rendszer (SQA) keretében minőségileg értékelik. A legfőbb tőkekövetelmény – az SST szerinti céltőke – úgy került megállapításra, hogy az fedezetet nyújtson a meglévő üzleti tevékenység váratlan veszteségeire. Emellett a biztosítókra vonatkozó legkisebb minimális tőkekövetelmény (minimális tőke) az SST szerint változó, a biztosítási üzletágtól függ. A jelenlegi svájci biztosítók valamennyi üzletág-kombinációja tekintetében mindkét követelmény legalább olyan szigorú, mint a 2009/138/EK irányelv megfelelő követelménye. Ami a modelleket illeti, biztosítók standard modellt vagy a FINMA előírása alapján vagy saját kezdeményezésre belső modellt alkalmazhatnak.

| (12) | Harmadszor, ami az irányítást illeti, a svájci szolvenciarendszer előírja, hogy a (viszont)biztosítók működtessenek hatékony irányítási rendszert; ezen belül megköveteli áttekinthető szervezeti rendszer kialakítását, a vállalkozásokat ténylegesen vezető alkalmazottakra vonatkozó megfelelő követelmények előírását és a vállalkozások közötti, illetve a vállalkozások és a FINMA közötti információáramlás hatékony eljárásainak létrehozását. Emellett a FINMA a kiszervezett feladatköröket és tevékenységeket is hatékonyan felügyeli. |
| --- | --- |

(12)

Harmadszor, ami az irányítást illeti, a svájci szolvenciarendszer előírja, hogy a (viszont)biztosítók működtessenek hatékony irányítási rendszert; ezen belül megköveteli áttekinthető szervezeti rendszer kialakítását, a vállalkozásokat ténylegesen vezető alkalmazottakra vonatkozó megfelelő követelmények előírását és a vállalkozások közötti, illetve a vállalkozások és a FINMA közötti információáramlás hatékony eljárásainak létrehozását. Emellett a FINMA a kiszervezett feladatköröket és tevékenységeket is hatékonyan felügyeli.

| (13) | Az SST előírja azt is, hogy a (viszont)biztosítók és (viszont)biztosítói csoportok kockázatkezelési, megfelelési, belső ellenőrzési és aktuáriusi feladatkört működtessenek. Az SST rendelkezik a kockázatok azonosítására, mérésére, monitorozására, kezelésére és jelentésére alkalmas kockázatkezelési rendszer és a hatékony belsőkontroll-rendszer létrehozásáról. Az ISO megfelelően tükrözi a 2009/138/EK irányelv egyedi vállalkozások belső ellenőrzésére és megfelelésére vonatkozó előírásait, mivel megerősíti a kockázatkezelési követelményeket és különösen a megfelelési feladatkör létrehozásának kötelezettségét. |
| --- | --- |

(13)

Az SST előírja azt is, hogy a (viszont)biztosítók és (viszont)biztosítói csoportok kockázatkezelési, megfelelési, belső ellenőrzési és aktuáriusi feladatkört működtessenek. Az SST rendelkezik a kockázatok azonosítására, mérésére, monitorozására, kezelésére és jelentésére alkalmas kockázatkezelési rendszer és a hatékony belsőkontroll-rendszer létrehozásáról. Az ISO megfelelően tükrözi a 2009/138/EK irányelv egyedi vállalkozások belső ellenőrzésére és megfelelésére vonatkozó előírásait, mivel megerősíti a kockázatkezelési követelményeket és különösen a megfelelési feladatkör létrehozásának kötelezettségét.

| (14) | A Svájcban hatályban lévő rendszer megköveteli, hogy a (viszont)biztosítók vagy (viszont)biztosítói csoportok üzletpolitikájában vagy irányításában, vagy az ilyen vállalkozásokban lévő minősített részesedésekben eszközölt módosítások összhangban legyenek a körültekintő és megbízható irányítás elveivel. Ennek keretében jelenteni kell a FINMA számára a (viszont)biztosítókat vagy (viszont)biztosítói csoportokat érintő felvásárlásokat, ezek üzleti terveit vagy minősített részesedéseit érintő változásokat, a FINMA pedig indokolt esetben megfelelő szankciókkal élhet, például megtilthatja a felvásárlást. |
| --- | --- |

(14)

A Svájcban hatályban lévő rendszer megköveteli, hogy a (viszont)biztosítók vagy (viszont)biztosítói csoportok üzletpolitikájában vagy irányításában, vagy az ilyen vállalkozásokban lévő minősített részesedésekben eszközölt módosítások összhangban legyenek a körültekintő és megbízható irányítás elveivel. Ennek keretében jelenteni kell a FINMA számára a (viszont)biztosítókat vagy (viszont)biztosítói csoportokat érintő felvásárlásokat, ezek üzleti terveit vagy minősített részesedéseit érintő változásokat, a FINMA pedig indokolt esetben megfelelő szankciókkal élhet, például megtilthatja a felvásárlást.

