# Úřední věstník L 244/2015

| | ISSN 1977-0626 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 244 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 5819. září2015 |

ISSN 1977-0626

Úřední věstník

Evropské unie

L 244

České vydání

Právní předpisy

Svazek 5819. září2015

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2015/1555 ze dne 28. května 2015, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013, pokud jde o regulační technické normy pro zpřístupňování informací týkajících se dodržování požadavku na proticyklickou kapitálovou rezervu ze strany institucí v souladu s článkem 440 (
  1
  ) | 1 |
| | * | Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2015/1556 ze dne 11. června 2015, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013, pokud jde o regulační technické normy pro přechodné zacházení s akciovými expozicemi v rámci přístupu IRB (
  1
  ) | 9 |
| | * | Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2015/1557 ze dne 13. července 2015, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 543/2009 o statistice plodin (
  1
  ) | 11 |
| | * | Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2015/1558 ze dne 22. července 2015, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/1017 o srovnávací přehled ukazatelů pro uplatňování záruky EU | 20 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/1559 ze dne 18. září 2015 o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz trub a trubek z tvárné litiny (známé také jako litina s kuličkovým grafitem) pocházejících z Indie | 25 |
| | | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/1560 ze dne 18. září 2015 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny | 45 |
| | | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/1561 ze dne 18. září 2015, kterým se určí množství, jež je třeba přičíst k množství stanovenému na podobdobí od 1. ledna do 31. března 2016 v rámci celní kvóty pro odvětví drůbežího masa pocházejícího ze Spojených států amerických otevřené nařízením (ES) č. 536/2007 | 47 |
| | | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/1562 ze dne 18. září 2015, kterým se určí množství, jež je třeba přičíst k množství stanovenému na podobdobí od 1. ledna do 31. března 2016 v rámci celních kvót pro odvětví vajec a vaječného albuminu otevřených nařízením (ES) č. 539/2007 | 49 |
| | | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/1563 ze dne 18. září 2015, kterým se stanoví koeficient přidělení použitelný na množství, na něž se vztahují žádosti o dovozní práva podané od 1. do 7. září 2015 v rámci celních kvót pro drůbeží maso pocházející z Ukrajiny otevřených prováděcím nařízením (EU) č. 413/2014 | 51 |
| | | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/1564 ze dne 18. září 2015, kterým se určuje množství, jež je třeba přičíst k množství stanovenému pro podobdobí od 1. ledna do 31. března 2016, v rámci celních kvót pro odvětví vepřového masa otevřených nařízením (ES) č. 442/2009 | 53 |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | * | Rozhodnutí Rady (EU) 2015/1565 ze dne 14. září 2015, kterým se jménem Evropské unie schvaluje Prohlášení o udělení rybolovných práv ve vodách EU rybářským plavidlům plujícím pod vlajkou Bolívarovské republiky Venezuely ve výlučné ekonomické zóně při pobřeží Francouzské Guyany | 55 |
| | * | Rozhodnutí zástupců vlád členských států (EU, Euratom) 2015/1566 ze dne 16. září 2015 o jmenování čtyř soudců a jednoho generálního advokáta Soudního dvora | 58 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

NAŘÍZENÍ

*

Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2015/1555 ze dne 28. května 2015, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013, pokud jde o regulační technické normy pro zpřístupňování informací týkajících se dodržování požadavku na proticyklickou kapitálovou rezervu ze strany institucí v souladu s článkem 440 (
  1
  )

1

1

*

Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2015/1556 ze dne 11. června 2015, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013, pokud jde o regulační technické normy pro přechodné zacházení s akciovými expozicemi v rámci přístupu IRB (
  1
  )

1

9

*

Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2015/1557 ze dne 13. července 2015, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 543/2009 o statistice plodin (
  1
  )

1

11

*

Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2015/1558 ze dne 22. července 2015, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/1017 o srovnávací přehled ukazatelů pro uplatňování záruky EU

20

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/1559 ze dne 18. září 2015 o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz trub a trubek z tvárné litiny (známé také jako litina s kuličkovým grafitem) pocházejících z Indie

25

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/1560 ze dne 18. září 2015 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

45

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/1561 ze dne 18. září 2015, kterým se určí množství, jež je třeba přičíst k množství stanovenému na podobdobí od 1. ledna do 31. března 2016 v rámci celní kvóty pro odvětví drůbežího masa pocházejícího ze Spojených států amerických otevřené nařízením (ES) č. 536/2007

47

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/1562 ze dne 18. září 2015, kterým se určí množství, jež je třeba přičíst k množství stanovenému na podobdobí od 1. ledna do 31. března 2016 v rámci celních kvót pro odvětví vajec a vaječného albuminu otevřených nařízením (ES) č. 539/2007

49

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/1563 ze dne 18. září 2015, kterým se stanoví koeficient přidělení použitelný na množství, na něž se vztahují žádosti o dovozní práva podané od 1. do 7. září 2015 v rámci celních kvót pro drůbeží maso pocházející z Ukrajiny otevřených prováděcím nařízením (EU) č. 413/2014

51

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/1564 ze dne 18. září 2015, kterým se určuje množství, jež je třeba přičíst k množství stanovenému pro podobdobí od 1. ledna do 31. března 2016, v rámci celních kvót pro odvětví vepřového masa otevřených nařízením (ES) č. 442/2009

53

ROZHODNUTÍ

*

Rozhodnutí Rady (EU) 2015/1565 ze dne 14. září 2015, kterým se jménem Evropské unie schvaluje Prohlášení o udělení rybolovných práv ve vodách EU rybářským plavidlům plujícím pod vlajkou Bolívarovské republiky Venezuely ve výlučné ekonomické zóně při pobřeží Francouzské Guyany

55

*

Rozhodnutí zástupců vlád členských států (EU, Euratom) 2015/1566 ze dne 16. září 2015 o jmenování čtyř soudců a jednoho generálního advokáta Soudního dvora

58

| | | Opravy |
| --- | --- | --- |
| | * | Oprava nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 518/2014 ze dne 5. března 2014 o změně nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1059/2010, (EU) č. 1060/2010, (EU) č. 1061/2010, (EU) č. 1062/2010, (EU) č. 626/2011, (EU) č. 392/2012, (EU) č. 874/2012, (EU) č. 665/2013, (EU) č. 811/2013 a (EU) č. 812/2013 s ohledem na označování výrobků spojených se spotřebou energie energetickými štítky na internetu ( Úř. věst. L 147, 17.5.2014 ) | 60 |
| | * | Oprava prováděcího nařízení Komise (EU) 2015/880 ze dne 4. června 2015 o prodloužení přechodných období týkajících se kapitálových požadavků pro expozice vůči ústředním protistranám stanovených v nařízeních Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 a (EU) č. 648/2012 ( Úř. věst. L 143, 9.6.2015 ) | 60 |

Opravy

*

Oprava nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 518/2014 ze dne 5. března 2014 o změně nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1059/2010, (EU) č. 1060/2010, (EU) č. 1061/2010, (EU) č. 1062/2010, (EU) č. 626/2011, (EU) č. 392/2012, (EU) č. 874/2012, (EU) č. 665/2013, (EU) č. 811/2013 a (EU) č. 812/2013 s ohledem na označování výrobků spojených se spotřebou energie energetickými štítky na internetu ( Úř. věst. L 147, 17.5.2014 )

( Úř. věst. L 147, 17.5.2014 )

60

*

Oprava prováděcího nařízení Komise (EU) 2015/880 ze dne 4. června 2015 o prodloužení přechodných období týkajících se kapitálových požadavků pro expozice vůči ústředním protistranám stanovených v nařízeních Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 a (EU) č. 648/2012 ( Úř. věst. L 143, 9.6.2015 )

( Úř. věst. L 143, 9.6.2015 )

60

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

NAŘÍZENÍ

| 19.9.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 244/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 244/1

---

NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) 2015/1555

ze dne 28. května 2015,

kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013, pokud jde o regulační technické normy pro zpřístupňování informací týkajících se dodržování požadavku na proticyklickou kapitálovou rezervu ze strany institucí v souladu s článkem 440

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 ze dne 26. června 2013 o obezřetnostních požadavcích na úvěrové instituce a investiční podniky a o změně nařízení (EU) č. 648/2012 (1), a zejména na čl. 440 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Podle čl. 130 odst. 1 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU (2) jsou členské státy povinny vyžadovat, aby instituce udržovaly proticyklickou kapitálovou rezervu stanovenou konkrétně pro danou instituci. |
| --- | --- |

(1)

Podle čl. 130 odst. 1 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU (2) jsou členské státy povinny vyžadovat, aby instituce udržovaly proticyklickou kapitálovou rezervu stanovenou konkrétně pro danou instituci.

| (2) | S cílem zajistit transparentnost a srovnatelnost mezi institucemi vyžaduje nařízení (EU) č. 575/2013, aby instituce zpřístupňovaly hlavní údaje týkající se výpočtu jejich individuální proticyklické kapitálové rezervy, tedy zeměpisné rozdělení rozhodných úvěrových expozic a výsledný objem individuální proticyklické kapitálové rezervy. |
| --- | --- |

(2)

S cílem zajistit transparentnost a srovnatelnost mezi institucemi vyžaduje nařízení (EU) č. 575/2013, aby instituce zpřístupňovaly hlavní údaje týkající se výpočtu jejich individuální proticyklické kapitálové rezervy, tedy zeměpisné rozdělení rozhodných úvěrových expozic a výsledný objem individuální proticyklické kapitálové rezervy.

| (3) | V souladu s čl. 130 odst. 1 směrnice 2013/36/EU se proticyklická kapitálová rezerva konkrétní instituce vypočítá jako součin jejího celkového objemu rizikové expozice podle čl. 92 odst. 3 nařízení (EU) č. 575/2013 a její individuální sazby proticyklické kapitálové rezervy. |
| --- | --- |

(3)

V souladu s čl. 130 odst. 1 směrnice 2013/36/EU se proticyklická kapitálová rezerva konkrétní instituce vypočítá jako součin jejího celkového objemu rizikové expozice podle čl. 92 odst. 3 nařízení (EU) č. 575/2013 a její individuální sazby proticyklické kapitálové rezervy.

| (4) | Podle čl. 140 odst. 1 směrnice 2013/36/EU se individuální sazba proticyklické kapitálové rezervy vypočítá jako vážený průměr sazeb proticyklické kapitálové rezervy, které se uplatňují v zemích, kde se nacházejí rozhodné úvěrové expozice dané instituce. Rozdělení rozhodných úvěrových expozic podle zemí by mělo být zpřístupňováno ve standardním formátu v souladu s ustanoveními nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1152/2014 (3). Aby byly splněny požadavky čl. 440 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 575/2013, které nestanoví minimální sazbu rezervy, měly by být informace o zeměpisném rozdělení rozhodných úvěrových expozic zpřístupněny i tehdy, je-li použitelná sazba proticyklické kapitálové rezervy pro určitou zemi nulová. |
| --- | --- |

(4)

Podle čl. 140 odst. 1 směrnice 2013/36/EU se individuální sazba proticyklické kapitálové rezervy vypočítá jako vážený průměr sazeb proticyklické kapitálové rezervy, které se uplatňují v zemích, kde se nacházejí rozhodné úvěrové expozice dané instituce. Rozdělení rozhodných úvěrových expozic podle zemí by mělo být zpřístupňováno ve standardním formátu v souladu s ustanoveními nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1152/2014 (3). Aby byly splněny požadavky čl. 440 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 575/2013, které nestanoví minimální sazbu rezervy, měly by být informace o zeměpisném rozdělení rozhodných úvěrových expozic zpřístupněny i tehdy, je-li použitelná sazba proticyklické kapitálové rezervy pro určitou zemi nulová.

| (5) | Pro účely výpočtu objemu individuální proticyklické kapitálové rezervy by váhy uplatněné na sazby proticyklické kapitálové rezervy měly být úměrné celkovým kapitálovým požadavkům k úvěrovému riziku souvisejícímu s rozhodnými úvěrovými expozicemi ve všech členských státech a třetích zemích, kde má instituce expozice. Proto by instituce měly zpřístupnit informace o kapitálových požadavcích pro všechny rozhodné úvěrové expozice. |
| --- | --- |

(5)

Pro účely výpočtu objemu individuální proticyklické kapitálové rezervy by váhy uplatněné na sazby proticyklické kapitálové rezervy měly být úměrné celkovým kapitálovým požadavkům k úvěrovému riziku souvisejícímu s rozhodnými úvěrovými expozicemi ve všech členských státech a třetích zemích, kde má instituce expozice. Proto by instituce měly zpřístupnit informace o kapitálových požadavcích pro všechny rozhodné úvěrové expozice.

| (6) | Jak je stanoveno v článku 433 nařízení (EU) č. 575/2013, instituce zpřístupňují informace týkající se požadavků na proticyklickou rezervu alespoň jednou ročně ve spojení s datem zveřejnění účetní závěrky. Protože pověřené orgány stanovují sazbu proticyklické kapitálové rezervy v souladu s čl. 136 odst. 7 směrnice 2013/36/EU čtvrtletně, měly by se zpřístupněné informace o dodržení požadavku na individuální proticyklickou kapitálovou rezervu vztahovat k informaci o sazbě proticyklické kapitálové rezervy v posledním dostupném čtvrtletí. Zpřístupněné informace o proticyklické kapitálové rezervě by měly být založeny na sazbách proticyklické kapitálové rezervy použitelných v okamžiku výpočtu individuální proticyklické kapitálové rezervy, jíž se zpřístupnění informací týká. |
| --- | --- |

(6)

Jak je stanoveno v článku 433 nařízení (EU) č. 575/2013, instituce zpřístupňují informace týkající se požadavků na proticyklickou rezervu alespoň jednou ročně ve spojení s datem zveřejnění účetní závěrky. Protože pověřené orgány stanovují sazbu proticyklické kapitálové rezervy v souladu s čl. 136 odst. 7 směrnice 2013/36/EU čtvrtletně, měly by se zpřístupněné informace o dodržení požadavku na individuální proticyklickou kapitálovou rezervu vztahovat k informaci o sazbě proticyklické kapitálové rezervy v posledním dostupném čtvrtletí. Zpřístupněné informace o proticyklické kapitálové rezervě by měly být založeny na sazbách proticyklické kapitálové rezervy použitelných v okamžiku výpočtu individuální proticyklické kapitálové rezervy, jíž se zpřístupnění informací týká.

| (7) | Podle čl. 6 odst. 1 ve spojení s čl. 440 odst. 1 nařízení (EU) č. 575/2013 by instituce měly zpřístupňovat informace týkající se proticyklické kapitálové rezervy na individuálním základě. Nicméně jak stanoví čl. 6 odst. 3 nařízení (EU) č. 575/2013, od instituce, která je buď mateřským, nebo dceřiným podnikem, ani od instituce, která je zahrnuta do konsolidace podle článku 18 uvedeného nařízení, by se dodržování požadavků na zpřístupňování informací stanovených v části osmé uvedeného nařízení na individuálním základě nemělo vyžadovat. Mateřské instituce v EU a instituce kontrolované mateřskou finanční holdingovou společností v EU nebo mateřskou smíšenou finanční holdingovou společností v EU by měly dané informace zpřístupňovat na konsolidovaném základě, zatímco významné dceřiné podniky mateřských institucí v EU nebo mateřské finanční holdingové společnosti v EU nebo mateřské smíšené finanční holdingové společnosti v EU a dceřiné podniky, které mají pro svůj místní trh podstatný význam, by měly dané informace zpřístupňovat na individuálním nebo subkonsolidovaném základě, jak je stanoveno v článku 13 nařízení (EU) č. 575/2013. |
| --- | --- |

(7)

Podle čl. 6 odst. 1 ve spojení s čl. 440 odst. 1 nařízení (EU) č. 575/2013 by instituce měly zpřístupňovat informace týkající se proticyklické kapitálové rezervy na individuálním základě. Nicméně jak stanoví čl. 6 odst. 3 nařízení (EU) č. 575/2013, od instituce, která je buď mateřským, nebo dceřiným podnikem, ani od instituce, která je zahrnuta do konsolidace podle článku 18 uvedeného nařízení, by se dodržování požadavků na zpřístupňování informací stanovených v části osmé uvedeného nařízení na individuálním základě nemělo vyžadovat. Mateřské instituce v EU a instituce kontrolované mateřskou finanční holdingovou společností v EU nebo mateřskou smíšenou finanční holdingovou společností v EU by měly dané informace zpřístupňovat na konsolidovaném základě, zatímco významné dceřiné podniky mateřských institucí v EU nebo mateřské finanční holdingové společnosti v EU nebo mateřské smíšené finanční holdingové společnosti v EU a dceřiné podniky, které mají pro svůj místní trh podstatný význam, by měly dané informace zpřístupňovat na individuálním nebo subkonsolidovaném základě, jak je stanoveno v článku 13 nařízení (EU) č. 575/2013.

| (8) | Požadavek udržovat individuální proticyklickou kapitálovou rezervu stanovený v článku 130 směrnice 2013/36/EU se použije ode dne 1. ledna 2016 a bude zaváděn postupně, pokud členské státy nestanoví kratší přechodné období podle čl. 160 odst. 6 uvedené směrnice. Aby instituce měly dostatek času připravit se na zpřístupňování informací, mělo by se toto nařízení použít ode dne 1. ledna 2016. |
| --- | --- |

(8)

Požadavek udržovat individuální proticyklickou kapitálovou rezervu stanovený v článku 130 směrnice 2013/36/EU se použije ode dne 1. ledna 2016 a bude zaváděn postupně, pokud členské státy nestanoví kratší přechodné období podle čl. 160 odst. 6 uvedené směrnice. Aby instituce měly dostatek času připravit se na zpřístupňování informací, mělo by se toto nařízení použít ode dne 1. ledna 2016.

| (9) | Toto nařízení vychází z návrhu regulačních technických norem předložených Evropské komisi Evropským orgánem dohledu (Evropským orgánem pro bankovnictví). |
| --- | --- |

(9)

Toto nařízení vychází z návrhu regulačních technických norem předložených Evropské komisi Evropským orgánem dohledu (Evropským orgánem pro bankovnictví).

| (10) | Evropský orgán pro bankovnictví uskutečnil otevřené veřejné konzultace o návrzích prováděcích technických norem, z nichž toto nařízení vychází, analyzoval potenciální související náklady a přínosy a požádal o stanovisko skupinu subjektů působících v bankovnictví zřízenou podle článku 37 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 (4), |
| --- | --- |

(10)

Evropský orgán pro bankovnictví uskutečnil otevřené veřejné konzultace o návrzích prováděcích technických norem, z nichž toto nařízení vychází, analyzoval potenciální související náklady a přínosy a požádal o stanovisko skupinu subjektů působících v bankovnictví zřízenou podle článku 37 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 (4),

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Předmět

V souladu s článkem 440 nařízení (EU) č. 575/2013 toto nařízení upřesňuje požadavky týkající se zpřístupňování informací institucemi o dodržování požadavku na proticyklickou kapitálovou rezervu podle hlavy VII kapitoly 4 směrnice 2013/36/EU.

Článek 2

Zpřístupnění informací o zeměpisném rozdělení úvěrových expozic

Zeměpisné rozdělení úvěrových expozic instituce relevantních pro výpočet proticyklické kapitálové rezervy podle čl. 440 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 575/2013 je zpřístupňováno ve standardním formátu podle tabulky 1 v příloze I v souladu s pokyny uvedenými v částech I a II přílohy II a s ustanoveními uvedenými v nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1152/2014.

Článek 3

Zpřístupnění informací o objemu individuální proticyklické rezervy

Objem proticyklické kapitálové rezervy instituce podle čl. 440 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) č. 575/2013 je zpřístupňován ve standardním formátu podle tabulky 2 v příloze I v souladu s pokyny uvedenými v částech I a III přílohy II.

Článek 4

Vstup v platnost a použitelnost

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Použije se ode dne 1. ledna 2016.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 28. května 2015.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  Úř. věst. L 176, 27.6.2013, s. 1.

1

(2)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU ze dne 26. června 2013 o přístupu k činnosti úvěrových institucí a o obezřetnostním dohledu nad úvěrovými institucemi a investičními podniky, o změně směrnice 2002/87/ES a zrušení směrnic 2006/48/ES a 2006/49/ES (Úř. věst. L 176, 27.6.2013, s. 338).

2

(3)  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1152/2014 ze dne 4. června 2014, kterým se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU, pokud jde o regulační technické normy pro určování zeměpisné oblasti rozhodných úvěrových expozic pro výpočet individuální sazby proticyklické kapitálové rezervy (Úř. věst. L 309, 30.10.2014, s. 5).

3

(4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 ze dne 24. listopadu 2010 o zřízení Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro bankovnictví), o změně rozhodnutí č. 716/2009/ES a o zrušení rozhodnutí Komise 2009/78/ES (Úř. věst. L 331, 15.12.2010, s. 12).

4

---

PŘÍLOHA I

ŠABLONA PRO ZPŘÍSTUPNĚNÍ INFORMACÍ TÝKAJÍCÍCH SE DODRŽOVÁNÍ POŽADAVKU NA PROTICYKLICKOU KAPITÁLOVOU REZERVU ZE STRANY INSTITUCÍ

Tabulka č. 1

Zeměpisné rozdělení úvěrových expozic relevantních pro výpočet proticyklické kapitálové rezervy

| Řádek | | Obecné úvěrové expozice | Expozice obchodního portfolia | Sekuritizované expozice | Kapitálové požadavky | Váhy kapitálových požadavků | Sazba proticyklické kapitálové rezervy |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hodnota expozice pro standardizovaný přístup | Hodnota expozice pro přístup IRB | Součet dlouhých a krátkých pozic obchodního portfolia | Hodnota expozic obchodního portfolia pro interní modely | Hodnota expozice pro standardizovaný přístup | Hodnota expozice pro přístup IRB | Z toho: obecné úvěrové expozice | Z toho: expozice obchodního portfolia | Z toho: sekuritizované expozice | Celkem |
| | | 010 | 020 | 030 | 040 | 050 | 060 | 070 | 080 | 090 | 100 | 110 | 120 |
| 010 | Členění podle zemí | | | | | | | | | | | | |
| | Země 001 | | | | | | | | | | | | |
| | 002 | | | | | | | | | | | | |
| | ... | | | | | | | | | | | | |
| | NNN | | | | | | | | | | | | |
| 020 | | | | | | | | | | | | | |

Řádek

Obecné úvěrové expozice

Expozice obchodního portfolia

Sekuritizované expozice

Kapitálové požadavky

Váhy kapitálových požadavků

Sazba proticyklické kapitálové rezervy

Hodnota expozice pro standardizovaný přístup

Hodnota expozice pro přístup IRB

Součet dlouhých a krátkých pozic obchodního portfolia

Hodnota expozic obchodního portfolia pro interní modely

Hodnota expozice pro standardizovaný přístup

Hodnota expozice pro přístup IRB

Z toho: obecné úvěrové expozice

Z toho: expozice obchodního portfolia

Z toho: sekuritizované expozice

Celkem

010

020

030

040

050

060

070

080

090

100

110

120

010

Členění podle zemí

Země 001

002

...

NNN

020

Tabulka č. 2

Objem individuální proticyklické kapitálové rezervy

| Řádek | | Sloupec |
| --- | --- | --- |
| | | 010 |
| 010 | Celkový objem rizikové expozice | |
| 020 | Individuální sazba proticyklické rezervy | |
| 030 | Požadavek individuální proticyklické rezervy | |

Řádek

Sloupec

010

010

Celkový objem rizikové expozice

020

Individuální sazba proticyklické rezervy

030

Požadavek individuální proticyklické rezervy

---

PŘÍLOHA II

POKYNY K ŠABLONÁM PRO ZPŘÍSTUPŇOVÁNÍ INFORMACÍ

ČÁST I

OBECNÉ POKYNY

Referenční údaje

| 1) | V poli „Úroveň“ uvedou instituce úroveň, na níž zpřístupňují informace a z níž vycházejí údaje poskytnuté v tabulkách č. 1 a 2. Při vyplňování tohoto pole instituce zvolí jednu z následujících variant v souladu s články 6 a 13 nařízení (EU) č. 575/2013:






  a) | konsolidovaná, |
| --- | --- | --- |

1)

V poli „Úroveň“ uvedou instituce úroveň, na níž zpřístupňují informace a z níž vycházejí údaje poskytnuté v tabulkách č. 1 a 2. Při vyplňování tohoto pole instituce zvolí jednu z následujících variant v souladu s články 6 a 13 nařízení (EU) č. 575/2013:

a)

konsolidovaná,

| b) | individuální, |
| --- | --- |

b)

individuální,

| c) | subkonsolidovaná. |
| --- | --- |

c)

subkonsolidovaná.

| 2) | Pro účely zpřístupnění informací na individuálním základě v souladu s částí první hlavou II nařízení (EU) č. 575/2013 vyplní instituce tabulky č. 1 a 2 v tomto dokumentu na individuálním základě v souladu s částí první hlavou II kapitolou 1 nařízení (EU) č. 575/2013. |
| --- | --- |

2)

Pro účely zpřístupnění informací na individuálním základě v souladu s částí první hlavou II nařízení (EU) č. 575/2013 vyplní instituce tabulky č. 1 a 2 v tomto dokumentu na individuálním základě v souladu s částí první hlavou II kapitolou 1 nařízení (EU) č. 575/2013.

| 3) | Pro účely zpřístupnění informací na konsolidovaném nebo subkonsolidovaném základě v souladu s částí první hlavou II nařízení (EU) č. 575/2013 vyplní instituce tabulky č. 1 a 2 v tomto dokumentu na konsolidovaném základě v souladu s částí první hlavou II kapitolou 2 nařízení (EU) č. 575/2013. |
| --- | --- |

3)

Pro účely zpřístupnění informací na konsolidovaném nebo subkonsolidovaném základě v souladu s částí první hlavou II nařízení (EU) č. 575/2013 vyplní instituce tabulky č. 1 a 2 v tomto dokumentu na konsolidovaném základě v souladu s částí první hlavou II kapitolou 2 nařízení (EU) č. 575/2013.

ČÁST II

POKYNY K ŠABLONĚ 1

Tabulka č. 1

Zeměpisné rozdělení úvěrových expozic relevantních pro výpočet proticyklické kapitálové rezervy

Věcná působnost tabulky č. 1 je omezena na úvěrové expozice relevantní pro výpočet proticyklické kapitálové rezervy v souladu s článkem 140 odst. 4 směrnice 2013/36/EU.

| Odkazy na právní předpisy a pokyny |
| --- |
| Číslo řádku | Vysvětlivky |
| 010-01X | Členění rozhodných úvěrových expozic podle zemí

  Seznam zemí, ve kterých má instituce úvěrové expozice relevantní pro výpočet individuální proticyklické kapitálové rezervy v souladu s nařízením v přenesené pravomoci (EU) č. 1152/2014.
  Počet řádků se může lišit v závislosti na počtu zemí, v nichž má instituce své úvěrové expozice relevantní pro výpočet proticyklické rezervy.
  V souladu s nařízením v přenesené pravomoci (EU) č. 1152/2014 platí, že pokud expozice obchodního portfolia nebo zahraniční úvěrové expozice instituce představují méně než 2 % souhrnu rizikově vážených expozic, může se instituce rozhodnout, že tyto expozice přidělí místu instituce. Pokud expozice uvedené u místa instituce zahrnují expozice z jiných zemí, měly by být expozice z jiných zemí jasně označeny v poznámce k dané tabulce či v poznámce pod čarou. |
| 020 | Celkem

  Hodnota podle vysvětlivek pro sloupce 010 až 120 této tabulky. |

Odkazy na právní předpisy a pokyny

Číslo řádku

Vysvětlivky

010-01X

Členění rozhodných úvěrových expozic podle zemí

Seznam zemí, ve kterých má instituce úvěrové expozice relevantní pro výpočet individuální proticyklické kapitálové rezervy v souladu s nařízením v přenesené pravomoci (EU) č. 1152/2014.

Počet řádků se může lišit v závislosti na počtu zemí, v nichž má instituce své úvěrové expozice relevantní pro výpočet proticyklické rezervy.

V souladu s nařízením v přenesené pravomoci (EU) č. 1152/2014 platí, že pokud expozice obchodního portfolia nebo zahraniční úvěrové expozice instituce představují méně než 2 % souhrnu rizikově vážených expozic, může se instituce rozhodnout, že tyto expozice přidělí místu instituce. Pokud expozice uvedené u místa instituce zahrnují expozice z jiných zemí, měly by být expozice z jiných zemí jasně označeny v poznámce k dané tabulce či v poznámce pod čarou.

020

Celkem

Hodnota podle vysvětlivek pro sloupce 010 až 120 této tabulky.

| Odkazy na právní předpisy a pokyny |
| --- |
| Číslo sloupce | Vysvětlivky |
| 010 | Hodnota expozice obecných úvěrových expozic pro standardizovaný přístup

  Hodnota expozice rozhodných úvěrových expozic podle čl. 140 odst. 4 písm. a) směrnice 2013/36/EU stanovená v souladu s článkem 111 nařízení (EU) č. 575/2013.
  Zeměpisné rozdělení se provádí v souladu s nařízením v přenesené pravomoci (EU) č. 1152/2014.
  Řádek 020 (Celkem): Součet hodnoty všech rozhodných úvěrových expozic podle čl. 140 odst. 4 písm. a) směrnice 2013/36/EU stanovené v souladu s článkem 111 nařízení (EU) č. 575/2013. |
| 020 | Hodnota expozice obecných úvěrových expozic pro přístup IRB

  Hodnota expozice rozhodných úvěrových expozic podle čl. 140 odst. 4 písm. a) směrnice 2013/36/EU stanovená v souladu s článkem 166 nařízení (EU) č. 575/2013.
  Zeměpisné rozdělení se provádí v souladu s regulační technickou normou orgánu EBA 2013/15.
  Řádek 020 (Celkem): Součet hodnoty všech rozhodných úvěrových expozic podle čl. 140 odst. 4 písm. a) směrnice 2013/36/EU stanovené v souladu s článkem 166 nařízení (EU) č. 575/2013. |
| 030 | Součet dlouhých a krátkých pozic expozic obchodního portfolia

  Součet dlouhých a krátkých pozic rozhodných úvěrových expozic podle čl. 140 odst. 4 písm. b) směrnice 2013/36/EU vypočtený jako součet dlouhých a krátkých pozic stanovených v souladu s článkem 327 nařízení (EU) č. 575/2013.
  Zeměpisné rozdělení se provádí v souladu s nařízením v přenesené pravomoci (EU) č. 1152/2014.
  Řádek 020 (Celkem): Celkový součet všech dlouhých a krátkých pozic rozhodných úvěrových expozic podle čl. 140 odst. 4 písm. b) směrnice 2013/36/EU vypočtený jako součet dlouhých a krátkých pozic stanovených v souladu s článkem 327 nařízení (EU) č. 575/2013. |
| 040 | Hodnota expozic obchodního portfolia pro interní modely

  Součet těchto hodnot:






  — | reálné hodnoty hotovostních pozic představujících rozhodné úvěrové expozice, jak jsou definovány v čl. 140 odst. 4 písm. b) směrnice 2013/36/EU, která je stanovena v souladu s článkem 104 nařízení (EU) č. 575/2013, |

Odkazy na právní předpisy a pokyny

Číslo sloupce

Vysvětlivky

010

Hodnota expozice obecných úvěrových expozic pro standardizovaný přístup

Hodnota expozice rozhodných úvěrových expozic podle čl. 140 odst. 4 písm. a) směrnice 2013/36/EU stanovená v souladu s článkem 111 nařízení (EU) č. 575/2013.

Zeměpisné rozdělení se provádí v souladu s nařízením v přenesené pravomoci (EU) č. 1152/2014.

Řádek 020 (Celkem): Součet hodnoty všech rozhodných úvěrových expozic podle čl. 140 odst. 4 písm. a) směrnice 2013/36/EU stanovené v souladu s článkem 111 nařízení (EU) č. 575/2013.

020

Hodnota expozice obecných úvěrových expozic pro přístup IRB

Hodnota expozice rozhodných úvěrových expozic podle čl. 140 odst. 4 písm. a) směrnice 2013/36/EU stanovená v souladu s článkem 166 nařízení (EU) č. 575/2013.

Zeměpisné rozdělení se provádí v souladu s regulační technickou normou orgánu EBA 2013/15.

Řádek 020 (Celkem): Součet hodnoty všech rozhodných úvěrových expozic podle čl. 140 odst. 4 písm. a) směrnice 2013/36/EU stanovené v souladu s článkem 166 nařízení (EU) č. 575/2013.

030

Součet dlouhých a krátkých pozic expozic obchodního portfolia

Součet dlouhých a krátkých pozic rozhodných úvěrových expozic podle čl. 140 odst. 4 písm. b) směrnice 2013/36/EU vypočtený jako součet dlouhých a krátkých pozic stanovených v souladu s článkem 327 nařízení (EU) č. 575/2013.

Zeměpisné rozdělení se provádí v souladu s nařízením v přenesené pravomoci (EU) č. 1152/2014.

Řádek 020 (Celkem): Celkový součet všech dlouhých a krátkých pozic rozhodných úvěrových expozic podle čl. 140 odst. 4 písm. b) směrnice 2013/36/EU vypočtený jako součet dlouhých a krátkých pozic stanovených v souladu s článkem 327 nařízení (EU) č. 575/2013.

040

Hodnota expozic obchodního portfolia pro interní modely

Součet těchto hodnot:

—

reálné hodnoty hotovostních pozic představujících rozhodné úvěrové expozice, jak jsou definovány v čl. 140 odst. 4 písm. b) směrnice 2013/36/EU, která je stanovena v souladu s článkem 104 nařízení (EU) č. 575/2013,

| — | pomyslné hodnoty derivátů představujících rozhodné úvěrové expozice, jak jsou definovány v čl. 140 odst. 4 písm. b) směrnice 2013/36/EU. |
| --- | --- |

—

pomyslné hodnoty derivátů představujících rozhodné úvěrové expozice, jak jsou definovány v čl. 140 odst. 4 písm. b) směrnice 2013/36/EU.

Zeměpisné rozdělení se provádí v souladu s nařízením v přenesené pravomoci (EU) č. 1152/2014.

Řádek 020 (Celkem): Součet reálné hodnoty všech hotovostních pozic představujících rozhodné úvěrové expozice, jak jsou definovány v čl. 140 odst. 4 písm. b) směrnice 2013/36/EU, která je stanovena v souladu s článkem 104 nařízení (EU) č. 575/2013, a pomyslné hodnoty všech derivátů představujících rozhodné úvěrové expozice, jak jsou definovány v čl. 140 odst. 4 písm. b) směrnice 2013/36/EU.

050

Hodnota expozice sekuritizovaných expozic pro standardizovaný přístup

Hodnota expozice rozhodných úvěrových expozic podle čl. 140 odst. 4 písm. c) směrnice 2013/36/EU stanovená v souladu s čl. 246 odst. 1 písm. a) a c) nařízení (EU) č. 575/2013.

Zeměpisné rozdělení se provádí v souladu s nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1152/2014.

Řádek 020 (Celkem): Součet hodnoty všech rozhodných úvěrových expozic podle čl. 140 odst. 4 písm. c) směrnice 2013/36/EU stanovené v souladu s čl. 246 odst. 1 písm. a) a c) nařízení (EU) č. 575/2013.

060

Hodnota expozice sekuritizovaných expozic pro přístup IRB

Hodnota expozice rozhodných úvěrových expozic podle čl. 140 odst. 4 písm. c) směrnice 2013/36/EU stanovená v souladu s čl. 246 odst. 1 písm. b) a d) nařízení (EU) č. 575/2013.

Zeměpisné rozdělení se provádí v souladu s nařízením v přenesené pravomoci (EU) č. 1152/2014.

Řádek 020 (Celkem): Součet hodnoty všech rozhodných úvěrových expozic podle čl. 140 odst. 4 písm. c) směrnice 2013/36/EU stanovené v souladu s čl. 246 odst. 1 písm. b) a d) nařízení (EU) č. 575/2013.

070

Kapitálové požadavky: obecné úvěrové expozice

Kapitálové požadavky pro rozhodné úvěrové expozice v dané zemi podle čl. 140 odst. 4 písm. a) směrnice 2013/36/EU, které jsou stanoveny v souladu s částí třetí hlavou II nařízení (EU) č. 575/2013.

Řádek 020 (Celkem): Součet veškerých kapitálových požadavků pro rozhodné úvěrové expozice podle čl. 140 odst. 4 písm. a) směrnice 2013/36/EU, které jsou stanoveny v souladu s částí třetí hlavou II nařízení (EU) č. 575/2013.

080

Kapitálové požadavky: expozice obchodního portfolia

Kapitálové požadavky pro rozhodné úvěrové expozice v dané zemi podle čl. 140 odst. 4 písm. b) směrnice 2013/36/EU, které jsou stanoveny v souladu s částí třetí hlavou IV kapitolou 2 nařízení (EU) č. 575/2013 ke specifickému riziku nebo v souladu s částí třetí hlavou IV kapitolou 5 nařízení (EU) č. 575/2013 k dodatečnému riziku selhání a migrace.

Řádek 020 (Celkem): Součet veškerých kapitálových požadavků pro rozhodné úvěrové expozice podle čl. 140 odst. 4 písm. b) směrnice 2013/36/EU, které jsou stanoveny v souladu s částí třetí hlavou IV kapitolou 2 nařízení (EU) č. 575/2013 ke specifickému riziku nebo v souladu s částí třetí hlavou IV kapitolou 5 nařízení (EU) č. 575/2013 k dodatečnému riziku selhání a migrace.

090

Kapitálové požadavky: sekuritizované expozice

Kapitálové požadavky pro rozhodné úvěrové expozice v dané zemi podle čl. 140 odst. 4 písm. c) směrnice 2013/36/EU, které jsou stanoveny v souladu s částí třetí hlavou II kapitolou 5 nařízení (EU) č. 575/2013.

Řádek 020 (Celkem): Součet veškerých kapitálových požadavků pro rozhodné úvěrové expozice podle čl. 140 odst. 4 písm. c) směrnice 2013/36/EU, které jsou stanoveny v souladu s částí třetí hlavou II kapitolou 5 nařízení (EU) č. 575/2013.

100

Kapitálové požadavky – celkem

Součet sloupců 070, 080 a 090.

Řádek 020 (Celkem): Součet veškerých kapitálových požadavků pro rozhodné úvěrové expozice podle čl. 140 odst. 4 směrnice 2013/36/EU.

110

Váhy kapitálových požadavků

Váha uplatněná na sazbu proticyklické rezervy v každé zemi vypočítaná jako podíl celkových kapitálových požadavků pro rozhodné úvěrové expozice v dané zemi (řádek 01X, sloupec 100) na celkových kapitálových požadavcích pro všechny úvěrové expozice relevantní pro výpočet proticyklické rezervy podle čl. 140 odst. 4 směrnice 2013/36/EU (řádek 020, sloupec 100).

Tato hodnota se uvádí v absolutní hodnotě s přesností na 2 desetinná místa.

120

Sazba proticyklické kapitálové rezervy

Sazba proticyklické kapitálové rezervy použitelná v dané zemi a stanovená v souladu s články 136, 137, 138 a 139 směrnice 2013/36/EU. Tento sloupec nezahrnuje sazby proticyklické kapitálové rezervy, které byly stanoveny, ale v době výpočtu individuální proticyklické kapitálové rezervy, jíž se zveřejnění informací týká, zatím nejsou použitelné.

Tato hodnota se uvádí jako procento se stejným počtem desetinných míst, jaký stanoví články 136, 137, 138 a 139 směrnice 2013/36/EU.

ČÁST III

POKYNY K ŠABLONĚ 2

Tabulka č. 2

Objem individuální proticyklické kapitálové rezervy

Pokyny uvedenými v této části se instituce řídí při vyplňování tabulky č. 2 Objem individuální proticyklické kapitálové rezervy.

| Odkazy na právní předpisy a pokyny |
| --- |
| Číslo řádku | Vysvětlivky |
| 010 | Celkový objem rizikové expozice

  Celkový objem rizikové expozice vypočtený v souladu s čl. 92 odst. 3 nařízení (EU) č. 575/2013. |
| 020 | Individuální sazba proticyklické kapitálové rezervy

  Individuální sazba proticyklické kapitálové rezervy stanovená v souladu s čl. 140 odst. 1 směrnice 2013/36/EU.
  Individuální sazba proticyklické kapitálové rezervy odpovídá váženému průměru sazeb proticyklické kapitálové rezervy, které se použijí v zemích, kde se nacházejí rozhodné úvěrové expozice dané instituce, které jsou uvedeny v řádcích 010 až 01X sloupce 120 tabulky č. 1.
  Váha uplatněná na sazbu proticyklické rezervy v každé zemi je podílem kapitálových požadavků pro rozhodné úvěrové expozice v této zemi na celkových kapitálových požadavcích a je uvedena v tabulce č. 1 ve sloupci 110.
  Tato hodnota se uvádí jako procento s přesností na 2 desetinná místa. |
| 030 | Požadavek individuální proticyklické kapitálové rezervy

  Požadavek individuální proticyklické kapitálové rezervy vypočítaný pomocí individuální sazby proticyklické kapitálové rezervy uvedené v řádku 020 této tabulky, která se uplatní na celkový objem rizikové expozice uvedený v řádku 010 této tabulky. |

Odkazy na právní předpisy a pokyny

Číslo řádku

Vysvětlivky

010

Celkový objem rizikové expozice

Celkový objem rizikové expozice vypočtený v souladu s čl. 92 odst. 3 nařízení (EU) č. 575/2013.

020

Individuální sazba proticyklické kapitálové rezervy

Individuální sazba proticyklické kapitálové rezervy stanovená v souladu s čl. 140 odst. 1 směrnice 2013/36/EU.

Individuální sazba proticyklické kapitálové rezervy odpovídá váženému průměru sazeb proticyklické kapitálové rezervy, které se použijí v zemích, kde se nacházejí rozhodné úvěrové expozice dané instituce, které jsou uvedeny v řádcích 010 až 01X sloupce 120 tabulky č. 1.

Váha uplatněná na sazbu proticyklické rezervy v každé zemi je podílem kapitálových požadavků pro rozhodné úvěrové expozice v této zemi na celkových kapitálových požadavcích a je uvedena v tabulce č. 1 ve sloupci 110.

Tato hodnota se uvádí jako procento s přesností na 2 desetinná místa.

030

Požadavek individuální proticyklické kapitálové rezervy

Požadavek individuální proticyklické kapitálové rezervy vypočítaný pomocí individuální sazby proticyklické kapitálové rezervy uvedené v řádku 020 této tabulky, která se uplatní na celkový objem rizikové expozice uvedený v řádku 010 této tabulky.

| Odkazy na právní předpisy a pokyny |
| --- |
| Číslo sloupce | Vysvětlivky |
| 010 | Hodnota podle vysvětlivek pro řádky 010 až 030 této tabulky. |

Odkazy na právní předpisy a pokyny

Číslo sloupce

Vysvětlivky

010

Hodnota podle vysvětlivek pro řádky 010 až 030 této tabulky.