| (15) | Negyedszer, ami az átláthatóságot illeti, a (viszont)biztosítók vagy (viszont)biztosítói csoportok a felügyelethez szükséges minden információt kötelesek megküldeni a FINMA részére, és legalább évente jelentést tesznek közzé szavatolótőke-megfelelési és pénzügyi helyzetükről. A 2009/138/EK irányelv közzététellel kapcsolatos követelményeit megfelelően tükrözi az ISO, mivel a közzéteendő minőségi és mennyiségi információk fajtái összhangban vannak a 2009/138/EK irányelvben foglaltakkal. Az ISO értelmében a (viszont)biztosítóknak vagy (viszont)biztosítói csoportoknak közzé kell tenniük az üzleti tevékenységre, a teljesítményre, a kockázatkezelésre, a kockázati profilra, az értékelés – mindenekelőtt a tartalékok értékelése – során alkalmazott módszerekre, a tőkemenedzsmentre és a szavatoló tőkére vonatkozó információkat. |
| --- | --- |

(15)

Negyedszer, ami az átláthatóságot illeti, a (viszont)biztosítók vagy (viszont)biztosítói csoportok a felügyelethez szükséges minden információt kötelesek megküldeni a FINMA részére, és legalább évente jelentést tesznek közzé szavatolótőke-megfelelési és pénzügyi helyzetükről. A 2009/138/EK irányelv közzététellel kapcsolatos követelményeit megfelelően tükrözi az ISO, mivel a közzéteendő minőségi és mennyiségi információk fajtái összhangban vannak a 2009/138/EK irányelvben foglaltakkal. Az ISO értelmében a (viszont)biztosítóknak vagy (viszont)biztosítói csoportoknak közzé kell tenniük az üzleti tevékenységre, a teljesítményre, a kockázatkezelésre, a kockázati profilra, az értékelés – mindenekelőtt a tartalékok értékelése – során alkalmazott módszerekre, a tőkemenedzsmentre és a szavatoló tőkére vonatkozó információkat.

| (16) | Ötödször, ami a szakmai titoktartást, együttműködést és információcserét illeti, a Svájcban hatályos szabályozás a FINMA-nál munkaviszonyban álló vagy korábban munkaviszonyban állt valamennyi személy, továbbá FINMA nevében eljáró könyvvizsgálók és szakértők tekintetében szakmai titoktartási szabályokat állapít meg. Ezek a szabályok azt is előírják, hogy a bizalmas információk – a büntetőjogi esetek – csak összefoglaló és összevont formában fedhetők fel. Továbbá, a más felügyeleti hatóságoktól kapott bizalmas információkat a FINMA csak feladatainak ellátása során és a törvény által engedélyezett célokra használhatja fel. A Svájcban hatályos szabályozás azt is előírja, hogy amennyiben egy (viszont)biztosítót fizetésképtelennek nyilvánítanak, vagy az kötelező felszámolási eljárás alatt áll, a vállalkozás pénzügyi helyzetének helyreállításában érdekelt harmadik felet nem érintő bizalmas információt át lehet adni. A FINMA a más felügyeleti hatóságtól kapott bizalmas információkat csak akkor közölheti a szakmai titoktartási kötelezettségeknek megfelelő svájci hatóságokkal, testületekkel vagy személyekkel, ha ehhez az információt eredetileg szolgáltató felügyeleti hatóság kifejezetten hozzájárul. A nemzetközi együttműködés összehangolására és különösen a bizalmas információk cseréjére vonatkozóan a FINMA egyetértési megállapodást írt alá az Unió minden tagállamával. |
| --- | --- |

(16)

Ötödször, ami a szakmai titoktartást, együttműködést és információcserét illeti, a Svájcban hatályos szabályozás a FINMA-nál munkaviszonyban álló vagy korábban munkaviszonyban állt valamennyi személy, továbbá FINMA nevében eljáró könyvvizsgálók és szakértők tekintetében szakmai titoktartási szabályokat állapít meg. Ezek a szabályok azt is előírják, hogy a bizalmas információk – a büntetőjogi esetek – csak összefoglaló és összevont formában fedhetők fel. Továbbá, a más felügyeleti hatóságoktól kapott bizalmas információkat a FINMA csak feladatainak ellátása során és a törvény által engedélyezett célokra használhatja fel. A Svájcban hatályos szabályozás azt is előírja, hogy amennyiben egy (viszont)biztosítót fizetésképtelennek nyilvánítanak, vagy az kötelező felszámolási eljárás alatt áll, a vállalkozás pénzügyi helyzetének helyreállításában érdekelt harmadik felet nem érintő bizalmas információt át lehet adni. A FINMA a más felügyeleti hatóságtól kapott bizalmas információkat csak akkor közölheti a szakmai titoktartási kötelezettségeknek megfelelő svájci hatóságokkal, testületekkel vagy személyekkel, ha ehhez az információt eredetileg szolgáltató felügyeleti hatóság kifejezetten hozzájárul. A nemzetközi együttműködés összehangolására és különösen a bizalmas információk cseréjére vonatkozóan a FINMA egyetértési megállapodást írt alá az Unió minden tagállamával.