---

| 19.9.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 244/9 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 244/9

---

NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) 2015/1556

ze dne 11. června 2015,

kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013, pokud jde o regulační technické normy pro přechodné zacházení s akciovými expozicemi v rámci přístupu IRB

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 ze dne 26. června 2013 o obezřetnostních požadavcích na úvěrové instituce a investiční podniky a o změně nařízení (EU) č. 648/2012 (1), a zejména na čl. 495 odst. 3 třetí pododstavec uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Je nutno specifikovat podmínky, za kterých mohou příslušné orgány přiznat výjimku ze zacházení IRB některým kategoriím akciových expozic držených institucemi a dceřinými podniky v EU institucí v daném členském státě k 31. prosinci 2007. |
| --- | --- |

(1)

Je nutno specifikovat podmínky, za kterých mohou příslušné orgány přiznat výjimku ze zacházení IRB některým kategoriím akciových expozic držených institucemi a dceřinými podniky v EU institucí v daném členském státě k 31. prosinci 2007.

| (2) | Tyto podmínky by měly být stanoveny harmonizovaným způsobem, aby neměly nepřiměřeně negativní dopad na hladký přechod vnitrostátních právních řádů z režimu zavedeného provedením směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/48/ES (2), a zejména jejího čl. 154 odst. 6, na režim stanovený nařízením (EU) č. 575/2013. |
| --- | --- |

(2)

Tyto podmínky by měly být stanoveny harmonizovaným způsobem, aby neměly nepřiměřeně negativní dopad na hladký přechod vnitrostátních právních řádů z režimu zavedeného provedením směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/48/ES (2), a zejména jejího čl. 154 odst. 6, na režim stanovený nařízením (EU) č. 575/2013.

| (3) | Při stanovení těchto podmínek je třeba co nejvíce přihlédnout k legitimním očekáváním institucí, kterým byla udělena výjimka v rámci předchozího režimu, který byl používán do 31. prosince 2013. Proto by příslušné orgány měly mít možnost těmto institucím uvedenou výjimku přiznat. Ostatním institucím by uvedená výjimka neměla být přiznána. |
| --- | --- |

(3)

Při stanovení těchto podmínek je třeba co nejvíce přihlédnout k legitimním očekáváním institucí, kterým byla udělena výjimka v rámci předchozího režimu, který byl používán do 31. prosince 2013. Proto by příslušné orgány měly mít možnost těmto institucím uvedenou výjimku přiznat. Ostatním institucím by uvedená výjimka neměla být přiznána.

| (4) | Toto nařízení vychází z návrhů regulačních technických norem, které Evropský orgán pro bankovnictví předložil Komisi. |
| --- | --- |

(4)

Toto nařízení vychází z návrhů regulačních technických norem, které Evropský orgán pro bankovnictví předložil Komisi.

| (5) | Evropský orgán pro bankovnictví uskutečnil otevřené veřejné konzultace o návrzích prováděcích technických norem, z nichž toto nařízení vychází, analyzoval potenciální související náklady a přínosy a požádal o stanovisko skupinu subjektů působících v bankovnictví zřízenou podle článku 37 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 (3), |
| --- | --- |

(5)

Evropský orgán pro bankovnictví uskutečnil otevřené veřejné konzultace o návrzích prováděcích technických norem, z nichž toto nařízení vychází, analyzoval potenciální související náklady a přínosy a požádal o stanovisko skupinu subjektů působících v bankovnictví zřízenou podle článku 37 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 (3),

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Příslušné orgány mohou institucím a dceřiným podnikům v EU institucí přiznat výjimku ze zacházení IRB uvedenou v čl. 495 odst. 1 nařízení (EU) č. 575/2013 pouze pro ty kategorie akciových expozic, které ke dni 31. prosince 2013 již výjimku ze zacházení IRB využívaly.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 11. června 2015.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  Úř. věst. L 176, 27.6.2013, s. 1.

1

(2)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/48/ES ze dne 14. června 2006 o přístupu k činnosti úvěrových institucí a o jejím výkonu (Úř. věst. L 177, 30.6.2006, s. 1).

2

(3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 ze dne 24. listopadu 2010 o zřízení Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro bankovnictví), o změně rozhodnutí č. 716/2009/ES a o zrušení rozhodnutí Komise 2009/78/ES (Úř. věst. L 331, 15.12.2010, s. 12).

3

---

| 19.9.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 244/11 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 244/11

---

NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) 2015/1557

ze dne 13. července 2015,

kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 543/2009 o statistice plodin

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 543/2009 ze dne 18. června 2009 o statistice plodin a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 837/90 a (EHS) č. 959/93 (1), a zejména na čl. 6 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení (ES) č. 543/2009 stanoví rámec pro vypracovávání srovnatelné statistiky Unie o roční produkci plodin. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení (ES) č. 543/2009 stanoví rámec pro vypracovávání srovnatelné statistiky Unie o roční produkci plodin.

| (2) | Na základě pravidelného přezkumu provádění nařízení (ES) č. 543/2009 se s ohledem na srovnatelnost jeví jako nutné aktualizovat některé názvy proměnných a definice tak, aby byly používány a chápany jednotným způsobem. |
| --- | --- |

(2)

Na základě pravidelného přezkumu provádění nařízení (ES) č. 543/2009 se s ohledem na srovnatelnost jeví jako nutné aktualizovat některé názvy proměnných a definice tak, aby byly používány a chápany jednotným způsobem.

| (3) | Proměnné, které zastaraly, by se měly přestat používat. |
| --- | --- |

(3)

Proměnné, které zastaraly, by se měly přestat používat.

| (4) | Jelikož by údaje o produkci jednotlivých členských států měly být srovnatelné, měl by se v případě produkce určitých kategorií rostlin sklízených nazeleno doplnit stupeň vlhkosti. |
| --- | --- |

(4)

Jelikož by údaje o produkci jednotlivých členských států měly být srovnatelné, měl by se v případě produkce určitých kategorií rostlin sklízených nazeleno doplnit stupeň vlhkosti.

| (5) | Nařízení (ES) č. 543/2009 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno, |
| --- | --- |

(5)

Nařízení (ES) č. 543/2009 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Příloha nařízení (ES) č. 543/2009 se nahrazuje přílohou tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 13. července 2015.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  Úř. věst. L 167, 29.6.2009, s. 1.

1

---

PŘÍLOHA

Tabulka 1

Plodiny pěstované na orné půdě

j. n.= jinde nezařazené

ČÁST A

| | Plocha s produkcí zemědělských plodin
  (1 000 hektarů) | Sklizená produkce
  (1 000 tun) | Výnos
  (100 kg/ha) |
| --- | --- | --- | --- |
| Lhůty pro předávání
  Proměnné | 31. leden | 30. červen | 31. srpen | 30. září | 31. leden | 30. září | 30. září | 31. říjen | 31. leden | 30. září | 31. srpen |
| rok n | rok n | rok n | rok n | rok n + 1 | rok n + 1 | rok n | rok n | rok n + 1 | rok n + 1 | rok n |
| Číslo lhůty | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 |
| | Členské státy nad prahovou hodnotou | Členské státy nad prahovou hodnotou | Členské státy nad prahovou hodnotou | Všechny členské státy | Všechny členské státy | Všechny členské státy | Všechny členské státy | Všechny členské státy | Všechny členské státy | Všechny členské státy | Členské státy nad prahovou hodnotou |
| Obiloviny pěstované na zrno (včetně osiv)
   (1) | — | — | — | — | x | R | — | — | x | R | — |
| Obiloviny (kromě rýže) pěstované na zrno (včetně osiv) (1) | — | — | — | — | x | x | — | — | x | x | — |
| Pšenice obecná a špalda (1) | — | x | x | x | x | R | x | x | x | R | x |
| Ozimá pšenice obecná a špalda (1) | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| Pšenice tvrdá (1) | x | x | x | x | x | R | x | x | x | R | x |
| Žito a ozimé směsky (1) | x | x | x | x | x | R | x | x | x | R | x |
| Ječmen (1) | — | x | x | x | x | R | x | x | x | R | x |
| Ječmen ozimý (1) | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| Oves (1) | — | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| Jarní směsky (obilné směsky jiné než ozimé) (1) | — | — | — | — | x | x | — | — | x | x | — |
| Kukuřice na zrno a corn cob mix (1) | — | x | x | x | x | R | x | x | x | R | x |
| Tritikale (1) | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| Čirok (1) | — | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| Ostatní obiloviny j. n. (pohanka, proso, lesknice kanárská atd.) (1) | — | — | — | — | x | x | — | — | x | x | — |
| Rýže (1) | — | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| Rýže typu Indica | — | — | — | — | x | x | — | — | x | x | — |
| Rýže typu Japonica | — | — | — | — | x | x | — | — | x | x | — |

Plocha s produkcí zemědělských plodin

(1 000 hektarů)

Sklizená produkce

(1 000 tun)

Výnos

(100 kg/ha)

Lhůty pro předávání

Proměnné

31. leden

30. červen

31. srpen

30. září

31. leden

30. září

30. září

31. říjen

31. leden

30. září

31. srpen

rok n

rok n

rok n

rok n

rok n + 1

rok n + 1

rok n

rok n

rok n + 1

rok n + 1

rok n

Číslo lhůty

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10

11

Členské státy nad prahovou hodnotou

Členské státy nad prahovou hodnotou

Členské státy nad prahovou hodnotou

Všechny členské státy

Všechny členské státy

Všechny členské státy

Všechny členské státy

Všechny členské státy

Všechny členské státy

Všechny členské státy

Členské státy nad prahovou hodnotou

Obiloviny pěstované na zrno (včetně osiv)
   (1)

—

—

—

—

x

R

—

—

x

R

—

Obiloviny (kromě rýže) pěstované na zrno (včetně osiv) (1)

—

—

—

—

x

x

—

—

x

x

—

Pšenice obecná a špalda (1)

—

x

x

x

x

R

x

x

x

R

x

Ozimá pšenice obecná a špalda (1)

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

Pšenice tvrdá (1)

x

x

x

x

x

R

x

x

x

R

x

Žito a ozimé směsky (1)

x

x

x

x

x

R

x

x

x

R

x

Ječmen (1)

—

x

x

x

x

R

x

x

x

R

x

Ječmen ozimý (1)

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

Oves (1)

—

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

Jarní směsky (obilné směsky jiné než ozimé) (1)

—

—

—

—

x

x

—

—

x

x

—

Kukuřice na zrno a corn cob mix (1)

—

x

x

x

x

R

x

x

x

R

x

Tritikale (1)

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

Čirok (1)

—

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

Ostatní obiloviny j. n. (pohanka, proso, lesknice kanárská atd.) (1)

—

—

—

—

x

x

—

—

x

x

—

Rýže (1)

—

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

Rýže typu Indica

—

—

—

—

x

x

—

—

x

x

—

Rýže typu Japonica

—

—

—

—

x

x

—

—

x

x

—

ČÁST B

| | Plocha s produkcí zemědělských plodin
  (1 000 hektarů) | Sklizená produkce
  (1 000 tun) | Výnos
  (100 kg/ha) |
| --- | --- | --- | --- |
| Lhůty pro předávání
  Proměnné | 31. leden | 30. červen | 31. srpen | 30. září | 31. březen | 30. září | 30. září | 31. říjen | 31. březen | 30. září | 31. srpen |
| rok n | rok n | rok n | rok n | rok n + 1 | rok n + 1 | rok n | rok n | rok n + 1 | rok n + 1 | rok n |
| Číslo lhůty | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 |
| | Členské státy nad prahovou hodnotou | Členské státy nad prahovou hodnotou | Členské státy nad prahovou hodnotou | Všechny členské státy | Všechny členské státy | Všechny členské státy | Všechny členské státy | Všechny členské státy | Všechny členské státy | Všechny členské státy | Členské státy nad prahovou hodnotou |
| Luskoviny a bílkovinné plodiny pěstované na zrno (včetně osiv a luskovinoobilných směsí)
   (1) | — | — | — | — | x | R | — | — | x | x | — |
| Hrách setý (1) | — | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| Bob obecný na zrno (1) | — | x | x | x | x | x | — | x | x | x | — |
| Lupina (1) | — | — | — | — | x | x | — | — | x | x | — |
| Ostatní luskoviny a bílkovinné plodiny j. n. | — | — | — | — | x | x | — | — | — | — | — |
| Okopaniny | — | — | — | — | x | x | — | — | — | — | — |
| Brambory (včetně sadbových brambor) | — | x | x | x | x | x | — | x | x | x | — |
| Cukrovka (kromě osiva) | — | x | x | x | x | R | — | x | x | R | — |
| Ostatní okopaniny j. n. | — | — | — | — | x | x | — | — | — | — | — |
| Technické plodiny | — | — | — | — | x | x | — | — | — | — | — |
| Řepka a řepice na semeno (1) | — | x | x | x | x | R | x | x | x | R | x |
| Ozimá řepka a řepice na semeno | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| Slunečnice na semeno (1) | — | x | x | x | x | R | x | x | x | R | x |
| Sója (1) | — | x | x | x | x | R | x | x | x | R | x |
| Len setý olejný (1) | — | — | — | — | x | R | — | — | x | x | — |
| Bavlna na semeno (1) | — | — | — | — | — | — | — | — | x | x | — |
| Ostatní olejniny j. n. (1) | — | — | — | — | x | x | — | — | — | — | — |
| Len setý přadný | — | — | — | — | x | R | — | — | x | x | — |
| Konopí | — | — | — | — | x | x | — | — | x | x | — |
| Bavlněné vlákno | — | — | — | — | x | R | — | — | x | x | — |
| Tabák | — | — | — | — | x | R | — | — | x | R | — |
| Chmel | — | — | — | — | x | x | — | — | x | x | — |
| Aromatické, léčivé a kořeninové rostliny | — | — | — | — | x | x | — | — | — | — | — |
| Energetické plodiny j. n. | — | — | — | — | x | x | — | — | x | x | — |
| Plodiny sklízené na zeleno z orné půdy | — | — | — | — | x | x | — | — | — | — | — |
| Dočasné travní porosty a pastviny | — | — | — | — | x | x | — | — | — | — | — |
| Leguminózy sklízené na zeleno | — | — | — | — | x | x | — | — | — | — | — |
| Kukuřice na zeleno a na siláž (1) | — | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| Ostatní obiloviny sklízené na zeleno (kromě kukuřice) (1) | — | — | — | — | x | x | — | — | x | x | — |

Plocha s produkcí zemědělských plodin

(1 000 hektarů)

Sklizená produkce

(1 000 tun)

Výnos

(100 kg/ha)

Lhůty pro předávání

Proměnné

31. leden

30. červen

31. srpen

30. září

31. březen

30. září

30. září

31. říjen

31. březen

30. září

31. srpen

rok n

rok n

rok n

rok n

rok n + 1

rok n + 1

rok n

rok n

rok n + 1

rok n + 1

rok n

Číslo lhůty

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10

11

Členské státy nad prahovou hodnotou

Členské státy nad prahovou hodnotou

Členské státy nad prahovou hodnotou

Všechny členské státy

Všechny členské státy

Všechny členské státy

Všechny členské státy

Všechny členské státy

Všechny členské státy

Všechny členské státy

Členské státy nad prahovou hodnotou

Luskoviny a bílkovinné plodiny pěstované na zrno (včetně osiv a luskovinoobilných směsí)
   (1)

—

—

—

—

x

R

—

—

x

x

—

Hrách setý (1)

—

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

Bob obecný na zrno (1)

—

x

x

x

x

x

—

x

x

x

—

Lupina (1)

—

—

—

—

x

x

—

—

x

x

—

Ostatní luskoviny a bílkovinné plodiny j. n.

—

—

—

—

x

x

—

—

—

—

—

Okopaniny

—

—

—

—

x

x

—

—

—

—

—

Brambory (včetně sadbových brambor)

—

x

x

x

x

x

—

x

x

x

—

Cukrovka (kromě osiva)

—

x

x

x

x

R

—

x

x

R

—

Ostatní okopaniny j. n.

—

—

—

—

x

x

—

—

—

—

—

Technické plodiny

—

—

—

—

x

x

—

—

—

—

—

Řepka a řepice na semeno (1)

—

x

x

x

x

R

x

x

x

R

x

Ozimá řepka a řepice na semeno

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

Slunečnice na semeno (1)

—

x

x

x

x

R

x

x

x

R

x

Sója (1)

—

x

x

x

x

R

x

x

x

R

x

Len setý olejný (1)

—

—

—

—

x

R

—

—

x

x

—

Bavlna na semeno (1)

—

—

—

—

—

—

—

—

x

x

—

Ostatní olejniny j. n. (1)

—

—

—

—

x

x

—

—

—

—

—

Len setý přadný

—

—

—

—

x

R

—

—

x

x

—

Konopí

—

—

—

—

x

x

—

—

x

x

—

Bavlněné vlákno

—

—

—

—

x

R

—

—

x

x

—

Tabák

—

—

—

—

x

R

—

—

x

R

—

Chmel

—

—

—

—

x

x

—

—

x

x

—

Aromatické, léčivé a kořeninové rostliny

—

—

—

—

x

x

—

—

—

—

—

Energetické plodiny j. n.

—

—

—

—

x

x

—

—

x

x

—

Plodiny sklízené na zeleno z orné půdy

—

—

—

—

x

x

—

—

—

—

—

Dočasné travní porosty a pastviny

—

—

—

—

x

x

—

—

—

—

—

Leguminózy sklízené na zeleno

—

—

—

—

x

x

—

—

—

—

—

Kukuřice na zeleno a na siláž (1)

—

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

Ostatní obiloviny sklízené na zeleno (kromě kukuřice) (1)

—

—

—

—

x

x

—

—

x

x

—

Pozn.: Odhady pro sloupce 1, 2, 3 a 11 jsou povinné pro členské státy, jejichž průměrná roční celostátní produkce v posledních třech letech překročila:

| | 3 000 000 tun u pšenice obecné a špaldy, |
| --- | --- |

3 000 000 tun u pšenice obecné a špaldy,

| | 1 000 000 tun u tvrdé pšenice, |
| --- | --- |

1 000 000 tun u tvrdé pšenice,

| | 900 000 tun u ječmene, |
| --- | --- |

900 000 tun u ječmene,

| | 100 000 tun u žita a ozimých směsek, |
| --- | --- |

100 000 tun u žita a ozimých směsek,

| | 1 500 000 tun u kukuřice na zrno a corn cob mixu, |
| --- | --- |

1 500 000 tun u kukuřice na zrno a corn cob mixu,

| | 200 000 tun u tritikale, |
| --- | --- |

200 000 tun u tritikale,

| | 150 000 tun u ovsa, |
| --- | --- |

150 000 tun u ovsa,

| | 150 000 tun u čiroku, |
| --- | --- |

150 000 tun u čiroku,

| | 150 000 tun u rýže, |
| --- | --- |

150 000 tun u rýže,

| | 70 000 tun u hrachu setého, |
| --- | --- |

70 000 tun u hrachu setého,

| | 50 000 tun u bobu obecného na zrno, |
| --- | --- |

50 000 tun u bobu obecného na zrno,

| | 300 000 tun u řepky a řepice na semeno, |
| --- | --- |

300 000 tun u řepky a řepice na semeno,

| | 200 000 tun u slunečnice na semeno, |
| --- | --- |

200 000 tun u slunečnice na semeno,

| | 60 000 tun u sóji, |
| --- | --- |

60 000 tun u sóji,

| | 700 000 tun u brambor (včetně sadbových), |
| --- | --- |

700 000 tun u brambor (včetně sadbových),

| | 2 500 000 tun u cukrovky (kromě osiva) |
| --- | --- |

2 500 000 tun u cukrovky (kromě osiva)

| | a 4 500 000 tun u kukuřice na zeleno a na siláž. |
| --- | --- |

a 4 500 000 tun u kukuřice na zeleno a na siláž.