| (17) | Hatodszor, ami az intézkedések hatását illeti, a FINMA és a pénzügyi piacok megfelelő működésének biztosításával megbízott más svájci hatóságok, így a Svájci Nemzeti Bank és a Pénzügyminisztérium megfelelően felkészültek arra, hogy értékeljék, hogyan hatnak intézkedéseik a globális pénzügyi rendszer stabilitására, különösen szükséghelyzetben, és hogy számításba vegyék döntéseik esetleges prociklikus hatásait a pénzügyi piacokon tapasztalható kivételes folyamatok esetén. A Svájcban hatályban lévő rendszer keretében az említett hatóságok rendszeres találkozók keretében információt cserélnek a pénzügyi stabilitást fenyegető kockázatokról, és összehangolják fellépéseiket. Ugyanez a helyzet nemzetközi szinten is, ahol is a svájci hatóságok konzultációkat folytatnak az uniós tagállamok felügyeleti kollégiumaival és az EIOPA-val a pénzügyi stabilitással kapcsolatos kérdésekről. |
| --- | --- |

(17)

Hatodszor, ami az intézkedések hatását illeti, a FINMA és a pénzügyi piacok megfelelő működésének biztosításával megbízott más svájci hatóságok, így a Svájci Nemzeti Bank és a Pénzügyminisztérium megfelelően felkészültek arra, hogy értékeljék, hogyan hatnak intézkedéseik a globális pénzügyi rendszer stabilitására, különösen szükséghelyzetben, és hogy számításba vegyék döntéseik esetleges prociklikus hatásait a pénzügyi piacokon tapasztalható kivételes folyamatok esetén. A Svájcban hatályban lévő rendszer keretében az említett hatóságok rendszeres találkozók keretében információt cserélnek a pénzügyi stabilitást fenyegető kockázatokról, és összehangolják fellépéseiket. Ugyanez a helyzet nemzetközi szinten is, ahol is a svájci hatóságok konzultációkat folytatnak az uniós tagállamok felügyeleti kollégiumaival és az EIOPA-val a pénzügyi stabilitással kapcsolatos kérdésekről.

| (18) | Az (EU) 2015/35 felhatalmazáson alapuló rendelet 378. és 380. cikke a viszontbiztosítási tevékenységek és a csoportfelügyelet egyenértékűségére vonatkozóan specifikus kritériumokat is megállapít. |
| --- | --- |

(18)

Az (EU) 2015/35 felhatalmazáson alapuló rendelet 378. és 380. cikke a viszontbiztosítási tevékenységek és a csoportfelügyelet egyenértékűségére vonatkozóan specifikus kritériumokat is megállapít.

| (19) | Ami az (EU) 2015/35 felhatalmazáson alapuló rendelet 378. cikkének a viszontbiztosítási tevékenységekre vonatkozó specifikus kritériumait illeti, a viszontbiztosítási tevékenységek megkezdésének előfeltétele a FINMA előzetes engedélye, amelynek feltétele jogszabályban meghatározott, részletes standardok teljesítése. A zárt viszontbiztosítók az ISO szerint a Svájcban hatályos szolvenciarendszer alá tartoznak. |
| --- | --- |

(19)

Ami az (EU) 2015/35 felhatalmazáson alapuló rendelet 378. cikkének a viszontbiztosítási tevékenységekre vonatkozó specifikus kritériumait illeti, a viszontbiztosítási tevékenységek megkezdésének előfeltétele a FINMA előzetes engedélye, amelynek feltétele jogszabályban meghatározott, részletes standardok teljesítése. A zárt viszontbiztosítók az ISO szerint a Svájcban hatályos szolvenciarendszer alá tartoznak.

| (20) | Ami az (EU) 2015/35 felhatalmazáson alapuló rendelet 380. cikkének a csoportfelügyeletre vonatkozó specifikus kritériumait illeti, a FINMA hatáskörébe tartozik annak meghatározása, hogy mely vállalkozások tartoznak a csoportszintű felügyelet hatálya alá, valamint arra, hogy felügyelje egy csoport részét képező biztosítókat vagy viszontbiztosítókat. A FINMA felügyeletének hatálya kiterjed minden olyan (viszont)biztosítóra, amelyben a 2009/138/EK irányelv 212. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti részesedő vállalkozás domináns vagy jelentős befolyással rendelkezik. |
| --- | --- |

(20)

Ami az (EU) 2015/35 felhatalmazáson alapuló rendelet 380. cikkének a csoportfelügyeletre vonatkozó specifikus kritériumait illeti, a FINMA hatáskörébe tartozik annak meghatározása, hogy mely vállalkozások tartoznak a csoportszintű felügyelet hatálya alá, valamint arra, hogy felügyelje egy csoport részét képező biztosítókat vagy viszontbiztosítókat. A FINMA felügyeletének hatálya kiterjed minden olyan (viszont)biztosítóra, amelyben a 2009/138/EK irányelv 212. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti részesedő vállalkozás domináns vagy jelentős befolyással rendelkezik.

| (21) | A FINMA képes a csoport részét képező (viszont)biztosítók kockázati profiljának, szavatolótőke-megfelelésének és pénzügyi helyzetének, valamint a szóban forgó csoport üzleti stratégiájának eredményes értékelésére. |
| --- | --- |

(21)

A FINMA képes a csoport részét képező (viszont)biztosítók kockázati profiljának, szavatolótőke-megfelelésének és pénzügyi helyzetének, valamint a szóban forgó csoport üzleti stratégiájának eredményes értékelésére.

| (22) | A Svájcban hatályos rendszer szerinti jelentéstételi és számviteli szabályok lehetővé teszik a csoporton belüli ügyletek és a kockázatok koncentrációjának monitorozását, amelynek eredményéről a (viszont)biztosítási csoportoknak évente legalább egyszer jelentést kell tenniük. |
| --- | --- |

(22)

A Svájcban hatályos rendszer szerinti jelentéstételi és számviteli szabályok lehetővé teszik a csoporton belüli ügyletek és a kockázatok koncentrációjának monitorozását, amelynek eredményéről a (viszont)biztosítási csoportoknak évente legalább egyszer jelentést kell tenniük.

| (23) | A Svájcban hatályos rendszer alapján a FINMA korlátozza a (viszont)biztosítók szavatolótőke-elemeinek felhasználását, amennyiben azok nem állnak ténylegesen rendelkezésre azon részesedő vállalkozás szavatolótőke-szükségletének a fedezésére, amelyre vonatkozóan a csoportszintű szavatolótőke-megfelelés számítása történik. A csoportszintű szavatolótőke-megfelelés számítása olyan eredményt hoz, amely legalább megegyezik a 2009/138/EK irányelv 230. és 233. cikkében megállapított számítási módszerek eredményeivel, és a számítás garantálja, hogy a szavatoló tőke kettős felhasználása, illetve a kölcsönös finanszírozáson keresztül a csoporton belüli tőkeképzés ki van zárva. Közelebbről, jóllehet a 2009/138/EK rendelet 230. és 233. cikkében előírtnak megfelelő csoportszintű szavatolótőke-szükséglet nem létezik, és ehelyett a csoport tagjaira egyenként több szavatolótőke-követelmény is vonatkozik, e tőkekövetelmény-sorozat számításba veszi a csoport tagjai közötti összes kapcsolatot, azaz figyelembe veszi a csoport szerkezetét. |
| --- | --- |

(23)

A Svájcban hatályos rendszer alapján a FINMA korlátozza a (viszont)biztosítók szavatolótőke-elemeinek felhasználását, amennyiben azok nem állnak ténylegesen rendelkezésre azon részesedő vállalkozás szavatolótőke-szükségletének a fedezésére, amelyre vonatkozóan a csoportszintű szavatolótőke-megfelelés számítása történik. A csoportszintű szavatolótőke-megfelelés számítása olyan eredményt hoz, amely legalább megegyezik a 2009/138/EK irányelv 230. és 233. cikkében megállapított számítási módszerek eredményeivel, és a számítás garantálja, hogy a szavatoló tőke kettős felhasználása, illetve a kölcsönös finanszírozáson keresztül a csoporton belüli tőkeképzés ki van zárva. Közelebbről, jóllehet a 2009/138/EK rendelet 230. és 233. cikkében előírtnak megfelelő csoportszintű szavatolótőke-szükséglet nem létezik, és ehelyett a csoport tagjaira egyenként több szavatolótőke-követelmény is vonatkozik, e tőkekövetelmény-sorozat számításba veszi a csoport tagjai közötti összes kapcsolatot, azaz figyelembe veszi a csoport szerkezetét.

| (24) | Ennek megfelelően, mivel a Svájcban a (viszont)biztosítókra és (viszont)biztosító csoportokra vonatkozó hatályos szabályozási és felügyeleti rendszer teljesíti az (EU(2015/35 felhatalmazáson alapuló rendelet 378., 379. és 380. cikkében meghatározott összes feltételt, e rendszer megfelel a teljes egyenértékűség megállapításához szükséges, a 2009/138/EK rendelet 172. cikke (2) bekezdésében, 227. cikke (4) bekezdésében és 260. cikke (3) bekezdésében megállapított kritériumoknak. |
| --- | --- |

(24)