Tabulka 2

Čerstvá zelenina (včetně melounů), jahody a pěstované houby

| | Sklizňová plocha
  (1 000 hektarů) | Sklizená produkce
  (1 000 tun) |
| --- | --- | --- |
| Lhůty pro předávání
  Proměnné | 31. březen
  rok n + 1 | 31. březen
  rok n + 1 |
| Číslo lhůty | 1 | 2 |
| Čerstvá zelenina (včetně melounů) a jahody | x | — |
| Košťálová zelenina | — | — |
| Květák a brokolice | x | x |
| Zelí | x | x |
| Listová a stonková zelenina (kromě košťálové zeleniny) | — | — |
| Pórek | x | x |
| Celer | x | x |
| Hlávkový salát | x | x |
| Hlávkový salát pěstovaný pod sklem nebo pod vysokým (přístupným) ochranným krytem (2) | x | — |
| Endivie (šťerbák) | x | x |
| Špenát | x | x |
| Chřest | x | x |
| Čekanka pro spotřebu v čerstvém stavu | x | x |
| Artyčoky | x | x |
| Plodová zelenina (včetně melounů) | — | — |
| Rajčata | x | x |
| Rajčata pro spotřebu v čerstvém stavu | x | x |
| Rajčata pěstovaná pod sklem nebo pod vysokým (přístupným) ochranným krytem (2) | x | — |
| Okurky salátové | x | x |
| Okurky salátové pěstované pod sklem nebo pod vysokým (přístupným) ochranným krytem (2) | x | — |
| Okurky nakládačky | x | x |
| Lilek | x | x |
| Cukety a dýně | x | x |
| Meloun cukrový | x | x |
| Meloun vodní | x | x |
| Papriky rodu Capsicum | x | x |
| Papriky rodu Capsicum pěstované pod sklem nebo pod vysokým (přístupným) ochranným krytem (2) | x | — |
| Kořenová, hlíznatá a cibulová zelenina | — | — |
| Mrkev | x | x |
| Cibule | x | x |
| Šalotka | x | x |
| Celer bulvový | x | x |
| Ředkvičky | x | x |
| Česnek | x | x |
| Čerstvé luštěniny | x | — |
| Čerstvý hrách | x | x |
| Čerstvé fazole | x | x |
| Jahody | x | x |
| Jahody pěstované pod sklem nebo pod vysokým (přístupným) ochranným krytem (2) | x | — |
| Houby pěstované | x | x |

Sklizňová plocha

(1 000 hektarů)

Sklizená produkce

(1 000 tun)

Lhůty pro předávání

Proměnné

31. březen

rok n + 1

31. březen

rok n + 1

Číslo lhůty

1

2

Čerstvá zelenina (včetně melounů) a jahody

x

—

Košťálová zelenina

—

—

Květák a brokolice

x

x

Zelí

x

x

Listová a stonková zelenina (kromě košťálové zeleniny)

—

—

Pórek

x

x

Celer

x

x

Hlávkový salát

x

x

Hlávkový salát pěstovaný pod sklem nebo pod vysokým (přístupným) ochranným krytem (2)

x

—

Endivie (šťerbák)

x

x

Špenát

x

x

Chřest

x

x

Čekanka pro spotřebu v čerstvém stavu

x

x

Artyčoky

x

x

Plodová zelenina (včetně melounů)

—

—

Rajčata

x

x

Rajčata pro spotřebu v čerstvém stavu

x

x

Rajčata pěstovaná pod sklem nebo pod vysokým (přístupným) ochranným krytem (2)

x

—

Okurky salátové

x

x

Okurky salátové pěstované pod sklem nebo pod vysokým (přístupným) ochranným krytem (2)

x

—

Okurky nakládačky

x

x

Lilek

x

x

Cukety a dýně

x

x

Meloun cukrový

x

x

Meloun vodní

x

x

Papriky rodu Capsicum

x

x

Papriky rodu Capsicum pěstované pod sklem nebo pod vysokým (přístupným) ochranným krytem (2)

x

—

Kořenová, hlíznatá a cibulová zelenina

—

—

Mrkev

x

x

Cibule

x

x

Šalotka

x

x

Celer bulvový

x

x

Ředkvičky

x

x

Česnek

x

x

Čerstvé luštěniny

x

—

Čerstvý hrách

x

x

Čerstvé fazole

x

x

Jahody

x

x

Jahody pěstované pod sklem nebo pod vysokým (přístupným) ochranným krytem (2)

x

—

Houby pěstované

x

x

Tabulka 3

Trvalé plodiny k lidské spotřebě

| | Produkční plocha
  (1 000 hektarů) | Sklizená produkce
  (1 000 tun) |
| --- | --- | --- |
| Lhůty pro předávání
  Proměnné | 31. březen
  rok n + 1 | 31. březen
  rok n + 1 | 30. září
  rok n + 1 |
| Číslo lhůty | 1 | 2 | 3 |
| Trvalé plodiny k lidské spotřebě | x | — | — |
| Ovoce mírného klimatického pásma | — | — | — |
| Jablka | x | x | — |
| Jablka pro přímou spotřebu | — | x | — |
| Hrušky | x | x | — |
| Broskve | x | x | — |
| Nektarinky | x | x | — |
| Meruňky | x | x | — |
| Třešně a višně | x | x | — |
| Višně | x | x | — |
| Švestky | x | x | — |
| Ovoce subtropického a tropického klimatického pásma | — | — | — |
| Fíky | x | x | — |
| Kiwi | x | x | — |
| Avokádo | x | x | — |
| Banány | x | x | — |
| Bobuloviny (kromě jahod) | — | — | — |
| Černý rybíz | x | x | — |
| Maliny | x | x | — |
| Ořechy
   (3) | — | — | — |
| Vlašské ořechy | x | x | — |
| Lískové ořechy | x | x | — |
| Mandle | x | x | — |
| Jedlé kaštany | x | x | — |
| Citrusové plody
   (3) | x | — | — |
| Pomeranče | x | — | x |
| Drobné citrusové plody | x | — | x |
| Satsumy | x | — | x |
| Klementinky | x | — | x |
| Citróny a limety | x | — | x |
| Pomela a grapefruity | x | — | x |
| Hrozny
   (3) | x | x | — |
| Hrozny moštové | x | x | — |
| Hrozny moštové pro vína s chráněným označením původu (CHOP) | x | x | — |
| Hrozny moštové pro vína s chráněným zeměpisným označením (CHZO) | x | x | — |
| Hrozny moštové pro ostatní vína j. n. (bez CHOP/CHZO) | x | x | — |
| Hrozny stolní | x | x | — |
| Hrozny na rozinky | x | x | — |
| Olivy
   (3) | — | — | — |
| Olivy stolní | x | x | — |
| Olivy na olej | x | x | — |
| j. n.= jinde nezařazené |

Produkční plocha

(1 000 hektarů)

Sklizená produkce

(1 000 tun)

Lhůty pro předávání

Proměnné

31. březen

rok n + 1

31. březen

rok n + 1

30. září

rok n + 1

Číslo lhůty

1

2

3

Trvalé plodiny k lidské spotřebě

x

—

—

Ovoce mírného klimatického pásma

—

—

—

Jablka

x

x

—

Jablka pro přímou spotřebu

—

x

—

Hrušky

x

x

—

Broskve

x

x

—

Nektarinky

x

x

—

Meruňky

x

x

—

Třešně a višně

x

x

—

Višně

x

x

—

Švestky

x

x

—

Ovoce subtropického a tropického klimatického pásma

—

—

—

Fíky

x

x

—

Kiwi

x

x

—

Avokádo

x

x

—

Banány

x

x

—

Bobuloviny (kromě jahod)

—

—

—

Černý rybíz

x

x

—

Maliny

x

x

—

Ořechy
   (3)

—

—

—

Vlašské ořechy

x

x

—

Lískové ořechy

x

x

—

Mandle

x

x

—

Jedlé kaštany

x

x

—

Citrusové plody
   (3)

x

—

—

Pomeranče

x

—

x

Drobné citrusové plody

x

—

x

Satsumy

x

—

x

Klementinky

x

—

x

Citróny a limety

x

—

x

Pomela a grapefruity

x

—

x

Hrozny
   (3)

x

x

—

Hrozny moštové

x

x

—

Hrozny moštové pro vína s chráněným označením původu (CHOP)

x

x

—

Hrozny moštové pro vína s chráněným zeměpisným označením (CHZO)

x

x

—

Hrozny moštové pro ostatní vína j. n. (bez CHOP/CHZO)

x

x

—

Hrozny stolní

x

x

—

Hrozny na rozinky

x

x

—

Olivy
   (3)

—

—

—

Olivy stolní

x

x

—

Olivy na olej

x

x

—

j. n.= jinde nezařazené

Tabulka 4

Zemědělské využití půdy

| | Hlavní plocha
  (1 000 hektarů) |
| --- | --- |
| Lhůta pro předávání
  Proměnné | 30. září
  rok n + 1 |
| Využívaná zemědělská půda | R |
| Orná půda | R |
| Obiloviny pěstované na zrno (včetně osiv) | x |
| Luskoviny a bílkovinné plodiny pěstované na zrno (včetně osiv a luskovinoobilných směsí) | x |
| Brambory (včetně sadbových brambor) | x |
| Cukrovka (kromě osiva) | x |
| Technické plodiny | x |
| Rostliny sklízené na zeleno z orné půdy | x |
| Čerstvá zelenina (včetně melounů) a jahody | x |
| Květiny a okrasné rostliny (kromě školek) | x |
| Ostatní plodiny pěstované na orné půdě j. n. | x |
| Půda ležící ladem | R |
| Trvalé travní porosty | R |
| Trvalé kultury | x |
| Ovoce, bobuloviny a ořechy (kromě citrusových plodů, hroznů a jahod) | R |
| Hrozny | R |
| Olivy | R |
| Školky | x |
| j. n.= jinde nezařazené |

Hlavní plocha

(1 000 hektarů)

Lhůta pro předávání

Proměnné

30. září

rok n + 1

Využívaná zemědělská půda

R

Orná půda

R

Obiloviny pěstované na zrno (včetně osiv)

x

Luskoviny a bílkovinné plodiny pěstované na zrno (včetně osiv a luskovinoobilných směsí)

x

Brambory (včetně sadbových brambor)

x

Cukrovka (kromě osiva)

x

Technické plodiny

x

Rostliny sklízené na zeleno z orné půdy

x

Čerstvá zelenina (včetně melounů) a jahody

x

Květiny a okrasné rostliny (kromě školek)

x

Ostatní plodiny pěstované na orné půdě j. n.

x

Půda ležící ladem

R

Trvalé travní porosty

R

Trvalé kultury

x

Ovoce, bobuloviny a ořechy (kromě citrusových plodů, hroznů a jahod)

R

Hrozny

R

Olivy

R

Školky

x

j. n.= jinde nezařazené

---

(1)  Číselné údaje o produkci uvedených produktů odpovídají průměrnému stupni vlhkosti, který každý členský stát sdělí Komisi v lednu/březnu roku n + 1 (sloupec 9).

(2)  Odhady povinné pro členské státy s celostátní sklizňovou plochou o velikosti minimálně 500 ha.

(3)  Odhady povinné pro členské státy s celostátní produkční plochou o velikosti minimálně 500 ha.

---

| 19.9.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 244/20 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 244/20

---

NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) 2015/1558

ze dne 22. července 2015,

kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/1017 o srovnávací přehled ukazatelů pro uplatňování záruky EU

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/1017 ze dne 25. června 2015 o Evropském fondu pro strategické investice, Evropském centru pro investiční poradenství a Evropském portálu investičních projektů a o změně nařízení (EU) č. 1291/2013 a (EU) č. 1316/2013 – Evropský fond pro strategické investice (1), a zejména na čl. 7 odst. 14 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Projekty Evropské investiční banky (dále jen „EIB“) podporované ze záruky EU v rámci Evropského fondu pro strategické investice (dále jen „EFSI“) by měly být posuzovány v souladu s jejími postupy hloubkové kontroly a hodnocení, včetně rámce pro posuzování přidané hodnoty založeného na třech pilířích (dále jen „3PVA“). |
| --- | --- |

(1)

Projekty Evropské investiční banky (dále jen „EIB“) podporované ze záruky EU v rámci Evropského fondu pro strategické investice (dále jen „EFSI“) by měly být posuzovány v souladu s jejími postupy hloubkové kontroly a hodnocení, včetně rámce pro posuzování přidané hodnoty založeného na třech pilířích (dále jen „3PVA“).

| (2) | Posouzení těchto projektů by mělo být prováděno na základě srovnávacího přehledu ukazatelů, který vychází z 3PVA EIB. Použití tohoto srovnávacího přehledu by mělo umožnit účinné využívání EFSI při současném zajištění vysokých standardů kvality hodnocení. |
| --- | --- |

(2)

Posouzení těchto projektů by mělo být prováděno na základě srovnávacího přehledu ukazatelů, který vychází z 3PVA EIB. Použití tohoto srovnávacího přehledu by mělo umožnit účinné využívání EFSI při současném zajištění vysokých standardů kvality hodnocení.

| (3) | Srovnávací přehled ukazatelů by měl být použit, aby bylo zajištěno, že záruka EU bude určena na projekty s vyšší přidanou hodnotou. |
| --- | --- |

(3)

Srovnávací přehled ukazatelů by měl být použit, aby bylo zajištěno, že záruka EU bude určena na projekty s vyšší přidanou hodnotou.

| (4) | Pokud řídící orgány EIB rozhodnou o revizi 3PVA EIB, měly by Komise a EIB urychleně posoudit, zda je přezkum potřebný, a případně na základě revidovaného 3PVA srovnávací přehled ukazatelů pozměnit, |
| --- | --- |

(4)

Pokud řídící orgány EIB rozhodnou o revizi 3PVA EIB, měly by Komise a EIB urychleně posoudit, zda je přezkum potřebný, a případně na základě revidovaného 3PVA srovnávací přehled ukazatelů pozměnit,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Srovnávací přehled ukazatelů uvedený v článku 7 nařízení (EU) 2015/1017, který má investiční výbor EFSI používat k zajištění nezávislého a transparentního posuzování potenciálního i skutečného využívání záruky EU, je uveden v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 22. července 2015.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  Úř. věst. L 169, 1.7.2015, s. 1.

1

---

PŘÍLOHA

Srovnávací přehled ukazatelů

1.   Obecné zásady

Srovnávací přehled ukazatelů (dále jen „srovnávací přehled“) použije investiční výbor zřízený v souladu s čl. 7 odst. 7 až 12 nařízení (EU) 2015/1017 při posuzování přidané hodnoty jednotlivých operací, které může případně EIB podpořit v rámci záruky EU (1). Investiční výbor bude moci pomocí tohoto nástroje upřednostnit využití záruky EU na operace, které získají vyšší počet bodů a vykážou vyšší přidanou hodnotu. EIB vypočítává body a ukazatele ex ante a sleduje výsledky při dokončení projektu. Investiční výbor obdrží výsledky hodnocení získané v rámci příslušných pilířů a hodnotu každého ukazatele.

Srovnávací přehled má čtyři pilíře:

| — | Pilíř 1 – Přispění k cílům politiky EFSI |
| --- | --- |

—

Pilíř 1 – Přispění k cílům politiky EFSI

| — | Pilíř 2 – Kvalita a proveditelnost projektu |
| --- | --- |

—

Pilíř 2 – Kvalita a proveditelnost projektu

| — | Pilíř 3 – Technický a finanční příspěvek |
| --- | --- |

—

Pilíř 3 – Technický a finanční příspěvek

| — | Pilíř 4 – Doplňkové ukazatele |
| --- | --- |

—

Pilíř 4 – Doplňkové ukazatele

Vzhledem k rozdílným oblastem působnosti se každý pilíř posuzuje samostatně bez shrnutí do jediného bodového hodnocení. Při určování prioritních projektů přikládá investiční výbor všem pilířům stejný význam bez ohledu na to, zda jsou výsledky v pilíři vyjádřeny numericky nebo zda hodnocení tvoří kvalitativní a kvantitativní ukazatele. V souladu s čl. 7 odst. 14 nařízení o ESFI použije investiční výbor tento srovnávací přehled v zájmu zajištění nezávislého a transparentního posouzení potenciálního a skutečného využívání záruky EU. Tím není dotčeno, nýbrž pouze doplněno přezkoumání případných projektů investičním výborem podle čl. 7 odst. 7 nařízení o EFSI.

2.   Srovnávací přehled

Každá operace EFSI je hodnocena na základě každého ze čtyř pilířů. Hodnocení je vypočteno na základě bodů získaných podle několika ukazatelů v rámci každého pilíře, a to podle následující stupnice:

| Body | Hodnocení v pilíři 2 | Hodnocení v pilíři 1 a 3 |
| --- | --- | --- |
| 0–49 | marginální | malé |
| 50–99 | přijatelné | střední |
| 100–149 | dobré | významné |
| ≥ 150 | výborné | vysoké |

Body

Hodnocení v pilíři 2

Hodnocení v pilíři 1 a 3

0–49

marginální

malé

50–99

přijatelné

střední

100–149

dobré

významné

≥ 150

výborné

vysoké

Pilíř 4 bude obsahovat doplňkové ukazatele kvantitativní nebo kvalitativní povahy a nebude se tvořit samostatné hodnocení.

Pilíř 1: Přispění k cílům politiky EFSI

V pilíři 1 se hodnotí, zda je operace v souladu s plněním obecných cílů EFSI stanovených v čl. 9 odst. 2 nařízení (EU) 2015/1017 a zda k nim přispívá. Metodika pro posouzení celkového hodnocení v rámci pilíře 1 vychází z toho, zda operace přispívá k plnění cílů v rozmezí od „málo“, „středně“, „významně“ až po „vysoce“.

Posouzení vychází z následujících aspektů:

—   „Přispění k cílům ESFI“: Všechny projekty musí přispívat nejméně k jednomu z obecných cílů EFSI. Projekty týkající se politiky s nízkou prioritou, jako je „neprioritní“ silniční transevropská síť, získají nízké hodnocení.

—   „Hlavní cíle“: V čl. 9 odst. 2 nařízení (EU) 2015/1017 je pro každý z obecných politických cílů stanoveno několik klíčových oblastí politiky, které jsou považovány za obzvláště důležité. Projekty v těchto klíčových oblastech politiky by na hodnoticí stupnici postoupily o jeden stupeň výše. V hodnocení jsou také zohledňovány specifické vlastnosti projektu, které vedou k mimořádně vysokému přínosu, např. demonstrační projekty nebo projekty, které mají velký přínos pro dosahování cílů strategie Evropa 2020. Projekty, které splňují více cílů, včetně horizontálních cílů, např. v oblasti politiky soudržnosti a změny klimatu, získají v hodnocení další body.

Použije se jednotný ukazatel se čtyřmi úrovněmi hodnocení. Pro výpočet celkového hodnocení je každému stupni hodnocení přiřazeno až 50 bodů. Po jejich sečtení (bez vážení) je projekt zařazen podle přínosu do kategorie „malý“ (méně než 50 bodů), „střední“ (50 až 99 bodů), „významný“ (100 až 149 bodů) a „vysoký“ (150 bodů a více).

Pilíř 2: Kvalita a proveditelnost projektu

Pilíř 2 se skládá z řady ukazatelů, podle nichž se hodnotí kvalita a proveditelnost operace. Pro investice do jednotlivých projektů nebo do projektů, které jsou realizovány prostřednictvím zprostředkovaných úvěrů pro více příjemců, je zaveden odlišný přístup.

Při posuzování jednotlivých projektů se počítá s uplatňováním následujících aspektů a výsledných ukazatelů:

| — | „Růst“ (ukazatel 1 – v rozmezí od 0 do 100 bodů): Přínos projektu k udržitelnému růstu vyplývá z jeho socioekonomického dopadu z hlediska nákladů a přínosů. Podle možnosti se ekonomická míra návratnosti (ERR) vyčísluje pomocí osvědčených postupů v ekonomických oborech. Zvažují se socioekonomické náklady a přínosy projektu, včetně jeho vedlejších účinků (např. přínosu pro oblast výzkumu, vývoje a inovací, dlouhodobého přínosu pro klima nebo dopadů na trh práce či negativních dopadů na životní prostředí). Existují však také projekty, jejichž ERR je obtížné odhadnout. Řada odvětví se například zaměřuje na dodržování norem EU a hlavním úkolem je zajistit, aby bylo přijato nejméně nákladné řešení, a nikoli posoudit celkovou ekonomickou návratnost (příkladem je vodní hospodářství a nakládání s odpady). V těchto odvětvích vychází posouzení kvality z odvětvových měřítek. U operací, u nichž se spojuje více rámcových úvěrů, se posouzení zakládá především na investiční strategii a kritériích používaných navrhovatelem.
  Obecně platí, že požadovaná minimální návratnost pro financování ze strany EIB činí 5 %. U standardních projektů se považuje za „přijatelnou“ ERR 5–7 %, za „dobrou“ 7–10 %, zatímco za „výborný“ se považuje projekt s ERR nad 10 %. Nicméně klasifikace výsledků vychází rovněž z některých odvětvových aspektů. Odvětví, která jsou v současné době z hlediska životního prostředí považována za méně udržitelná (jako jsou některé druhy dopravy), by měla být financována pouze v případě, že jsou považována za „dobrá“ z hlediska hospodářského zájmu, tj. ERR je minimálně 7 %. Naopak, vybrané projekty s dlouhodobým přínosem pro klima lze zařadit do kategorie „marginální“ a lze je financovat, pokud je ERR v rozmezí 3,5–5 %. Hodnocení projektů ze soukromého sektoru je z důvodu poměru rizika a výnosu stanoveno jako „marginální“ s mírou návratnosti 5–7 %, „přijatelný“ se 7–10 %, „dobrý“ s 10–15 % a „výborný“ s ERR nad 15 %. Při výpočtu ERR se v plné míře zohledňují pozitivní a negativní externality, včetně účinků na životní prostředí a změnu klimatu. Minimální návratnost může upravit řídící rada, pokud se prokáže, že neodpovídá ekonomicky odůvodnitelné úrovni, a s přihlédnutím k dlouhodobé ekonomické situaci. |
| --- | --- |

—

„Růst“ (ukazatel 1 – v rozmezí od 0 do 100 bodů): Přínos projektu k udržitelnému růstu vyplývá z jeho socioekonomického dopadu z hlediska nákladů a přínosů. Podle možnosti se ekonomická míra návratnosti (ERR) vyčísluje pomocí osvědčených postupů v ekonomických oborech. Zvažují se socioekonomické náklady a přínosy projektu, včetně jeho vedlejších účinků (např. přínosu pro oblast výzkumu, vývoje a inovací, dlouhodobého přínosu pro klima nebo dopadů na trh práce či negativních dopadů na životní prostředí). Existují však také projekty, jejichž ERR je obtížné odhadnout. Řada odvětví se například zaměřuje na dodržování norem EU a hlavním úkolem je zajistit, aby bylo přijato nejméně nákladné řešení, a nikoli posoudit celkovou ekonomickou návratnost (příkladem je vodní hospodářství a nakládání s odpady). V těchto odvětvích vychází posouzení kvality z odvětvových měřítek. U operací, u nichž se spojuje více rámcových úvěrů, se posouzení zakládá především na investiční strategii a kritériích používaných navrhovatelem.