Ennek megfelelően, mivel a Svájcban a (viszont)biztosítókra és (viszont)biztosító csoportokra vonatkozó hatályos szabályozási és felügyeleti rendszer teljesíti az (EU(2015/35 felhatalmazáson alapuló rendelet 378., 379. és 380. cikkében meghatározott összes feltételt, e rendszer megfelel a teljes egyenértékűség megállapításához szükséges, a 2009/138/EK rendelet 172. cikke (2) bekezdésében, 227. cikke (4) bekezdésében és 260. cikke (3) bekezdésében megállapított kritériumoknak.

| (25) | A Bizottság az egyes harmadik országok vagy területek esetében bármikor specifikus – az általános felülvizsgálaton kívül eső – felülvizsgálatot hajthat végre, amennyiben a releváns fejlemények indokolttá teszik, hogy a Bizottság átértékelje az e határozatban megállapított egyenértékűséget. A Bizottságnak – az EIOPA technikai segítségnyújtása mellett – folytatnia kell a Svájcban hatályos rendszer változásainak és az e határozat alapját képező feltételek teljesítésének nyomon követését. |
| --- | --- |

(25)

A Bizottság az egyes harmadik országok vagy területek esetében bármikor specifikus – az általános felülvizsgálaton kívül eső – felülvizsgálatot hajthat végre, amennyiben a releváns fejlemények indokolttá teszik, hogy a Bizottság átértékelje az e határozatban megállapított egyenértékűséget. A Bizottságnak – az EIOPA technikai segítségnyújtása mellett – folytatnia kell a Svájcban hatályos rendszer változásainak és az e határozat alapját képező feltételek teljesítésének nyomon követését.

| (26) | A 2009/138/EK irányelv 2016. január 1-jétől alkalmazandó. E határozatnak ezért ettől a naptól kezdve kell megállapítania a Svájcban hatályos szolvenciarendszer és prudenciális rendszer egyenértékűségét, |
| --- | --- |

(26)

A 2009/138/EK irányelv 2016. január 1-jétől alkalmazandó. E határozatnak ezért ettől a naptól kezdve kell megállapítania a Svájcban hatályos szolvenciarendszer és prudenciális rendszer egyenértékűségét,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A központi irodájukat Svájcban működtető vállalkozások viszontbiztosítási tevékenységére vonatkozó, Svájcban hatályban lévő szolvenciarendszert 2016. január 1-től egyenértékűnek kell tekinteni a 2009/138/EK irányelv I. címének követelményeivel.

2. cikk

A központi irodájukat Svájcban működtető biztosítókra és viszontbiztosítókra vonatkozó, Svájcban hatályban lévő szolvenciarendszert 2016. január 1-től egyenértékűnek kell tekinteni a 2009/138/EK irányelv I. címe VI. fejezetének követelményeivel.

3. cikk

A csoporthoz tartozó biztosítók és viszontbiztosítók felügyeletére vonatkozó, Svájcban hatályban lévő prudenciális rendszert 2016. január 1-től egyenértékűnek kell tekinteni a 2009/138/EK irányelv III. címének követelményeivel.

4. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2015. június 5-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  HL L 335., 2009.12.17., 1. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2010. november 24-i 1094/2010/EU rendelete az európai felügyeleti hatóság (az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság) létrehozásáról, valamint a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/79/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 331., 2010.12.15., 48. o.).

2

(3)  Az ISO-t a Svájci Szövetségi Tanács 2015. március 25-én fogadta el, és az 2015. július 1-jén lép hatályba.

3

(4)  A Bizottság 2014. október 10-i (EU) 2015/35 felhatalmazáson alapuló rendelete a biztosítási és viszontbiztosítási üzleti tevékenység megkezdéséről és gyakorlásáról szóló 2009/138/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (Szolvencia II.) kiegészítéséről (HL L 12., 2015.1.17., 1. o.).

4

(5)  A jelen aktusban meghatározásra kerül, hogy egyedi szintről vagy csoportszintről van-e szó. Az egyedi vállalkozások vagy csoporthoz tartoznak, vagy sem.

5

---

| 24.9.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 248/99 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 248/99

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/1603 HATÁROZATA

(2015. augusztus 13.)

a felszínen tartó úszástanítási segédeszközök egy típusának forgalomból történő kivonását elrendelő, Spanyolország által a 89/686/EGK tanácsi irányelv 7. cikke alapján hozott intézkedésről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az egyéni védőeszközökre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1989. december 21-i 89/686/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 7. cikkére,

mivel:

| (1) | A spanyol hatóságok arról értesítették a Bizottságot és a többi tagállamot, hogy kivonták a forgalomból a Delphin Schwimmscheiben – Typ Super felszínen tartó úszástanítási segédeszközt, melynek gyártója a Delphin Vertriebs- und Service GmbH, D-61192 Niddatal, Németország. A terméken a 89/686/EGK irányelvnek megfelelően fel volt tüntetve a CE-jelölés, és vizsgálatát és típusvizsgálatát a TÜV Rheinland LGA Products GmbH (NB 0197) bejelentett szervezet végezte az EN 13138-1:2008 Felszínen tartó segédeszközök úszástanításhoz. 1. rész: Felszínen tartó, testen viselt segédeszközök biztonsági követelményei és vizsgálati módszerei című harmonizált szabvány szerint. A termék II. kategóriájú egyéni védőeszköznek minősül. |
| --- | --- |