Obecně platí, že požadovaná minimální návratnost pro financování ze strany EIB činí 5 %. U standardních projektů se považuje za „přijatelnou“ ERR 5–7 %, za „dobrou“ 7–10 %, zatímco za „výborný“ se považuje projekt s ERR nad 10 %. Nicméně klasifikace výsledků vychází rovněž z některých odvětvových aspektů. Odvětví, která jsou v současné době z hlediska životního prostředí považována za méně udržitelná (jako jsou některé druhy dopravy), by měla být financována pouze v případě, že jsou považována za „dobrá“ z hlediska hospodářského zájmu, tj. ERR je minimálně 7 %. Naopak, vybrané projekty s dlouhodobým přínosem pro klima lze zařadit do kategorie „marginální“ a lze je financovat, pokud je ERR v rozmezí 3,5–5 %. Hodnocení projektů ze soukromého sektoru je z důvodu poměru rizika a výnosu stanoveno jako „marginální“ s mírou návratnosti 5–7 %, „přijatelný“ se 7–10 %, „dobrý“ s 10–15 % a „výborný“ s ERR nad 15 %. Při výpočtu ERR se v plné míře zohledňují pozitivní a negativní externality, včetně účinků na životní prostředí a změnu klimatu. Minimální návratnost může upravit řídící rada, pokud se prokáže, že neodpovídá ekonomicky odůvodnitelné úrovni, a s přihlédnutím k dlouhodobé ekonomické situaci.

| — | „Schopnosti navrhovatele“ (ukazatel 2 – v rozmezí od 0 do 30 bodů). Tyto schopnosti jsou posuzovány prostřednictvím kvalitativního posouzení schopnosti navrhovatele realizovat projekt včas a účinným způsobem a zohledněn je i příslušný institucionální kontext a případně poskytnutá technická pomoc. To je zejména důležité pro rámcové úvěry, u nichž se posuzují kritéria pro stanovení priorit, provádění projektů a kontrolní kapacity/schopnosti a monitorovací a kontrolní systémy, jakož i řízení požadavků v oblasti životního prostředí, hospodářské soutěže a zadávání veřejných zakázek. |
| --- | --- |

—

„Schopnosti navrhovatele“ (ukazatel 2 – v rozmezí od 0 do 30 bodů). Tyto schopnosti jsou posuzovány prostřednictvím kvalitativního posouzení schopnosti navrhovatele realizovat projekt včas a účinným způsobem a zohledněn je i příslušný institucionální kontext a případně poskytnutá technická pomoc. To je zejména důležité pro rámcové úvěry, u nichž se posuzují kritéria pro stanovení priorit, provádění projektů a kontrolní kapacity/schopnosti a monitorovací a kontrolní systémy, jakož i řízení požadavků v oblasti životního prostředí, hospodářské soutěže a zadávání veřejných zakázek.

| — | „Udržitelnost“ (ukazatel 3 – v rozmezí od 0 do 30 bodů): Standardy EIB vyžadují, aby byly projekty nejen ekonomicky životaschopné, a tudíž přispívaly k růstu, ale také aby byly udržitelné z hlediska životního prostředí a sociálního hlediska. Je naprosto nezbytné, aby byly zachovány vysoké environmentální a sociální standardy. Jejich hodnocení probíhá na základě podrobných pokynů uvedených v příručce o environmentálních a sociálních postupech (2). |
| --- | --- |

—

„Udržitelnost“ (ukazatel 3 – v rozmezí od 0 do 30 bodů): Standardy EIB vyžadují, aby byly projekty nejen ekonomicky životaschopné, a tudíž přispívaly k růstu, ale také aby byly udržitelné z hlediska životního prostředí a sociálního hlediska. Je naprosto nezbytné, aby byly zachovány vysoké environmentální a sociální standardy. Jejich hodnocení probíhá na základě podrobných pokynů uvedených v příručce o environmentálních a sociálních postupech (2).

| — | „Zaměstnanost“ (ukazatel 4 – v rozmezí od 0 do 40 bodů): Ukazatel zaměstnanosti se týká zaměstnanosti během realizace projektu a během jeho fungování. Zaměstnanost během realizace se odhaduje pomocí specifických koeficientů pro dané odvětví. Posouzení zaměstnanosti během fungování mají provádět projektoví analytici porovnáním projektu se zkušenostmi v daném odvětví. Následující tabulka shrnuje rozdělení bodů mezi zaměstnanost během realizace a během fungování. Vysoce náročné projekty z hlediska objemu práce během realizace zahrnují např. některé inženýrské práce (zejména rozptýlené sanační práce), energetickou účinnost a lesnictví. Vyšší zaměstnanost během fungování je spojena s některými průmyslovými projekty.








  Zaměstnanost | 1 bod | 20 bodů | 40 bodů |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Přepočet na plné pracovní úvazky během realizace (na milion EUR investičních nákladů) | < 3,5 | 3,5–7,0 | > 7,0 |
| Přepočet na plné pracovní úvazky během fungování (na milion EUR investičních nákladů) | < 0,50 | 0,51–1,00 | > 1,00 |

—

„Zaměstnanost“ (ukazatel 4 – v rozmezí od 0 do 40 bodů): Ukazatel zaměstnanosti se týká zaměstnanosti během realizace projektu a během jeho fungování. Zaměstnanost během realizace se odhaduje pomocí specifických koeficientů pro dané odvětví. Posouzení zaměstnanosti během fungování mají provádět projektoví analytici porovnáním projektu se zkušenostmi v daném odvětví. Následující tabulka shrnuje rozdělení bodů mezi zaměstnanost během realizace a během fungování. Vysoce náročné projekty z hlediska objemu práce během realizace zahrnují např. některé inženýrské práce (zejména rozptýlené sanační práce), energetickou účinnost a lesnictví. Vyšší zaměstnanost během fungování je spojena s některými průmyslovými projekty.

Zaměstnanost

1 bod

20 bodů

40 bodů

Přepočet na plné pracovní úvazky během realizace (na milion EUR investičních nákladů)

< 3,5

3,5–7,0

> 7,0

Přepočet na plné pracovní úvazky během fungování (na milion EUR investičních nákladů)

< 0,50

0,51–1,00

> 1,00

Celkové hodnocení jednotlivých projektů v pilíři 2 se vypočítá sečtením bodů čtyř výše uvedených podkategorií, čímž se získá celkové hodnocení projektu v rozmezí od „marginální“ (méně než 50 bodů), „přijatelný“ (50 až 99 bodů), „dobrý“ (100 až 149 bodů) až „výborný“ (150 bodů a více).

Pokud jde o zprostředkované úvěry pro více příjemců, umožní hodnocení v rámci pilíře 2 posoudit schopnost a účinnost finančních nebo jiných subjektů (včetně podpůrných institucí) ve funkci zprostředkovatelů. Hodnocení vychází z následujících tří ukazatelů:

| — | Schopnost a spolehlivost zprostředkovatele a kvalita prostředí, v němž působí. |
| --- | --- |

—

Schopnost a spolehlivost zprostředkovatele a kvalita prostředí, v němž působí.

| — | Lepší přístup k finančním prostředkům a lepší podmínky financování, a to i pro konečné příjemce. |
| --- | --- |

—

Lepší přístup k finančním prostředkům a lepší podmínky financování, a to i pro konečné příjemce.

| — | Zaměstnanost na úrovni konečných příjemců. |
| --- | --- |

—

Zaměstnanost na úrovni konečných příjemců.

Body přidělené ukazatelům v jednotlivých kategoriích se sečtou (bez vážení), čímž se získá celkové hodnocení projektu v rozmezí od „marginální“ (méně než 50 bodů), „přijatelný“ (50 až 99 bodů),„dobrý“ (100 až 149 bodů) až „výborný“ (150 bodů a více).

Pilíř 3: Technický a finanční příspěvek na projekt

Pilíř 3 se zaměřuje na hodnotu, která vzniká zapojením EIB a podporou ze samotného EFSI, poskytující finanční i nefinanční výhody na podporu projektu. Tento specifický příspěvek se posuzuje pomocí tří ukazatelů, z nichž každý měří doplňující aspekty přidané hodnoty:

| — | „Finanční příspěvek“, tj. zlepšení podmínek financování ze strany protistrany ve srovnání s alternativními zdroji financování (snížení úrokové sazby a/nebo delší doba splatnosti úvěru). |
| --- | --- |

—

„Finanční příspěvek“, tj. zlepšení podmínek financování ze strany protistrany ve srovnání s alternativními zdroji financování (snížení úrokové sazby a/nebo delší doba splatnosti úvěru).

| — | „Získávání finančních prostředků“, tj. zvýšení efektivity podpory jiných zúčastněných stran; aktivace zdrojů třetích stran, zejména ze soukromého sektoru (signály dalším věřitelům). |
| --- | --- |

—

„Získávání finančních prostředků“, tj. zvýšení efektivity podpory jiných zúčastněných stran; aktivace zdrojů třetích stran, zejména ze soukromého sektoru (signály dalším věřitelům).

| — | „Příspěvek a poradenství EIB“, tj. poskytování nefinančních služeb ve formě předávání odborných poznatků/znalostí pro usnadnění realizace projektu a posílení institucionální kapacity, jakož i poradenství ohledně finanční struktury. To by mohlo probíhat v rámci Evropského centra pro investiční poradenství a dalších stávajících poradních nástrojů, jako je např. JASPERS, ELENA nebo InnovFin – poradenské služby v rámci Horizontu 2020, nebo jinými vhodnými způsoby, jako je podpora při provádění projektů. |
| --- | --- |

—

„Příspěvek a poradenství EIB“, tj. poskytování nefinančních služeb ve formě předávání odborných poznatků/znalostí pro usnadnění realizace projektu a posílení institucionální kapacity, jakož i poradenství ohledně finanční struktury. To by mohlo probíhat v rámci Evropského centra pro investiční poradenství a dalších stávajících poradních nástrojů, jako je např. JASPERS, ELENA nebo InnovFin – poradenské služby v rámci Horizontu 2020, nebo jinými vhodnými způsoby, jako je podpora při provádění projektů.

Každý ukazatel se hodnotí samostatně pomocí konzistentní a dobře zdokumentované stávající metodiky EIB, která se může občas měnit. Stejně jako u pilíře 1 se hodnocení pohybuje v rozmezí od „nízkého“ až po „vysoké“. Body přidělené jednotlivým ukazatelům se sečtou (bez vážení), čímž se získá celkové hodnocení projektu pro tento pilíř v rozmezí od „malý“ (méně než 50 bodů), „střední“ (50 až 99 bodů), „významný“ (100 až 149 bodů) a „vysoký“ (150 bodů a více).

Pilíř 4: Doplňkové ukazatele

Srovnávací přehled je doplněn následujícími ukazateli, které mají být uvedeny u každé operace, aby byly zaznamenány klíčové průřezové aspekty operací EIB v rámci EFSI:

| — | adicionalita – je třeba určit, zda operace spadá do zvláštních činností nebo je běžnou operací. U běžných operací bude poskytnuto další vysvětlení odůvodňující adicionalitu, jak je vymezena v článku 5 nařízení (EU) 2015/1017, |
| --- | --- |

—

adicionalita – je třeba určit, zda operace spadá do zvláštních činností nebo je běžnou operací. U běžných operací bude poskytnuto další vysvětlení odůvodňující adicionalitu, jak je vymezena v článku 5 nařízení (EU) 2015/1017,

| — | soubor ukazatelů týkajících se makroekonomického prostředí, v němž se projekt uskutečňuje, který mimo jiné členům investičního výboru umožňuje posoudit možný dopad na ekonomické rozdíly uvnitř Unie a dlouhodobý růstový potenciál: i) ukazatele specifické pro danou investiční situaci; ii) mezera výstupu, vypočtená na základě metodiky schválené Radou ECOFIN týkající se produkční funkce; iii) potenciální růst HDP; iv) ukazatele specifické pro nezaměstnanost: míra nezaměstnanosti, meziroční změna míry nezaměstnanosti a porovnání s průměrem EU; v) složený ukazatel úvěrových nákladů pro nefinanční podniky, nebo pokud tyto nejsou k dispozici, bankovních úrokových sazeb pro nefinanční podniky. Na základě těchto údajů musí investiční výbor věnovat zvláštní pozornost projektům, které pomáhají řešit hospodářské rozdíly uvnitř Unie, |
| --- | --- |

—

soubor ukazatelů týkajících se makroekonomického prostředí, v němž se projekt uskutečňuje, který mimo jiné členům investičního výboru umožňuje posoudit možný dopad na ekonomické rozdíly uvnitř Unie a dlouhodobý růstový potenciál: i) ukazatele specifické pro danou investiční situaci; ii) mezera výstupu, vypočtená na základě metodiky schválené Radou ECOFIN týkající se produkční funkce; iii) potenciální růst HDP; iv) ukazatele specifické pro nezaměstnanost: míra nezaměstnanosti, meziroční změna míry nezaměstnanosti a porovnání s průměrem EU; v) složený ukazatel úvěrových nákladů pro nefinanční podniky, nebo pokud tyto nejsou k dispozici, bankovních úrokových sazeb pro nefinanční podniky. Na základě těchto údajů musí investiční výbor věnovat zvláštní pozornost projektům, které pomáhají řešit hospodářské rozdíly uvnitř Unie,

| — | očekávaný multiplikační účinek intervence EFSI, |
| --- | --- |

—

očekávaný multiplikační účinek intervence EFSI,

| — | částka mobilizovaných soukromých finančních prostředků, |
| --- | --- |

—

částka mobilizovaných soukromých finančních prostředků,

| — | spolupráce s vnitrostátními podpůrnými bankami a podpora investičních platforem, |
| --- | --- |

—

spolupráce s vnitrostátními podpůrnými bankami a podpora investičních platforem,

| — | spolufinancování z evropských strukturálních a investičních fondů, |
| --- | --- |

—

spolufinancování z evropských strukturálních a investičních fondů,

| — | spolufinancování z jiných nástrojů EU (tj. Horizont 2020, Nástroj pro propojení Evropy atd.), |
| --- | --- |

—

spolufinancování z jiných nástrojů EU (tj. Horizont 2020, Nástroj pro propojení Evropy atd.),

| — | realizovaná energetická účinnost (u příslušných operací), |
| --- | --- |

—

realizovaná energetická účinnost (u příslušných operací),

| — | ukazatel pro oblast klimatu (u příslušných operací). |
| --- | --- |

—

ukazatel pro oblast klimatu (u příslušných operací).

---

(1)  Srovnávací přehled nezahrnuje operace podle čl. 10 odst. 2 písm. b) nařízení (EU) 2015/1017.

(2)  http://www.eib.org/attachments/strategies/environmental_and_social_practices_handbook_en.pdf

---

| 19.9.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 244/25 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 244/25

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/1559

ze dne 18. září 2015

o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz trub a trubek z tvárné litiny (známé také jako litina s kuličkovým grafitem) pocházejících z Indie

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 7 odst. 4 uvedeného nařízení,

po konzultaci s členskými státy,

vzhledem k těmto důvodům:

1.   ŘÍZENÍ

1.1.   Zahájení řízení

| (1) | Dne 20. prosince 2014 Evropská komise (dále jen „Komise“) zahájila antidumpingové řízení týkající se dovozu trub a trubek z tvárné litiny (známé také jako litina s kuličkovým grafitem) pocházejících z Indie (dále jen „dotčená země“) do Unie na základě článku 5 základního nařízení. V Úředním věstníku Evropské unie uveřejnila příslušné oznámení (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“). |
| --- | --- |

(1)

Dne 20. prosince 2014 Evropská komise (dále jen „Komise“) zahájila antidumpingové řízení týkající se dovozu trub a trubek z tvárné litiny (známé také jako litina s kuličkovým grafitem) pocházejících z Indie (dále jen „dotčená země“) do Unie na základě článku 5 základního nařízení. V Úředním věstníku Evropské unie uveřejnila příslušné oznámení (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“).

| (2) | Komise zahájila šetření na základě podnětu, který podala dne 10. listopadu 2014 skupina Saint-Gobain PAM Group (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 25 % celkové výroby trub a trubek z tvárné litiny v Unii. Podnět obsahoval důkazy o dumpingu uvedeného výrobku a výsledné podstatné újmě, které byly dostatečné k zahájení řízení. |
| --- | --- |

(2)

Komise zahájila šetření na základě podnětu, který podala dne 10. listopadu 2014 skupina Saint-Gobain PAM Group (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 25 % celkové výroby trub a trubek z tvárné litiny v Unii. Podnět obsahoval důkazy o dumpingu uvedeného výrobku a výsledné podstatné újmě, které byly dostatečné k zahájení řízení.

| (3) | Dne 11. března 2015 Komise zahájila antisubvenční řízení týkající se dovozu trub a trubek z tvárné litiny pocházejících z Indie do Unie a zahájila samostatné řízení. Komise zveřejnila oznámení o zahájení řízení v Úředním věstníku Evropské unie
   (3). Uvedené řízení stále probíhá. |
| --- | --- |

(3)

Dne 11. března 2015 Komise zahájila antisubvenční řízení týkající se dovozu trub a trubek z tvárné litiny pocházejících z Indie do Unie a zahájila samostatné řízení. Komise zveřejnila oznámení o zahájení řízení v Úředním věstníku Evropské unie
   (3). Uvedené řízení stále probíhá.

1.2.   Zúčastněné strany

| (4) | V oznámení o zahájení řízení vyzvala Komise zúčastněné strany, aby ji za účelem účasti v řízení kontaktovaly. Komise o zahájení řízení zejména výslovně informovala žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce a indické orgány, známé dovozce, dodavatele a uživatele, obchodníky, jakož i sdružení, o nichž je známo, že se jich řízení týká, a vyzvala je k účasti. |
| --- | --- |

(4)

V oznámení o zahájení řízení vyzvala Komise zúčastněné strany, aby ji za účelem účasti v řízení kontaktovaly. Komise o zahájení řízení zejména výslovně informovala žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce a indické orgány, známé dovozce, dodavatele a uživatele, obchodníky, jakož i sdružení, o nichž je známo, že se jich řízení týká, a vyzvala je k účasti.

| (5) | Zúčastněné strany měly příležitost vyjádřit se k zahájení řízení a požádat o slyšení u Komise a/nebo u úředníka pro slyšení v obchodních řízeních. Žádná ze zúčastněných stran nepožádala o slyšení, aby se k zahájení řízení vyjádřila. |
| --- | --- |

(5)

Zúčastněné strany měly příležitost vyjádřit se k zahájení řízení a požádat o slyšení u Komise a/nebo u úředníka pro slyšení v obchodních řízeních. Žádná ze zúčastněných stran nepožádala o slyšení, aby se k zahájení řízení vyjádřila.

1.2.1.   Výběr vzorku

| (6) | V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že možná bude nutné vybrat vzorek zúčastněných stran v souladu s článkem 17 základního nařízení. |
| --- | --- |

(6)

V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že možná bude nutné vybrat vzorek zúčastněných stran v souladu s článkem 17 základního nařízení.

Výběr vzorku výrobců a dovozců v Unii

| (7) | Výběr vzorku výrobců v Unii nebyl nutný. Existují pouze tři společnosti nebo skupiny společností vyrábějící v Unii dotčený výrobek a dvě z nich, které představují přibližně 96 % celkové výroby v Unii, při šetření spolupracovaly. |
| --- | --- |

(7)

Výběr vzorku výrobců v Unii nebyl nutný. Existují pouze tři společnosti nebo skupiny společností vyrábějící v Unii dotčený výrobek a dvě z nich, které představují přibližně 96 % celkové výroby v Unii, při šetření spolupracovaly.

| (8) | Co se týče dovozců, aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby poskytli informace stanovené v oznámení o zahájení řízení. Žádní dovozci, kteří nejsou ve spojení, se ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení řízení nepřihlásili. |
| --- | --- |

(8)

Co se týče dovozců, aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby poskytli informace stanovené v oznámení o zahájení řízení. Žádní dovozci, kteří nejsou ve spojení, se ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení řízení nepřihlásili.

Výběr vzorku vyvážejících výrobců v Indii

| (9) | Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny vyvážející výrobce v Indii, aby poskytli informace stanovené v oznámení o zahájení řízení. Kromě toho Komise požádala zastoupení Indické republiky při Evropské unii, aby identifikovalo a/nebo kontaktovalo případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem účastnit se šetření. |
| --- | --- |

(9)

Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny vyvážející výrobce v Indii, aby poskytli informace stanovené v oznámení o zahájení řízení. Kromě toho Komise požádala zastoupení Indické republiky při Evropské unii, aby identifikovalo a/nebo kontaktovalo případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem účastnit se šetření.

| (10) | Požadované informace poskytli dva vyvážející výrobci v dotčené zemi a tito vývozci rovněž souhlasili se zařazením do vzorku. Pokrývali 100 % vývozu z Indie během období šetření. Proto Komise rozhodla, že výběr vzorku není nutný. |
| --- | --- |

(10)

Požadované informace poskytli dva vyvážející výrobci v dotčené zemi a tito vývozci rovněž souhlasili se zařazením do vzorku. Pokrývali 100 % vývozu z Indie během období šetření. Proto Komise rozhodla, že výběr vzorku není nutný.

1.2.2.   Odpovědi na dotazník

| (11) | Komise zaslala dotazníky oběma indickým vyvážejícím výrobcům, kteří spolupracovali, třem výrobcům v Unii, jakož i uživatelům, kteří se přihlásili ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení řízení. |
| --- | --- |

(11)

Komise zaslala dotazníky oběma indickým vyvážejícím výrobcům, kteří spolupracovali, třem výrobcům v Unii, jakož i uživatelům, kteří se přihlásili ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení řízení.

| (12) | Odpovědi na dotazník byly obdrženy od dvou indických vyvážejících výrobců, od dvou výrobců v Unii a několika desítek uživatelů. |
| --- | --- |

(12)

Odpovědi na dotazník byly obdrženy od dvou indických vyvážejících výrobců, od dvou výrobců v Unii a několika desítek uživatelů.

1.2.3.   Inspekce na místě

| (13) | Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení existence dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě podle článku 16 základního nařízení se uskutečnily v prostorách těchto společností:

  výrobci v Unii







  — | SAINT-GOBAIN PAM, Pont-à-Mousson, Francie, SAINT-GOBAIN PAM ESPANA S.A., Madrid, Španělsko, SAINT-GOBAIN PAM Deutschland GmbH, Saarbrücken, Německo, |
| --- | --- | --- |

(13)

Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení existence dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě podle článku 16 základního nařízení se uskutečnily v prostorách těchto společností:

výrobci v Unii

—

SAINT-GOBAIN PAM, Pont-à-Mousson, Francie, SAINT-GOBAIN PAM ESPANA S.A., Madrid, Španělsko, SAINT-GOBAIN PAM Deutschland GmbH, Saarbrücken, Německo,

| — | Duktus Rohrsysteme Wetzlar GmbH, Wetzlar, Německo, |
| --- | --- |

—

Duktus Rohrsysteme Wetzlar GmbH, Wetzlar, Německo,

prodejní společnosti ve spojení

| — | SAINT-GOBAIN PAM PORTUGAL S.A., Lisabon, Portugalsko, |
| --- | --- |

—

SAINT-GOBAIN PAM PORTUGAL S.A., Lisabon, Portugalsko,

| — | SAINT-GOBAIN PAM ITALIA S.p.A., Milán, Itálie, |
| --- | --- |

—

SAINT-GOBAIN PAM ITALIA S.p.A., Milán, Itálie,

| — | SAINT-GOBAIN PAM UK, Stanton-by-Dale, Spojené království, |
| --- | --- |

—

SAINT-GOBAIN PAM UK, Stanton-by-Dale, Spojené království,

| — | SGPS BELGIUM S.A., Landen, Belgie, |
| --- | --- |

—

SGPS BELGIUM S.A., Landen, Belgie,

vyvážející výrobci v Indii

| — | Electrosteel Castings Ltd, Kalkata, Indie, a její společnosti ve spojení Lanco Industries Limited (nyní označovaná jako Srikalahasthi Pipes Limited), Andhra Pradesh, Indie, |
| --- | --- |

—

Electrosteel Castings Ltd, Kalkata, Indie, a její společnosti ve spojení Lanco Industries Limited (nyní označovaná jako Srikalahasthi Pipes Limited), Andhra Pradesh, Indie,

| — | Jindal Saw Limited, Dillí, Indie, |
| --- | --- |

—

Jindal Saw Limited, Dillí, Indie,

dovozci/obchodníci ve spojení

| — | Electrosteel Europe S.A., Francie, která má následující pobočky:






  — | Electrosteel Europe S.A. Sucursal En Espana, Španělsko, |
| --- | --- | --- |

—

Electrosteel Europe S.A., Francie, která má následující pobočky:

—

Electrosteel Europe S.A. Sucursal En Espana, Španělsko,

| — | Electrosteel Europe S.A. Succursale Italia, Itálie, |
| --- | --- |

—

Electrosteel Europe S.A. Succursale Italia, Itálie,

| — | Electrosteel Europe S.A. Niederlassung Deutschland, Německo, |
| --- | --- |

—

Electrosteel Europe S.A. Niederlassung Deutschland, Německo,

| — | Electrosteel Castings (UK) Ltd, Spojené království, |
| --- | --- |

—

Electrosteel Castings (UK) Ltd, Spojené království,

| — | Electrosteel Trading S.A. (Španělsko), |
| --- | --- |

—

Electrosteel Trading S.A. (Španělsko),

| — | Jindal Saw Italia SPA, Itálie, |
| --- | --- |

—

Jindal Saw Italia SPA, Itálie,

| — | Jindal Saw Pipeline Solutions Limited, Spojené království. |
| --- | --- |

—

Jindal Saw Pipeline Solutions Limited, Spojené království.

1.3.   Období šetření a posuzované období

| (14) | Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2013 do 30. září 2014 (dále jen „období šetření“ či „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2011 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“). |
| --- | --- |

(14)

Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2013 do 30. září 2014 (dále jen „období šetření“ či „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2011 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).

2.   DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

2.1.   Dotčený výrobek

| (15) | Dotčeným výrobkem jsou trouby a trubky z tvárné litiny (známé také jako litina s kuličkovým grafitem) (dále jen „trubky z tvárné litiny“) pocházející z Indie, v současnosti kódů KN ex 7303 00 10 a ex 7303 00 90. Tyto kódy KN se uvádějí pouze pro informaci. |
| --- | --- |

(15)

Dotčeným výrobkem jsou trouby a trubky z tvárné litiny (známé také jako litina s kuličkovým grafitem) (dále jen „trubky z tvárné litiny“) pocházející z Indie, v současnosti kódů KN ex 7303 00 10 a ex 7303 00 90. Tyto kódy KN se uvádějí pouze pro informaci.

| (16) | Trubky z tvárné litiny se používají pro dodávku pitné vody, čištění odpadních vod a zavlažování zemědělské půdy. K rozvodu vody pomocí trubek z tvárné litiny může docházet tlakem nebo pouze samospádem. Trubky mají průměr 60 mm až 2 000 mm a jsou 5,5, 6,7 nebo 8 metrů dlouhé. Obvykle jsou vyložené cementovou maltou nebo jinými materiály a z vnější strany jsou pozinkované, opatřené nátěrem nebo obalené ochrannou páskou. Hlavními koncovými uživateli jsou podniky veřejné služby. |
| --- | --- |

(16)

Trubky z tvárné litiny se používají pro dodávku pitné vody, čištění odpadních vod a zavlažování zemědělské půdy. K rozvodu vody pomocí trubek z tvárné litiny může docházet tlakem nebo pouze samospádem. Trubky mají průměr 60 mm až 2 000 mm a jsou 5,5, 6,7 nebo 8 metrů dlouhé. Obvykle jsou vyložené cementovou maltou nebo jinými materiály a z vnější strany jsou pozinkované, opatřené nátěrem nebo obalené ochrannou páskou. Hlavními koncovými uživateli jsou podniky veřejné služby.

2.2.   Obdobný výrobek

| (17) | Při šetření bylo zjištěno, že výrobek vyráběný a prodávaný v Indii a výrobek vyráběný a prodávaný v Unii mají stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti. |
| --- | --- |

(17)

Při šetření bylo zjištěno, že výrobek vyráběný a prodávaný v Indii a výrobek vyráběný a prodávaný v Unii mají stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti.

| (18) | Komise v této fázi rozhodla, že uvedené výrobky jsou proto obdobnými výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení. |
| --- | --- |

(18)

Komise v této fázi rozhodla, že uvedené výrobky jsou proto obdobnými výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.

3.   DUMPING

3.1.   Běžná hodnota

| (19) | Komise nejprve v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení zkoumala, zda je celkový objem domácího prodeje u každého jednotlivého spolupracujícího vyvážejícího výrobce reprezentativní. Domácí prodej je reprezentativní tehdy, když celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu připadající na vyvážejícího výrobce představuje alespoň 5 % celkového objemu prodeje dotčeného výrobku vyváženého během období šetření do Unie. Na základě tohoto kritéria byl celkový objem prodeje každého jednotlivého vyvážejícího výrobce obdobného výrobku na domácím trhu reprezentativní. |
| --- | --- |

(19)

Komise nejprve v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení zkoumala, zda je celkový objem domácího prodeje u každého jednotlivého spolupracujícího vyvážejícího výrobce reprezentativní. Domácí prodej je reprezentativní tehdy, když celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu připadající na vyvážejícího výrobce představuje alespoň 5 % celkového objemu prodeje dotčeného výrobku vyváženého během období šetření do Unie. Na základě tohoto kritéria byl celkový objem prodeje každého jednotlivého vyvážejícího výrobce obdobného výrobku na domácím trhu reprezentativní.

| (20) | Komise následně určila u vyvážejících výrobců s reprezentativním domácím prodejem typy výrobku prodávané na domácím trhu, jež byly shodné nebo srovnatelné s typy výrobku prodávanými na vývoz do Unie. |
| --- | --- |

(20)

Komise následně určila u vyvážejících výrobců s reprezentativním domácím prodejem typy výrobku prodávané na domácím trhu, jež byly shodné nebo srovnatelné s typy výrobku prodávanými na vývoz do Unie.

| (21) | Poté Komise u každého typu výrobku prodávaného každým spolupracujícím vyvážejícím výrobcem na domácím trhu, který je shodný nebo srovnatelný s typem výrobku prodávaným na vývoz do Unie, prověřovala, zda je objem jeho prodeje reprezentativní v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Domácí prodej určitého typu výrobku je reprezentativní tehdy, když celkový objem prodeje daného typu výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu během období šetření představuje alespoň 5 % celkového objemu prodeje shodného nebo srovnatelného typu výrobku vyváženého do Unie. Komise na tomto základě zjistila, že domácí prodej určitých typů výrobku nebyl reprezentativní, neboť představoval méně než 5 % celkového objemu prodeje shodného nebo obdobného typu výrobku vyváženého do Unie. |
| --- | --- |

(21)

Poté Komise u každého typu výrobku prodávaného každým spolupracujícím vyvážejícím výrobcem na domácím trhu, který je shodný nebo srovnatelný s typem výrobku prodávaným na vývoz do Unie, prověřovala, zda je objem jeho prodeje reprezentativní v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Domácí prodej určitého typu výrobku je reprezentativní tehdy, když celkový objem prodeje daného typu výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu během období šetření představuje alespoň 5 % celkového objemu prodeje shodného nebo srovnatelného typu výrobku vyváženého do Unie. Komise na tomto základě zjistila, že domácí prodej určitých typů výrobku nebyl reprezentativní, neboť představoval méně než 5 % celkového objemu prodeje shodného nebo obdobného typu výrobku vyváženého do Unie.

| (22) | Dále Komise stanovila podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu u každého typu výrobku během období šetření, aby mohla rozhodnout, zda pro účely výpočtu běžné hodnoty v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení použije skutečný domácí prodej. |
| --- | --- |

(22)

Dále Komise stanovila podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu u každého typu výrobku během období šetření, aby mohla rozhodnout, zda pro účely výpočtu běžné hodnoty v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení použije skutečný domácí prodej.

| (23) | Běžná hodnota je založena na skutečné ceně jednotlivých typů výrobku na domácím trhu bez ohledu na to, zda jejich prodej je, či není ziskový, pokud:






  a) | objem prodeje typu výrobku, prodávaného za čistou prodejní cenu rovnající se vypočteným výrobním nákladům nebo přesahující tyto náklady, představoval více než 80 % celkového objemu prodeje výrobku tohoto typu a |
| --- | --- | --- |

(23)

Běžná hodnota je založena na skutečné ceně jednotlivých typů výrobku na domácím trhu bez ohledu na to, zda jejich prodej je, či není ziskový, pokud:

a)

objem prodeje typu výrobku, prodávaného za čistou prodejní cenu rovnající se vypočteným výrobním nákladům nebo přesahující tyto náklady, představoval více než 80 % celkového objemu prodeje výrobku tohoto typu a

| b) | vážená průměrná prodejní cena uvedeného typu výrobku se rovná jednotkovým výrobním nákladům nebo je vyšší. |
| --- | --- |

b)

vážená průměrná prodejní cena uvedeného typu výrobku se rovná jednotkovým výrobním nákladům nebo je vyšší.

| (24) | V tomto případě je běžná hodnota váženým průměrem cen veškerého domácího prodeje uvedeného typu výrobku během období šetření. |
| --- | --- |

(24)

V tomto případě je běžná hodnota váženým průměrem cen veškerého domácího prodeje uvedeného typu výrobku během období šetření.

| (25) | Běžná hodnota je skutečná cena jednotlivých typů výrobku na domácím trhu pouze v případě ziskového prodeje daných typů výrobku na domácím trhu během období šetření, pokud:






  a) | objem ziskového prodeje typu výrobku tvoří nejvýše 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu; nebo |
| --- | --- | --- |

(25)

Běžná hodnota je skutečná cena jednotlivých typů výrobku na domácím trhu pouze v případě ziskového prodeje daných typů výrobku na domácím trhu během období šetření, pokud:

a)

objem ziskového prodeje typu výrobku tvoří nejvýše 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu; nebo

| b) | vážená průměrná cena tohoto typu výrobku je nižší než jednotkové výrobní náklady. |
| --- | --- |

b)

vážená průměrná cena tohoto typu výrobku je nižší než jednotkové výrobní náklady.

| (26) | Domácí prodej, který se použil pro určení běžné hodnoty u dvou spolupracujících vyvážejících výrobců, se uskutečňoval přímo nezávislým odběratelům. Z analýzy domácího prodeje vyplynulo, že část domácího prodeje byla zisková a že vážená průměrná prodejní cena byla vyšší než výrobní náklady. Pro typy výrobku, u kterých bylo zjištěno, že jsou shodné nebo srovnatelné s typy výrobku prodávanými na vývoz do Unie, byla běžná hodnota vypočítána buď jako vážený průměr cen veškerého domácího prodeje, nebo případně jako vážený průměr pouze ziskového prodeje. |
| --- | --- |

(26)

Domácí prodej, který se použil pro určení běžné hodnoty u dvou spolupracujících vyvážejících výrobců, se uskutečňoval přímo nezávislým odběratelům. Z analýzy domácího prodeje vyplynulo, že část domácího prodeje byla zisková a že vážená průměrná prodejní cena byla vyšší než výrobní náklady. Pro typy výrobku, u kterých bylo zjištěno, že jsou shodné nebo srovnatelné s typy výrobku prodávanými na vývoz do Unie, byla běžná hodnota vypočítána buď jako vážený průměr cen veškerého domácího prodeje, nebo případně jako vážený průměr pouze ziskového prodeje.

| (27) | Pro typy výrobku, u kterých byl prodej shodného nebo srovnatelného typu obdobného výrobku v běžném obchodním styku nulový nebo nedostatečný, anebo v případech, kdy nebyl určitý typ výrobku na domácím trhu prodán v reprezentativním množství, vypočetla Komise běžnou hodnotu v souladu s čl. 2 odst. 3 a 6 základního nařízení. |
| --- | --- |

(27)

Pro typy výrobku, u kterých byl prodej shodného nebo srovnatelného typu obdobného výrobku v běžném obchodním styku nulový nebo nedostatečný, anebo v případech, kdy nebyl určitý typ výrobku na domácím trhu prodán v reprezentativním množství, vypočetla Komise běžnou hodnotu v souladu s čl. 2 odst. 3 a 6 základního nařízení.

| (28) | Běžná hodnota byla vypočítána tak, že k průměrným výrobním nákladům obdobného výrobku, jež vznikly každému jednotlivému spolupracujícímu vyvážejícímu výrobci během období šetření, byly připočteny tyto položky:






  a) | vážené průměrné prodejní, režijní a správní náklady vynaložené během období šetření spolupracujícím vyvážejícím výrobcem při domácím prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku a |
| --- | --- | --- |

(28)

Běžná hodnota byla vypočítána tak, že k průměrným výrobním nákladům obdobného výrobku, jež vznikly každému jednotlivému spolupracujícímu vyvážejícímu výrobci během období šetření, byly připočteny tyto položky:

a)

vážené průměrné prodejní, režijní a správní náklady vynaložené během období šetření spolupracujícím vyvážejícím výrobcem při domácím prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku a

| b) | vážený průměrný zisk dosažený během období šetření spolupracujícím vyvážejícím výrobcem při domácím prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku. |
| --- | --- |

b)

vážený průměrný zisk dosažený během období šetření spolupracujícím vyvážejícím výrobcem při domácím prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku.

| (29) | Žadatel tvrdil, že indická vývozní daň na železnou rudu, která v období šetření dosáhla 30 %, stlačila domácí ceny železné rudy a snížila náklady vyvážejících výrobců na hlavní surovinu na 40 % ceny na světovém trhu, přičemž vliv na ceny CIF na hranici EU v případě vývozu trubek z tvárné oceli údajně představoval 40–100 EUR/tunu nebo 8–17 % vývozní ceny. Za těchto okolností žadatel požadoval, aby byla běžná hodnota odpovídajícím způsobem upravena. |
| --- | --- |

(29)

Žadatel tvrdil, že indická vývozní daň na železnou rudu, která v období šetření dosáhla 30 %, stlačila domácí ceny železné rudy a snížila náklady vyvážejících výrobců na hlavní surovinu na 40 % ceny na světovém trhu, přičemž vliv na ceny CIF na hranici EU v případě vývozu trubek z tvárné oceli údajně představoval 40–100 EUR/tunu nebo 8–17 % vývozní ceny. Za těchto okolností žadatel požadoval, aby byla běžná hodnota odpovídajícím způsobem upravena.

| (30) | Vyvážející výrobci tvrdili, že ceny, za které nakupují železnou rudu v Indii, jsou podobné ceně, za jakou je železná ruda vyvážena z Indie. Kromě toho jeden z vyvážejících výrobců tvrdil, avšak až poté, co v Indii proběhla inspekce na místě, že po období šetření začal nakupovat železnou rudu ze třetích zemí. |
| --- | --- |

(30)

Vyvážející výrobci tvrdili, že ceny, za které nakupují železnou rudu v Indii, jsou podobné ceně, za jakou je železná ruda vyvážena z Indie. Kromě toho jeden z vyvážejících výrobců tvrdil, avšak až poté, co v Indii proběhla inspekce na místě, že po období šetření začal nakupovat železnou rudu ze třetích zemí.

| (31) | Dosud získané důkazy Komisi neumožnily předběžně stanovit, zda jsou indické domácí ceny železné rudy v porovnání s ostatními trhy stlačené. |
| --- | --- |

(31)

Dosud získané důkazy Komisi neumožnily předběžně stanovit, zda jsou indické domácí ceny železné rudy v porovnání s ostatními trhy stlačené.

| (32) | Tvrzení výrobního odvětví Unie a vyvážejících výrobců tudíž nemohla být v této fázi šetření ověřena a budou se dále zkoumat v konečné fázi šetření, jakož i v rámci souběžného antisubvenčního řízení. |
| --- | --- |

(32)

Tvrzení výrobního odvětví Unie a vyvážejících výrobců tudíž nemohla být v této fázi šetření ověřena a budou se dále zkoumat v konečné fázi šetření, jakož i v rámci souběžného antisubvenčního řízení.