(1)

A spanyol hatóságok arról értesítették a Bizottságot és a többi tagállamot, hogy kivonták a forgalomból a Delphin Schwimmscheiben – Typ Super felszínen tartó úszástanítási segédeszközt, melynek gyártója a Delphin Vertriebs- und Service GmbH, D-61192 Niddatal, Németország. A terméken a 89/686/EGK irányelvnek megfelelően fel volt tüntetve a CE-jelölés, és vizsgálatát és típusvizsgálatát a TÜV Rheinland LGA Products GmbH (NB 0197) bejelentett szervezet végezte az EN 13138-1:2008 Felszínen tartó segédeszközök úszástanításhoz. 1. rész: Felszínen tartó, testen viselt segédeszközök biztonsági követelményei és vizsgálati módszerei című harmonizált szabvány szerint. A termék II. kategóriájú egyéni védőeszköznek minősül.

| (2) | Az értesítésre a következő baleseti jelentés nyomán került sor: úszás után a szülők hazamenetelre készülve a holmik összeszedésével voltak elfoglalva, miközben egy gyerek a terméket alkotó korongok egyikébe harapva leválasztott és lenyelt belőle egy darabkát, miután orvosi ellátásra lett szüksége, és kórházba vitték. |
| --- | --- |

(2)

Az értesítésre a következő baleseti jelentés nyomán került sor: úszás után a szülők hazamenetelre készülve a holmik összeszedésével voltak elfoglalva, miközben egy gyerek a terméket alkotó korongok egyikébe harapva leválasztott és lenyelt belőle egy darabkát, miután orvosi ellátásra lett szüksége, és kórházba vitték.

| (3) | A spanyol hatóságok elrendelték a termék forgalomból történő kivonását. Az intézkedést azzal indokolták, hogy a 89/686/EGK irányelv 5. cikkében említett szabványok alkalmazása, különösen az EN 13138-1:2008 Felszínen tartó segédeszközök úszástanításhoz. 1. rész: Felszínen tartó, testen viselt segédeszközök biztonsági követelményei és vizsgálati módszerei című harmonizált szabvány 5.4.2. szakaszáé (Kis alkatrészek) nem volt megfelelő a 89/686/EGK irányelv II. mellékletének 1.2.1. pontjában említett A kockázatmentesség és egyéb „vele járó” zavaró tényezők alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelménnyel összefüggésben. Az EN 13138-1 szabvány 5.4.2. szakasza előírja, hogy a rögzített kis alkatrészeknek leválás nélkül ellen kell állniuk egy abból az irányból ható (90 ± 2) N húzóerőnek, amely a legnagyobb valószínűség szerint a termék meghibásodását okozza. A leválasztható alkatrészeknek teljes egészükben bele kell férniük a kis alkatrészek vizsgálóhengerébe; ennek vizsgálatát az EN 71-1 szabványnak megfelelően kell végezni. |
| --- | --- |

(3)

A spanyol hatóságok elrendelték a termék forgalomból történő kivonását. Az intézkedést azzal indokolták, hogy a 89/686/EGK irányelv 5. cikkében említett szabványok alkalmazása, különösen az EN 13138-1:2008 Felszínen tartó segédeszközök úszástanításhoz. 1. rész: Felszínen tartó, testen viselt segédeszközök biztonsági követelményei és vizsgálati módszerei című harmonizált szabvány 5.4.2. szakaszáé (Kis alkatrészek) nem volt megfelelő a 89/686/EGK irányelv II. mellékletének 1.2.1. pontjában említett A kockázatmentesség és egyéb „vele járó” zavaró tényezők alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelménnyel összefüggésben. Az EN 13138-1 szabvány 5.4.2. szakasza előírja, hogy a rögzített kis alkatrészeknek leválás nélkül ellen kell állniuk egy abból az irányból ható (90 ± 2) N húzóerőnek, amely a legnagyobb valószínűség szerint a termék meghibásodását okozza. A leválasztható alkatrészeknek teljes egészükben bele kell férniük a kis alkatrészek vizsgálóhengerébe; ennek vizsgálatát az EN 71-1 szabványnak megfelelően kell végezni.