3.2.   Vývozní cena

| (33) | Vyvážející výrobci vyváželi do Unie zejména prostřednictvím společností ve spojení, které působily jako dovozci. Vývoz uskutečněný přímo nezávislým odběratelům představoval přibližně jen 1 % jejich celkového vývozu do Unie. |
| --- | --- |

(33)

Vyvážející výrobci vyváželi do Unie zejména prostřednictvím společností ve spojení, které působily jako dovozci. Vývoz uskutečněný přímo nezávislým odběratelům představoval přibližně jen 1 % jejich celkového vývozu do Unie.

| (34) | Jestliže vyvážející výrobci dotčený výrobek vyváželi přímo nezávislým odběratelům v Unii, byla vývozní cena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení cenou skutečně zaplacenou nebo cenou, kterou je třeba zaplatit za dotčený výrobek prodaný za účelem vývozu do Unie. |
| --- | --- |

(34)

Jestliže vyvážející výrobci dotčený výrobek vyváželi přímo nezávislým odběratelům v Unii, byla vývozní cena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení cenou skutečně zaplacenou nebo cenou, kterou je třeba zaplatit za dotčený výrobek prodaný za účelem vývozu do Unie.

| (35) | Jestliže vyvážející výrobci vyvezli dotčený výrobek do Unie prostřednictvím společností ve spojení, které působily jako dovozce, byla vývozní cena v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení stanovena na základě ceny, za niž byl dovezený výrobek poprvé znovu prodán nezávislým odběratelům v Unii. V takovém případě byly provedeny úpravy ceny o všechny náklady vzniklé mezi dovozem a dalším prodejem, včetně prodejních, režijních a správních nákladů, a o dosažený zisk. Jelikož dovozci, kteří nejsou ve spojení, nespolupracovali, použil se průměrný zisk ve výši 3,7 % na základě údajů obsažených v podnětu. |
| --- | --- |

(35)

Jestliže vyvážející výrobci vyvezli dotčený výrobek do Unie prostřednictvím společností ve spojení, které působily jako dovozce, byla vývozní cena v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení stanovena na základě ceny, za niž byl dovezený výrobek poprvé znovu prodán nezávislým odběratelům v Unii. V takovém případě byly provedeny úpravy ceny o všechny náklady vzniklé mezi dovozem a dalším prodejem, včetně prodejních, režijních a správních nákladů, a o dosažený zisk. Jelikož dovozci, kteří nejsou ve spojení, nespolupracovali, použil se průměrný zisk ve výši 3,7 % na základě údajů obsažených v podnětu.

| (36) | Jeden z vyvážejících výrobců tvrdil, že namísto uplatnění čl. 2 odst. 9 základního nařízení by vývozní cena měla být založena na převodních cenách mezi vyvážejícím výrobcem a jeho společnostmi ve spojení v EU. Tvrdil, že uvedené ceny jsou spolehlivé, neboť celní a daňové orgány (pro účely DPH a daně z příjmu) některých členských států uznaly, že transakce mezi obchodníky a mateřskou společností jsou nezávislé. |
| --- | --- |

(36)

Jeden z vyvážejících výrobců tvrdil, že namísto uplatnění čl. 2 odst. 9 základního nařízení by vývozní cena měla být založena na převodních cenách mezi vyvážejícím výrobcem a jeho společnostmi ve spojení v EU. Tvrdil, že uvedené ceny jsou spolehlivé, neboť celní a daňové orgány (pro účely DPH a daně z příjmu) některých členských států uznaly, že transakce mezi obchodníky a mateřskou společností jsou nezávislé.

| (37) | Komise toto tvrzení předběžně zamítla z následujících důvodů. Zaprvé, účel ověřování celních orgánů se podstatně liší od ověřování, které provádí Komise v souvislosti s antidumpingovým šetřením. V tomto případě, jelikož je clo nulové, neměly celní orgány žádný důvod zpochybňovat deklarované vývozní ceny. Kromě toho Komise neobdržela žádné dostatečné důkazy, které by prokazovaly, že daňové orgány výslovně akceptovaly vývozní ceny mezi vyvážejícím výrobcem a jeho společnostmi ve spojení v EU. |
| --- | --- |

(37)

Komise toto tvrzení předběžně zamítla z následujících důvodů. Zaprvé, účel ověřování celních orgánů se podstatně liší od ověřování, které provádí Komise v souvislosti s antidumpingovým šetřením. V tomto případě, jelikož je clo nulové, neměly celní orgány žádný důvod zpochybňovat deklarované vývozní ceny. Kromě toho Komise neobdržela žádné dostatečné důkazy, které by prokazovaly, že daňové orgány výslovně akceptovaly vývozní ceny mezi vyvážejícím výrobcem a jeho společnostmi ve spojení v EU.

| (38) | Zadruhé, tvrzení, že orgány správy DPH akceptovaly tržní vývozní ceny, nebylo možné přijmout, neboť této společnosti se i tak vrací DPH vybraná v okamžiku dalšího prodeje dovezeného zboží. |
| --- | --- |

(38)

Zadruhé, tvrzení, že orgány správy DPH akceptovaly tržní vývozní ceny, nebylo možné přijmout, neboť této společnosti se i tak vrací DPH vybraná v okamžiku dalšího prodeje dovezeného zboží.

| (39) | A nakonec vyvážející výrobce odkazoval na dvě nařízení Rady, v nichž byly převodní ceny akceptovány (4). V uvedených dvou případech však Komise mohla porovnat prodej prostřednictvím dovozců ve spojení s prodejem prostřednictvím dovozců, kteří nejsou ve spojení, což v tomto případě není možné, neboť prodej prostřednictvím dovozců, kteří nejsou ve spojení, nebyl reprezentativní (okolo 1 % veškerého prodeje do EU). |
| --- | --- |

(39)

A nakonec vyvážející výrobce odkazoval na dvě nařízení Rady, v nichž byly převodní ceny akceptovány (4). V uvedených dvou případech však Komise mohla porovnat prodej prostřednictvím dovozců ve spojení s prodejem prostřednictvím dovozců, kteří nejsou ve spojení, což v tomto případě není možné, neboť prodej prostřednictvím dovozců, kteří nejsou ve spojení, nebyl reprezentativní (okolo 1 % veškerého prodeje do EU).

| (40) | Pokud jde o druhého vyvážejícího výrobce, část celkového prodeje na vývoz (přibližně 10–17 %) nebyla znovu prodána ve stavu, ve kterém byla dovezena, neboť byla zpracována společností ve spojení v Itálii. Tato společnost ve spojení dovážela polotovary (holých) trubek, které pak byly dále zpracovávány přidáním vnějšího (zinkového) povlaku a vnitřního obalu (cement). Dovážené holé trubky i dokončené trubky jsou dotčeným výrobkem. Vnitřní obal i vnější povlak trubek vyžaduje značné investice do strojů, zařízení a surovin, jakož i určitý počet zaměstnanců se specifickou kvalifikací. |
| --- | --- |

(40)

Pokud jde o druhého vyvážejícího výrobce, část celkového prodeje na vývoz (přibližně 10–17 %) nebyla znovu prodána ve stavu, ve kterém byla dovezena, neboť byla zpracována společností ve spojení v Itálii. Tato společnost ve spojení dovážela polotovary (holých) trubek, které pak byly dále zpracovávány přidáním vnějšího (zinkového) povlaku a vnitřního obalu (cement). Dovážené holé trubky i dokončené trubky jsou dotčeným výrobkem. Vnitřní obal i vnější povlak trubek vyžaduje značné investice do strojů, zařízení a surovin, jakož i určitý počet zaměstnanců se specifickou kvalifikací.

| (41) | V případě, že výrobek není znovu prodán ve stavu, ve kterém byl dovezen, může Komise podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení stanovit vývozní cenu „na jakémkoli jiném přiměřeném základě“. V tomto případě se Komise rozhodla předběžně upravit cenu, za kterou se zpracovaný výrobek poprvé znovu prodával nezávislým odběratelům v Unii, o všechny náklady vzniklé mezi dovozem a dalším prodejem (kromě nákladů na zpracování), o prodejní, režijní a správní náklady a o zisk. Pokud jde o náklady na zpracování vzniklé v EU, Komise provede další šetření, aby zjistila, zda je úprava vhodná a na jaké úrovni. Jelikož neexistuje jiná vhodná referenční hodnota, použil se jako úroveň zisku dovozce, který není ve spojení, průměrný zisk ve výši 3,7 % na základě údajů obsažených v podnětu. Důvody určení vývozní ceny na tomto základě jsou tyto:






  — | dovážené holé trubky se na trhu Unie neprodávají, neboť je bez dalšího zpracování nelze použít ani pro dodávky vody, ani pro kanalizace. Ze stejného důvodu nejsou holé trubky prodávány ani na domácím trhu v Indii, |
| --- | --- | --- |

(41)

V případě, že výrobek není znovu prodán ve stavu, ve kterém byl dovezen, může Komise podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení stanovit vývozní cenu „na jakémkoli jiném přiměřeném základě“. V tomto případě se Komise rozhodla předběžně upravit cenu, za kterou se zpracovaný výrobek poprvé znovu prodával nezávislým odběratelům v Unii, o všechny náklady vzniklé mezi dovozem a dalším prodejem (kromě nákladů na zpracování), o prodejní, režijní a správní náklady a o zisk. Pokud jde o náklady na zpracování vzniklé v EU, Komise provede další šetření, aby zjistila, zda je úprava vhodná a na jaké úrovni. Jelikož neexistuje jiná vhodná referenční hodnota, použil se jako úroveň zisku dovozce, který není ve spojení, průměrný zisk ve výši 3,7 % na základě údajů obsažených v podnětu. Důvody určení vývozní ceny na tomto základě jsou tyto:

—

dovážené holé trubky se na trhu Unie neprodávají, neboť je bez dalšího zpracování nelze použít ani pro dodávky vody, ani pro kanalizace. Ze stejného důvodu nejsou holé trubky prodávány ani na domácím trhu v Indii,

| — | vzhledem k rozsahu nákladů na zpracování, které jsou v důsledku zařízení, surovin a pracovních sil potřebných k přeměně dovezených holých trubek v použitelný výrobek značné, vedl by odečet těchto nákladů, které jsou mnohem vyšší než náklady na konečnou úpravu výrobku podle požadavků zákazníka, k nepřiměřenému a umělému výsledku. |
| --- | --- |

—

vzhledem k rozsahu nákladů na zpracování, které jsou v důsledku zařízení, surovin a pracovních sil potřebných k přeměně dovezených holých trubek v použitelný výrobek značné, vedl by odečet těchto nákladů, které jsou mnohem vyšší než náklady na konečnou úpravu výrobku podle požadavků zákazníka, k nepřiměřenému a umělému výsledku.

| (42) | Pokud jde o další dovezené výrobky, oba vyvážející výrobci měli dovozce ve spojení ve Spojeném království, který dále zpracovával dovezené výrobky přidáním přírub a řezáním trubek na menší velikosti. |
| --- | --- |

(42)

Pokud jde o další dovezené výrobky, oba vyvážející výrobci měli dovozce ve spojení ve Spojeném království, který dále zpracovával dovezené výrobky přidáním přírub a řezáním trubek na menší velikosti.

| (43) | Komise předběžně stanovila vývozní cenu těchto dalších výrobků v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení na základě úpravy ceny, za niž byl dovezený výrobek poprvé znovu prodán nezávislým odběratelům v Unii, o všechny náklady vzniklé mezi dovozem a dalším prodejem, včetně nákladů na zpracování v Unii, prodejních, režijních a správních nákladů, a o zisk, aby tak bylo zpětně dosaženo ceny nezpracovaného výrobku (nenařezaného a/nebo bez přírub). Jelikož neexistuje jiná vhodná referenční hodnota, použil se jako úroveň zisku dovozce, který není ve spojení, průměrný zisk ve výši 3,7 % na základě údajů obsažených v podnětu. |
| --- | --- |

(43)

Komise předběžně stanovila vývozní cenu těchto dalších výrobků v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení na základě úpravy ceny, za niž byl dovezený výrobek poprvé znovu prodán nezávislým odběratelům v Unii, o všechny náklady vzniklé mezi dovozem a dalším prodejem, včetně nákladů na zpracování v Unii, prodejních, režijních a správních nákladů, a o zisk, aby tak bylo zpětně dosaženo ceny nezpracovaného výrobku (nenařezaného a/nebo bez přírub). Jelikož neexistuje jiná vhodná referenční hodnota, použil se jako úroveň zisku dovozce, který není ve spojení, průměrný zisk ve výši 3,7 % na základě údajů obsažených v podnětu.

| (44) | Jeden z vyvážejících výrobců tvrdil, že pro typy výrobku, které nebyly znovu prodávány ve stavu, v jakém byly dovezeny, jelikož byly zpracovány společností ve spojení, by Komise měla stanovit vývozní cenu nikoli na základě cen účtovaných prvním nezávislým zákazníkům, ale spíše na základě přímého prodeje vyvážejícího výrobce do EU, s možností doplnění o vývozní ceny společnosti pro nezávislé zákazníky ve třetích zemích. |
| --- | --- |

(44)

Jeden z vyvážejících výrobců tvrdil, že pro typy výrobku, které nebyly znovu prodávány ve stavu, v jakém byly dovezeny, jelikož byly zpracovány společností ve spojení, by Komise měla stanovit vývozní cenu nikoli na základě cen účtovaných prvním nezávislým zákazníkům, ale spíše na základě přímého prodeje vyvážejícího výrobce do EU, s možností doplnění o vývozní ceny společnosti pro nezávislé zákazníky ve třetích zemích.

| (45) | Komise předběžně dospěla k závěru, že by se navrhovaný přístup měl zamítnout. Zaprvé, přímý prodej vyvážejícího výrobce do EU byl během období šetření velmi nízký jak z hlediska objemu, tak z hlediska hodnoty, a proto není reprezentativní. Zadruhé, prodej do třetích zemí není vhodným základem, neboť dostatečně neodráží hospodářskou situaci a chování vyvážejícího výrobce na trhu Unie, zejména vzhledem ke skutečnosti, že vyvážející výrobce během stejného období prodával do Unie ve velkém množství prostřednictvím obchodníků ve spojení. |
| --- | --- |

(45)

Komise předběžně dospěla k závěru, že by se navrhovaný přístup měl zamítnout. Zaprvé, přímý prodej vyvážejícího výrobce do EU byl během období šetření velmi nízký jak z hlediska objemu, tak z hlediska hodnoty, a proto není reprezentativní. Zadruhé, prodej do třetích zemí není vhodným základem, neboť dostatečně neodráží hospodářskou situaci a chování vyvážejícího výrobce na trhu Unie, zejména vzhledem ke skutečnosti, že vyvážející výrobce během stejného období prodával do Unie ve velkém množství prostřednictvím obchodníků ve spojení.

| (46) | Vyvážející výrobce rovněž tvrdil, že by se úpravy měly omezit na ty, které „vznikly mezi dovozem a dalším prodejem“, a tudíž by se přiměřeně vztahovaly k procesu dalšího prodeje. Tyto náklady tedy například nemohou zahrnovat prodejní, režijní a správní náklady, které obvykle nese výrobce, zpracovatel nebo vývozce. Prodejní, režijní a správní náklady společností ve spojení v EU by nebyly přiměřenými náklady pro společnost, která je pouze dovozcem. Vyvážející výrobce a jeho společnosti ve spojení v EU jsou údajně jedním hospodářským subjektem, což by mělo dopad na druh úprav, jež lze provést při stanovení vývozní ceny. |
| --- | --- |

(46)

Vyvážející výrobce rovněž tvrdil, že by se úpravy měly omezit na ty, které „vznikly mezi dovozem a dalším prodejem“, a tudíž by se přiměřeně vztahovaly k procesu dalšího prodeje. Tyto náklady tedy například nemohou zahrnovat prodejní, režijní a správní náklady, které obvykle nese výrobce, zpracovatel nebo vývozce. Prodejní, režijní a správní náklady společností ve spojení v EU by nebyly přiměřenými náklady pro společnost, která je pouze dovozcem. Vyvážející výrobce a jeho společnosti ve spojení v EU jsou údajně jedním hospodářským subjektem, což by mělo dopad na druh úprav, jež lze provést při stanovení vývozní ceny.

| (47) | Společnost dále tvrdila, že prodejní, režijní a správní náklady a zisk, které se mají použít pro stanovení vývozní ceny, by se měly přepočítat tak, aby se týkaly pouze činnosti dovozce. |
| --- | --- |

(47)

Společnost dále tvrdila, že prodejní, režijní a správní náklady a zisk, které se mají použít pro stanovení vývozní ceny, by se měly přepočítat tak, aby se týkaly pouze činnosti dovozce.

| (48) | Pokud jde o tvrzení, že úpravy by se měly omezovat pouze na ty, které „vznikly mezi dovozem a dalším prodejem“, Komise odkazuje na ustálenou judikaturu evropských soudů, podle níž čl. 2 odst. 9 základního nařízení nebrání provedení úprav o náklady vzniklé před dovozem v takové míře, v jaké je obvykle nese dovozce. Kromě toho z této judikatury vyplývá, že existence jediného hospodářského subjektu nemá vliv na použitelnost čl. 2 odst. 9 základního nařízení a úpravy v něm uvedené. Z této judikatury rovněž vyplývá, že skutečnost, že společnosti ve spojení provádějí jen určité funkce, není překážkou pro použití čl. 2 odst. 9 základního nařízení, odráží se však v nižší částce prodejních, režijních a správních nákladů, která se má odečíst od ceny, za níž se dotčený výrobek poprvé znovu prodá nezávislému kupujícímu. V každém případě nese důkazní břemeno zúčastněná strana, která hodlá zpochybnit rozsah úprav provedených na základě čl. 2 odst. 9 základního nařízení. Proto, pokud tato strana považuje úpravy za nadměrné, musí poskytnout konkrétní důkazy a výpočty odůvodňující tato tvrzení a především alternativní sazbu. Jelikož Komise zastává názor, že úroveň prodejních, režijních a správních nákladů předběžně použitá pro stanovení vývozní ceny odráží činnosti prováděné společnostmi ve spojení, předběžně tato tvrzení zamítla. |
| --- | --- |

(48)

Pokud jde o tvrzení, že úpravy by se měly omezovat pouze na ty, které „vznikly mezi dovozem a dalším prodejem“, Komise odkazuje na ustálenou judikaturu evropských soudů, podle níž čl. 2 odst. 9 základního nařízení nebrání provedení úprav o náklady vzniklé před dovozem v takové míře, v jaké je obvykle nese dovozce. Kromě toho z této judikatury vyplývá, že existence jediného hospodářského subjektu nemá vliv na použitelnost čl. 2 odst. 9 základního nařízení a úpravy v něm uvedené. Z této judikatury rovněž vyplývá, že skutečnost, že společnosti ve spojení provádějí jen určité funkce, není překážkou pro použití čl. 2 odst. 9 základního nařízení, odráží se však v nižší částce prodejních, režijních a správních nákladů, která se má odečíst od ceny, za níž se dotčený výrobek poprvé znovu prodá nezávislému kupujícímu. V každém případě nese důkazní břemeno zúčastněná strana, která hodlá zpochybnit rozsah úprav provedených na základě čl. 2 odst. 9 základního nařízení. Proto, pokud tato strana považuje úpravy za nadměrné, musí poskytnout konkrétní důkazy a výpočty odůvodňující tato tvrzení a především alternativní sazbu. Jelikož Komise zastává názor, že úroveň prodejních, režijních a správních nákladů předběžně použitá pro stanovení vývozní ceny odráží činnosti prováděné společnostmi ve spojení, předběžně tato tvrzení zamítla.

3.3.   Srovnání

| (49) | Komise srovnala běžnou hodnotu a vývozní cenu spolupracujících vyvážejících výrobců na základě ceny ze závodu. |
| --- | --- |

(49)

Komise srovnala běžnou hodnotu a vývozní cenu spolupracujících vyvážejících výrobců na základě ceny ze závodu.

| (50) | Žadatel Komisi požádal, aby uplatnila výjimečnou metodiku cíleného dumpingu podle čl. 2 odst. 11 druhé věty základního antidumpingového nařízení, neboť „existuje struktura vývozních cen, které se výrazně liší mezi různými kupujícími a oblastmi, což bude mít za následek podstatně vyšší dumpingové rozpětí, [jelikož] se indičtí vývozci zaměřují na [...] Spojené království, Španělsko, Itálii a Francii a na určité velké zákazníky“. |
| --- | --- |

(50)

Žadatel Komisi požádal, aby uplatnila výjimečnou metodiku cíleného dumpingu podle čl. 2 odst. 11 druhé věty základního antidumpingového nařízení, neboť „existuje struktura vývozních cen, které se výrazně liší mezi různými kupujícími a oblastmi, což bude mít za následek podstatně vyšší dumpingové rozpětí, [jelikož] se indičtí vývozci zaměřují na [...] Spojené království, Španělsko, Itálii a Francii a na určité velké zákazníky“.

| (51) | Komise předběžně zamítla tvrzení ohledně cíleného dumpingu, neboť žadatel na podporu svého tvrzení nepředložil dostatečné důkazy. Jediným předloženým důkazem byly údaje Eurostatu, z nichž vyplývá, že většina vývozu vyvážejících výrobců vstupuje do EU pouze přes čtyři členské státy. Tento vývoz by však mohl být následně zasílán také do jiných členských států. Kromě toho, a což je důležitější, nebyly předloženy žádné údaje dokládající rozdíly v cenách mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(51)

Komise předběžně zamítla tvrzení ohledně cíleného dumpingu, neboť žadatel na podporu svého tvrzení nepředložil dostatečné důkazy. Jediným předloženým důkazem byly údaje Eurostatu, z nichž vyplývá, že většina vývozu vyvážejících výrobců vstupuje do EU pouze přes čtyři členské státy. Tento vývoz by však mohl být následně zasílán také do jiných členských států. Kromě toho, a což je důležitější, nebyly předloženy žádné údaje dokládající rozdíly v cenách mezi členskými státy.

| (52) | Navíc Komise nemohla stanovit strukturu vývozních cen, které se výrazně liší mezi různými kupujícími a oblastmi. Šetření prokázalo, že ceny výrobců z Unie prodávajících v některých členských státech byly nižší než průměr Unie, to však nemohlo být spojeno s žádnou praktikou cíleného dumpingu, a to zejména proto, že taková situace existovala již předtím, než do EU začali vyvážet indičtí vyvážející výrobci. |
| --- | --- |

(52)

Navíc Komise nemohla stanovit strukturu vývozních cen, které se výrazně liší mezi různými kupujícími a oblastmi. Šetření prokázalo, že ceny výrobců z Unie prodávajících v některých členských státech byly nižší než průměr Unie, to však nemohlo být spojeno s žádnou praktikou cíleného dumpingu, a to zejména proto, že taková situace existovala již předtím, než do EU začali vyvážet indičtí vyvážející výrobci.

| (53) | Pokud to odůvodňovala potřeba zajistit spravedlivé srovnání, upravila Komise běžnou hodnotu a/nebo vývozní cenu o rozdíly, které mají vliv na cenu a srovnatelnost ceny, v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. Byly provedeny úpravy s ohledem na přepravné a pojištění, manipulaci, balení, náklady na úvěr, bankovní poplatky, provize, dovozní poplatky a náklady na službu zákazníkům. Nebyla však provedena úprava týkající se vrácení cla, neboť vyvážející výrobci neprokázali, že nezaplacené nebo nevrácené daně z prodeje na vývoz byly zahrnuty do ceny na domácím trhu. |
| --- | --- |

(53)

Pokud to odůvodňovala potřeba zajistit spravedlivé srovnání, upravila Komise běžnou hodnotu a/nebo vývozní cenu o rozdíly, které mají vliv na cenu a srovnatelnost ceny, v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. Byly provedeny úpravy s ohledem na přepravné a pojištění, manipulaci, balení, náklady na úvěr, bankovní poplatky, provize, dovozní poplatky a náklady na službu zákazníkům. Nebyla však provedena úprava týkající se vrácení cla, neboť vyvážející výrobci neprokázali, že nezaplacené nebo nevrácené daně z prodeje na vývoz byly zahrnuty do ceny na domácím trhu.

| (54) | Indičtí vyvážející výrobci ve velmi pokročilé fázi šetření tvrdili, že existují značné fyzické rozdíly mezi kontrolními čísly výrobku (PCN), které by opodstatňovaly úpravy za účelem spravedlivého porovnání cen nebo vyloučení určitých speciálních výrobků prodávaných žadatelem. Avšak informace prokazující tyto rozdíly ve fyzických vlastnostech a potenciální hodnotu úprav nebyly dostatečně podložené na to, aby bylo možné v této fázi šetření zaujmout stanovisko. Proto se toto tvrzení předběžně zamítá. |
| --- | --- |

(54)

Indičtí vyvážející výrobci ve velmi pokročilé fázi šetření tvrdili, že existují značné fyzické rozdíly mezi kontrolními čísly výrobku (PCN), které by opodstatňovaly úpravy za účelem spravedlivého porovnání cen nebo vyloučení určitých speciálních výrobků prodávaných žadatelem. Avšak informace prokazující tyto rozdíly ve fyzických vlastnostech a potenciální hodnotu úprav nebyly dostatečně podložené na to, aby bylo možné v této fázi šetření zaujmout stanovisko. Proto se toto tvrzení předběžně zamítá.