| (4) | A spanyol hatóságok jelezték, hogy a húzóvizsgálatok EN 13138-1:2008 harmonizált szabvány szerinti elvégzését követően kiderült, hogy a termékről kisebb részek válnak le, és ezeket a termék célközönségét jelentő kisgyermekek lenyelhetik. E kisebb részek kivétel nélkül 90 N-nál kisebb húzóerő hatására váltak le, és teljes egészükben belefértek a kis alkatrészek vizsgálóhengerébe. A spanyol hatóságok úgy tekintették, hogy a szabvány 5.4.2. szakasza nem csupán a rögzített kis alkatrészek vizsgálatára vonatkozik, hanem általában véve a kis részekére. Egy ún. „harapástesztelő” berendezést alkalmaztak az EN 12227:2010 Járókák lakossági használatra. Biztonsági követelmények és vizsgálati módszerek és az EN 716-2:2008 Bútorok. Gyermekágyak és összecsukható gyermekágyak otthoni használatra. 2. rész: Vizsgálati módszerek című szabványokban meghatározott vizsgálatok elvégzésére. |
| --- | --- |

(4)

A spanyol hatóságok jelezték, hogy a húzóvizsgálatok EN 13138-1:2008 harmonizált szabvány szerinti elvégzését követően kiderült, hogy a termékről kisebb részek válnak le, és ezeket a termék célközönségét jelentő kisgyermekek lenyelhetik. E kisebb részek kivétel nélkül 90 N-nál kisebb húzóerő hatására váltak le, és teljes egészükben belefértek a kis alkatrészek vizsgálóhengerébe. A spanyol hatóságok úgy tekintették, hogy a szabvány 5.4.2. szakasza nem csupán a rögzített kis alkatrészek vizsgálatára vonatkozik, hanem általában véve a kis részekére. Egy ún. „harapástesztelő” berendezést alkalmaztak az EN 12227:2010 Járókák lakossági használatra. Biztonsági követelmények és vizsgálati módszerek és az EN 716-2:2008 Bútorok. Gyermekágyak és összecsukható gyermekágyak otthoni használatra. 2. rész: Vizsgálati módszerek című szabványokban meghatározott vizsgálatok elvégzésére.

| (5) | A német hatóságok nem értettek egyet a spanyol hatóságok kockázatértékelésével, arra hivatkozva, hogy az alkalmazott vizsgálati módszer nem felel meg a termék gyakorlati felhasználásának. Véleményük szerint az EN 13138-1 szabvány 5.4.2. szakasza csak a rögzített kis alkatrészekre vonatkozik. Azzal érveltek továbbá, hogy a termék, mivel rendeltetése szerint nem játék, nem jelent súlyos kockázatot, és a spanyol hatóságok által leírt kockázati forgatókönyv nem életszerű. |
| --- | --- |

(5)

A német hatóságok nem értettek egyet a spanyol hatóságok kockázatértékelésével, arra hivatkozva, hogy az alkalmazott vizsgálati módszer nem felel meg a termék gyakorlati felhasználásának. Véleményük szerint az EN 13138-1 szabvány 5.4.2. szakasza csak a rögzített kis alkatrészekre vonatkozik. Azzal érveltek továbbá, hogy a termék, mivel rendeltetése szerint nem játék, nem jelent súlyos kockázatot, és a spanyol hatóságok által leírt kockázati forgatókönyv nem életszerű.

| (6) | A gyártó szintén megkérdőjelezte a spanyol hatóságok által használt vizsgálati módszert. A bejelentett szervezet közölte, hogy mivel a terméknek nincsenek rögzített kis alkatrészei, az EK-típusvizsgálat során nem végzett az EN 13138-1 szabvány 5.4.2. szakasza szerinti vizsgálatot. |
| --- | --- |

(6)

A gyártó szintén megkérdőjelezte a spanyol hatóságok által használt vizsgálati módszert. A bejelentett szervezet közölte, hogy mivel a terméknek nincsenek rögzített kis alkatrészei, az EK-típusvizsgálat során nem végzett az EN 13138-1 szabvány 5.4.2. szakasza szerinti vizsgálatot.

| (7) | Az értesítést követően a gyártó arra kérte a bejelentett szervezetet, hogy végezzen még egy húzóvizsgálatot az EN 1888:2012 Termékek kisgyermekek és csecsemők részére. Kerekes gyerekszállító eszközök. Biztonsági követelmények és vizsgálati módszerek című szabvány 8.5.2.2. szakaszának megfelelően, az 5.7. szakaszban leírt „harapástesztelő” berendezéssel, amely azonos az EN 716-2 és az EN 12227 szabványban leírt berendezéssel. A termék fő részéről nem sikerült kisebb részeket leválasztani. A bejelentett szervezet utóellenőrzést is végzett, amely azt mutatta, hogy a 90 N nagyságú húzóerő hatására nem váltak le részek a termékről; e vizsgálat hasonló volt az EN 71-1 Gyermekjátékszerek biztonsága. 1. rész: Mechanikai és fizikai tulajdonságok című szabványban a kis alkatrészek vizsgálatára leírt módszerhez. |
| --- | --- |

(7)

Az értesítést követően a gyártó arra kérte a bejelentett szervezetet, hogy végezzen még egy húzóvizsgálatot az EN 1888:2012 Termékek kisgyermekek és csecsemők részére. Kerekes gyerekszállító eszközök. Biztonsági követelmények és vizsgálati módszerek című szabvány 8.5.2.2. szakaszának megfelelően, az 5.7. szakaszban leírt „harapástesztelő” berendezéssel, amely azonos az EN 716-2 és az EN 12227 szabványban leírt berendezéssel. A termék fő részéről nem sikerült kisebb részeket leválasztani. A bejelentett szervezet utóellenőrzést is végzett, amely azt mutatta, hogy a 90 N nagyságú húzóerő hatására nem váltak le részek a termékről; e vizsgálat hasonló volt az EN 71-1 Gyermekjátékszerek biztonsága. 1. rész: Mechanikai és fizikai tulajdonságok című szabványban a kis alkatrészek vizsgálatára leírt módszerhez.

| (8) | A Bizottság szakértőket hívott segítségül az esettel kapcsolatos fő kérdések megítélésére. A műszaki szakértők külső tanulmányt végeztek, amelyben megállapították, hogy a rögzített kis alkatrészek vizsgálata magában elegendő a 89/686/EGK irányelv II. mellékletének 1.2.1. pontjában meghatározott alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelmény teljesítésének igazolására. |
| --- | --- |

(8)

A Bizottság szakértőket hívott segítségül az esettel kapcsolatos fő kérdések megítélésére. A műszaki szakértők külső tanulmányt végeztek, amelyben megállapították, hogy a rögzített kis alkatrészek vizsgálata magában elegendő a 89/686/EGK irányelv II. mellékletének 1.2.1. pontjában meghatározott alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelmény teljesítésének igazolására.

| (9) | Az EN 13138-1 szabvány nem ír elő egyértelmű módszert a rögzített kis alkatrészek vizsgálatára. A tisztázatlan helyzet miatt eldöntetlen maradt az a kérdés, hogy a rendelkezésre álló vizsgálati módszerek közül melyikkel vehető leginkább figyelembe a termék jellege. A spanyol hatóságok azt a vizsgálati módszert alkalmazták, amelyet a termék jelentette kockázatok értékelésére a legmegfelelőbbnek tartottak. A műszaki szakértők ellenben megállapították, hogy a spanyol hatóságok által alkalmazott módszer nem volt megfelelő. |
| --- | --- |

(9)

Az EN 13138-1 szabvány nem ír elő egyértelmű módszert a rögzített kis alkatrészek vizsgálatára. A tisztázatlan helyzet miatt eldöntetlen maradt az a kérdés, hogy a rendelkezésre álló vizsgálati módszerek közül melyikkel vehető leginkább figyelembe a termék jellege. A spanyol hatóságok azt a vizsgálati módszert alkalmazták, amelyet a termék jelentette kockázatok értékelésére a legmegfelelőbbnek tartottak. A műszaki szakértők ellenben megállapították, hogy a spanyol hatóságok által alkalmazott módszer nem volt megfelelő.

| (10) | Jelen esetben a német bejelentett szervezet által végzett húzóvizsgálat tekinthető az egyetlen releváns vizsgálati módszernek. Az EK-típusvizsgálathoz alkalmazott módszer érvényes tehát, és a bejelentett szervezet által az EK-típusvizsgálat során végzett értékelés helytálló. |
| --- | --- |

(10)

Jelen esetben a német bejelentett szervezet által végzett húzóvizsgálat tekinthető az egyetlen releváns vizsgálati módszernek. Az EK-típusvizsgálathoz alkalmazott módszer érvényes tehát, és a bejelentett szervezet által az EK-típusvizsgálat során végzett értékelés helytálló.

| (11) | A forgalomban lévő, felfújás nélküli úszási segédeszközökről, illetve a kapcsolódó balesetekről rendelkezésre álló statisztikai adatokból megállapítható, hogy e termékek rendeltetésszerű használatuk esetén és előrelátható használati körülmények mellett nem járnak különösebb kockázattal a lenyelés általi fulladásveszély tekintetében. Ezeket a termékeket kizárólag vízben való használatra szánták, |
| --- | --- |

(11)

A forgalomban lévő, felfújás nélküli úszási segédeszközökről, illetve a kapcsolódó balesetekről rendelkezésre álló statisztikai adatokból megállapítható, hogy e termékek rendeltetésszerű használatuk esetén és előrelátható használati körülmények mellett nem járnak különösebb kockázattal a lenyelés általi fulladásveszély tekintetében. Ezeket a termékeket kizárólag vízben való használatra szánták,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A spanyol hatóságoknak a Delphin Vertriebs- und Service GmbH, D-61192 Niddatal, Németország által gyártott Delphin Schwimmscheiben – Typ Super felszínen tartó úszástanítási segédeszköz forgalomból történő kivonását elrendelő intézkedése nem indokolt.

2. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2015. augusztus 13-án.

a Bizottság részéről

Elżbieta BIEŃKOWSKA

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 399., 1989.12.30., 18. o.

1

---