3.4.   Dumpingová rozpětí

| (55) | U spolupracujících vyvážejících výrobců Komise srovnávala váženou průměrnou běžnou hodnotu každého typu obdobného výrobku s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení. |
| --- | --- |

(55)

U spolupracujících vyvážejících výrobců Komise srovnávala váženou průměrnou běžnou hodnotu každého typu obdobného výrobku s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.

| (56) | Úroveň spolupráce je v tomto případě vysoká, neboť dovoz spolupracujících vyvážejících výrobců představoval během období šetření 100 % celkového vývozu do Unie. Na základě toho Komise rozhodla, že stanoví zbytkové dumpingové rozpětí na úrovni spolupracující společnosti s nejvyšším dumpigovým rozpětím. |
| --- | --- |

(56)

Úroveň spolupráce je v tomto případě vysoká, neboť dovoz spolupracujících vyvážejících výrobců představoval během období šetření 100 % celkového vývozu do Unie. Na základě toho Komise rozhodla, že stanoví zbytkové dumpingové rozpětí na úrovni spolupracující společnosti s nejvyšším dumpigovým rozpětím.

| (57) | Předběžná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením jsou následující:






  Název podniku | Prozatímní dumpingové rozpětí |
| --- | --- | --- |
| Jindal Saw Ltd | 31,2 % |
| Electrosteel Casting Ltd | 15,3 % |
| Všechny ostatní společnosti | 31,2 % |

(57)

Předběžná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením jsou následující:

Název podniku

Prozatímní dumpingové rozpětí

Jindal Saw Ltd

31,2 %

Electrosteel Casting Ltd

15,3 %

Všechny ostatní společnosti

31,2 %

4.   ÚJMA

4.1.   Definice výrobního odvětví Unie a výroba v Unii

| (58) | Obdobný výrobek v Unii vyráběli během období šetření tři výrobci. Tito výrobci představují „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení. |
| --- | --- |

(58)

Obdobný výrobek v Unii vyráběli během období šetření tři výrobci. Tito výrobci představují „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.

| (59) | Jelikož jsou v Unii pouze tři výrobci a společnost SG PAM Group poskytla údaje za své dceřiné společnosti a odhady pro jediného nespolupracujícího výrobce z Unie, jsou všechny údaje v zájmu ochrany důvěrnosti informací dalšího výrobce v Unii, který v šetření spolupracoval, uvedeny v indexované podobě nebo jako rozpětí. |
| --- | --- |

(59)

Jelikož jsou v Unii pouze tři výrobci a společnost SG PAM Group poskytla údaje za své dceřiné společnosti a odhady pro jediného nespolupracujícího výrobce z Unie, jsou všechny údaje v zájmu ochrany důvěrnosti informací dalšího výrobce v Unii, který v šetření spolupracoval, uvedeny v indexované podobě nebo jako rozpětí.

| (60) | Celková výroba v Unii během období šetření byla stanovena na [550 000–650 000] tun. Komise stanovila celkovou výrobu v Unii na základě všech dostupných informací o výrobním odvětví Unie, jako jsou informace ohledně nespolupracujícího výrobce poskytnuté v podnětu a údaje shromážděné během šetření od spolupracujících výrobců v Unii. Jak je uvedeno v 7. bodě odůvodnění, jsou v Unii pouze tři výrobci a dva spolupracující výrobci představují přibližně 96 % celkové výroby v Unii. |
| --- | --- |

(60)

Celková výroba v Unii během období šetření byla stanovena na [550 000–650 000] tun. Komise stanovila celkovou výrobu v Unii na základě všech dostupných informací o výrobním odvětví Unie, jako jsou informace ohledně nespolupracujícího výrobce poskytnuté v podnětu a údaje shromážděné během šetření od spolupracujících výrobců v Unii. Jak je uvedeno v 7. bodě odůvodnění, jsou v Unii pouze tři výrobci a dva spolupracující výrobci představují přibližně 96 % celkové výroby v Unii.

4.2.   Spotřeba v Unii

| (61) | Komise stanovila spotřebu v Unii na základě objemu celkového prodeje výrobního odvětví Unie v Unii a dovozu ze třetích zemí do Unie. Komise stanovila celkový prodej výrobního odvětví Unie na základě informací získaných od spolupracujících výrobců z Unie a informací o nespolupracujícím výrobci obsažených v podnětu. Objemy dovozu byly získány z údajů Eurostatu. |
| --- | --- |

(61)

Komise stanovila spotřebu v Unii na základě objemu celkového prodeje výrobního odvětví Unie v Unii a dovozu ze třetích zemí do Unie. Komise stanovila celkový prodej výrobního odvětví Unie na základě informací získaných od spolupracujících výrobců z Unie a informací o nespolupracujícím výrobci obsažených v podnětu. Objemy dovozu byly získány z údajů Eurostatu.

| (62) | Spotřeba v Unii se vyvíjela takto:

  Spotřeba v Unii | 2011 | 2012 | 2013 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Index | 100 | 84 | 83 | 97 |
| Zdroj: Odpovědi na dotazník, informace obsažené v podnětu a Eurostat. |

(62)

Spotřeba v Unii se vyvíjela takto:

Spotřeba v Unii

2011

2012

2013

OŠ

Index

100

84

83

97

Zdroj: Odpovědi na dotazník, informace obsažené v podnětu a Eurostat.

| (63) | Spotřeba v Unii v posuzovaném období klesla o 3,3 %. Spotřeba v Unii se výrazně měnila – značně poklesla v letech 2011 až 2012 (o více než 16 %), avšak výrazně se zvýšila v období šetření. Konečnými odběrateli trubek z tvárné litiny jsou společnosti zajišťující rozvod vody, kanalizaci a zavlažování. Nejčastěji se jedná o veřejné subjekty závislé na veřejném financování. V letech 2011 a 2012 se hospodářská krize změnila ve skutečnou krizi veřejného dluhu. To přimělo vlády Unie k tomu, aby drasticky snížily veřejné investice a výdaje, což vysvětluje výrazný pokles poptávky po trubkách z tvárné litiny, zejména v zemích, jako je Španělsko, Portugalsko a Itálie. |
| --- | --- |

(63)

Spotřeba v Unii v posuzovaném období klesla o 3,3 %. Spotřeba v Unii se výrazně měnila – značně poklesla v letech 2011 až 2012 (o více než 16 %), avšak výrazně se zvýšila v období šetření. Konečnými odběrateli trubek z tvárné litiny jsou společnosti zajišťující rozvod vody, kanalizaci a zavlažování. Nejčastěji se jedná o veřejné subjekty závislé na veřejném financování. V letech 2011 a 2012 se hospodářská krize změnila ve skutečnou krizi veřejného dluhu. To přimělo vlády Unie k tomu, aby drasticky snížily veřejné investice a výdaje, což vysvětluje výrazný pokles poptávky po trubkách z tvárné litiny, zejména v zemích, jako je Španělsko, Portugalsko a Itálie.

4.3.   Dovoz z Indie

4.3.1.   Objem a podíl dovozu z Indie na trhu

| (64) | Komise stanovila objem dovozu na základě údajů Eurostatu. Údaje Eurostatu byly v souladu s údaji, které předložili vyvážející výrobci z Indie. Podíl dovozu na trhu byl stanoven na stejném základě. |
| --- | --- |

(64)

Komise stanovila objem dovozu na základě údajů Eurostatu. Údaje Eurostatu byly v souladu s údaji, které předložili vyvážející výrobci z Indie. Podíl dovozu na trhu byl stanoven na stejném základě.

| (65) | Dovoz z dotčené země do Unie se vyvíjel takto:

  Objem dovozu (v tunách) a podíl na trhu | 2011 | 2012 | 2013 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem dovozu z Indie | 75 000–85 000 | 60 000–70 000 | 75 000–85 000 | 95 000–105 000 |
| Index objemu dovozu | 100 | 83 | 101 | 123 |
| Index podílu na trhu | 100 | 99 | 122 | 127 |
| Zdroj: Eurostat, odpovědi na dotazník. |

(65)

Dovoz z dotčené země do Unie se vyvíjel takto:

Objem dovozu (v tunách) a podíl na trhu

2011

2012

2013

OŠ

Objem dovozu z Indie

75 000–85 000

60 000–70 000

75 000–85 000

95 000–105 000

Index objemu dovozu

100

83

101

123

Index podílu na trhu

100

99

122

127

Zdroj: Eurostat, odpovědi na dotazník.

| (66) | Objem dovozu z Indie se navzdory zmenšujícímu se trhu výrazně zvýšil o více než 22 % během posuzovaného období. Indičtí vyvážející výrobci získali ve stejném období 3,5 procentního bodu podílu na trhu. |
| --- | --- |

(66)

Objem dovozu z Indie se navzdory zmenšujícímu se trhu výrazně zvýšil o více než 22 % během posuzovaného období. Indičtí vyvážející výrobci získali ve stejném období 3,5 procentního bodu podílu na trhu.

4.3.2.   Ceny výrobků dovážených z Indie a cenové podbízení

| (67) | Ceny dovozu stanovila Komise na základě údajů Eurostatu. Cenové podbízení dovozu bylo stanoveno na základě údajů, které poskytli vyvážející výrobci z Indie a výrobní odvětví Unie. |
| --- | --- |

(67)

Ceny dovozu stanovila Komise na základě údajů Eurostatu. Cenové podbízení dovozu bylo stanoveno na základě údajů, které poskytli vyvážející výrobci z Indie a výrobní odvětví Unie.

| (68) | Průměrná cena výrobků dovážených z Indie do Unie se vyvíjela takto:

  Dovozní ceny (EUR/tuna) | 2011 | 2012 | 2013 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indie | 650–750 | 700–800 | 600–700 | 600–700 |
| Index | 100 | 106 | 99 | 98 |
| Zdroj: Eurostat, odpovědi na dotazník. |

(68)

Průměrná cena výrobků dovážených z Indie do Unie se vyvíjela takto:

Dovozní ceny (EUR/tuna)

2011

2012

2013

OŠ

Indie

650–750

700–800

600–700

600–700

Index

100

106

99

98

Zdroj: Eurostat, odpovědi na dotazník.

| (69) | Indické ceny během celého posuzovaného období mírně klesly. Indické ceny v roce 2012 vzrostly (o 5,7 %), avšak v roce 2013 ještě více klesly (o – 6,2 %). |
| --- | --- |

(69)

Indické ceny během celého posuzovaného období mírně klesly. Indické ceny v roce 2012 vzrostly (o 5,7 %), avšak v roce 2013 ještě více klesly (o – 6,2 %).

| (70) | Cenové podbízení během období šetření stanovila Komise srovnáním:






  a) | váženého průměru prodejních cen podle typu výrobku výrobců Unie pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, na trhu Unie, upraveného na úroveň ceny ze závodu a |
| --- | --- | --- |

(70)

Cenové podbízení během období šetření stanovila Komise srovnáním:

a)

váženého průměru prodejních cen podle typu výrobku výrobců Unie pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, na trhu Unie, upraveného na úroveň ceny ze závodu a

| b) | odpovídajících vážených průměrných cen jednotlivých typů výrobku z dovozu od spolupracujících indických výrobců prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovených na základě cen CIF (náklady, pojištění a přepravné) s příslušnou úpravou o náklady po dovozu. |
| --- | --- |

b)

odpovídajících vážených průměrných cen jednotlivých typů výrobku z dovozu od spolupracujících indických výrobců prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovených na základě cen CIF (náklady, pojištění a přepravné) s příslušnou úpravou o náklady po dovozu.

| c) | Toto cenové srovnání bylo provedeno podle typu u obchodních operací na stejné obchodní úrovni, v případě potřeby s náležitou úpravou, a po odečtení rabatů a slev. Výsledek srovnání byl vyjádřen jako procentní podíl obratu výrobců v Unii během období šetření. Z toho pro dva spolupracující vyvážející výrobce vyplynula vážená průměrná rozpětí podbízení ve výši 34 % a 42,4 %. |
| --- | --- |

c)

Toto cenové srovnání bylo provedeno podle typu u obchodních operací na stejné obchodní úrovni, v případě potřeby s náležitou úpravou, a po odečtení rabatů a slev. Výsledek srovnání byl vyjádřen jako procentní podíl obratu výrobců v Unii během období šetření. Z toho pro dva spolupracující vyvážející výrobce vyplynula vážená průměrná rozpětí podbízení ve výši 34 % a 42,4 %.

4.4.   Hospodářská situace výrobního odvětví Unie

4.4.1.   Obecné poznámky

| (71) | V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie během posuzovaného období. |
| --- | --- |

(71)

V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie během posuzovaného období.

| (72) | Pro účely stanovení újmy rozlišovala Komise mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Komise posuzovala makroekonomické ukazatele na základě údajů obsažených v odpovědích na dotazník od spolupracujících výrobců v Unii a odhadů týkajících se nespolupracujícího výrobce obsažených v podnětu. Mikroekonomické ukazatele posuzovala Komise na základě údajů obsažených v odpovědích na dotazník od spolupracujících výrobců v Unii. Oba soubory údajů byly shledány jako reprezentativní pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(72)

Pro účely stanovení újmy rozlišovala Komise mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Komise posuzovala makroekonomické ukazatele na základě údajů obsažených v odpovědích na dotazník od spolupracujících výrobců v Unii a odhadů týkajících se nespolupracujícího výrobce obsažených v podnětu. Mikroekonomické ukazatele posuzovala Komise na základě údajů obsažených v odpovědích na dotazník od spolupracujících výrobců v Unii. Oba soubory údajů byly shledány jako reprezentativní pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.

| (73) | Makroekonomickými ukazateli jsou: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu. |
| --- | --- |

(73)

Makroekonomickými ukazateli jsou: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu.

| (74) | Mikroekonomickými ukazateli jsou: průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, zásoby, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál. |
| --- | --- |

(74)

Mikroekonomickými ukazateli jsou: průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, zásoby, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál.

4.4.2.   Makroekonomické ukazatele

4.4.2.1.   Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

| (75) | Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

  Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity | 2011 | 2012 | 2013 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Index objemu výroby | 100 | 79 | 91 | 101 |
| Index výrobní kapacity | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Využití kapacity (%) | 52–57 | 42–47 | 45–50 | 53–58 |
| Zdroj: Odpovědi na dotazník a informace obsažené v podnětu. |

(75)

Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

2011

2012

2013

OŠ

Index objemu výroby

100

79

91

101

Index výrobní kapacity

100

100

100

100

Využití kapacity (%)

52–57

42–47

45–50

53–58

Zdroj: Odpovědi na dotazník a informace obsažené v podnětu.

| (76) | Celková výroba výrobního odvětví Unie byla během období šetření mírně vyšší než v roce 2011, a to navzdory mnohem nižšímu prodeji v EU v období šetření. Zvýšení výroby je vysvětlováno zvýšením prodeje na vývoz. |
| --- | --- |

(76)

Celková výroba výrobního odvětví Unie byla během období šetření mírně vyšší než v roce 2011, a to navzdory mnohem nižšímu prodeji v EU v období šetření. Zvýšení výroby je vysvětlováno zvýšením prodeje na vývoz.

| (77) | Kapacita zůstala během celého posuzovaného období stabilní. Využití kapacity se mírně zvýšilo v souladu se zvýšením výroby v posuzovaném období. Nicméně využití kapacity zůstalo na nízké úrovni [53–58 %]. Výroba trubek z tvárné litiny je odvětvím, pro které jsou charakteristické poměrně vysoké fixní náklady. Nízké využití kapacity zhoršuje absorpci fixních nákladů, což je jedním z důvodů nízké ziskovosti výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(77)

Kapacita zůstala během celého posuzovaného období stabilní. Využití kapacity se mírně zvýšilo v souladu se zvýšením výroby v posuzovaném období. Nicméně využití kapacity zůstalo na nízké úrovni [53–58 %]. Výroba trubek z tvárné litiny je odvětvím, pro které jsou charakteristické poměrně vysoké fixní náklady. Nízké využití kapacity zhoršuje absorpci fixních nákladů, což je jedním z důvodů nízké ziskovosti výrobního odvětví Unie.

4.4.2.2.   Objem prodeje a podíl na trhu

| (78) | Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na trhu se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

  Objem prodeje a podíl výrobního odvětví Unie na trhu | 2011 | 2012 | 2013 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Index objemu prodeje | 100 | 83 | 81 | 94 |
| Index podílu na trhu | 100 | 100 | 97 | 97 |
| Zdroj: Odpovědi na dotazník, informace obsažené v podnětu a Eurostat. |

(78)

Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na trhu se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

Objem prodeje a podíl výrobního odvětví Unie na trhu

2011

2012

2013

OŠ

Index objemu prodeje

100

83

81

94

Index podílu na trhu

100

100

97

97

Zdroj: Odpovědi na dotazník, informace obsažené v podnětu a Eurostat.

| (79) | Prodej výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období snížil o 6,4 % na [450–500 000] v období šetření. Výrobní odvětví Unie ztratilo výrazně vyšší objem prodeje, než byl objem poklesu spotřeby. |
| --- | --- |

(79)

Prodej výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období snížil o 6,4 % na [450–500 000] v období šetření. Výrobní odvětví Unie ztratilo výrazně vyšší objem prodeje, než byl objem poklesu spotřeby.

4.4.2.3.   Růst

| (80) | Celková spotřeba dotčeného výrobku v Unii se v posuzovaném období snížila téměř o 3,3 %. V roce 2012 se spotřeba drasticky snížila o více než 16 %, v roce 2013 zůstala nízká a v období šetření opět začala růst. Na počátku posuzovaného období se objem prodeje výrobního odvětví Unie, dovoz ze třetích zemí i indický dovoz v souladu se spotřebou snížil. V roce 2013, kdy byla spotřeba ještě nízká a ziskovost výrobního odvětví Unie negativní, však indičtí výrobci dokázali podstatně zvýšit svůj prodej i podíl na trhu. Takové úspěšné rozšíření indického prodeje na upadajícím trhu bylo možné pouze cestou agresivního cenového podbízení a dumpingových praktik. Agresivní prodejní a cenové strategie pokračovaly i v období šetření. V důsledku toho se objem prodeje výrobního odvětví Unie snížil mnohem víc než spotřeba a výrobní odvětví Unie přišlo v posuzovaném období o 2,5 procentního bodu podílu na trhu, zatímco indičtí výrobci ve stejném období svůj podíl na trhu zvýšili o 3,5 procentního bodu. |
| --- | --- |

(80)

Celková spotřeba dotčeného výrobku v Unii se v posuzovaném období snížila téměř o 3,3 %. V roce 2012 se spotřeba drasticky snížila o více než 16 %, v roce 2013 zůstala nízká a v období šetření opět začala růst. Na počátku posuzovaného období se objem prodeje výrobního odvětví Unie, dovoz ze třetích zemí i indický dovoz v souladu se spotřebou snížil. V roce 2013, kdy byla spotřeba ještě nízká a ziskovost výrobního odvětví Unie negativní, však indičtí výrobci dokázali podstatně zvýšit svůj prodej i podíl na trhu. Takové úspěšné rozšíření indického prodeje na upadajícím trhu bylo možné pouze cestou agresivního cenového podbízení a dumpingových praktik. Agresivní prodejní a cenové strategie pokračovaly i v období šetření. V důsledku toho se objem prodeje výrobního odvětví Unie snížil mnohem víc než spotřeba a výrobní odvětví Unie přišlo v posuzovaném období o 2,5 procentního bodu podílu na trhu, zatímco indičtí výrobci ve stejném období svůj podíl na trhu zvýšili o 3,5 procentního bodu.

4.4.2.4.   Zaměstnanost a produktivita

| (81) | Zaměstnanost a produktivita se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

  Zaměstnanost a produktivita | 2011 | 2012 | 2013 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Index počtu zaměstnanců | 100 | 93 | 93 | 99 |
| Index produktivity | 100 | 82 | 96 | 102 |
| Zdroj: Odpovědi na dotazník. |

(81)

Zaměstnanost a produktivita se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

Zaměstnanost a produktivita

2011

2012

2013

OŠ

Index počtu zaměstnanců

100

93

93

99

Index produktivity

100

82

96

102

Zdroj: Odpovědi na dotazník.

| (82) | Zaměstnanost a produktivita byly během období šetření na podobné úrovni jako v roce 2011. Skutečnost, že se zaměstnanost nesnížila, však lze přičíst zejména značnému nárůstu prodeje mimo Unii, jak je uvedeno v 77. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(82)

Zaměstnanost a produktivita byly během období šetření na podobné úrovni jako v roce 2011. Skutečnost, že se zaměstnanost nesnížila, však lze přičíst zejména značnému nárůstu prodeje mimo Unii, jak je uvedeno v 77. bodě odůvodnění.

4.4.2.5.   Rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu

| (83) | Všechna dumpingová rozpětí byla podstatně vyšší než nepatrná. Vzhledem k objemu a cenám dovozu z dotčené země byl dopad rozsahu skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie zásadní. |
| --- | --- |

(83)

Všechna dumpingová rozpětí byla podstatně vyšší než nepatrná. Vzhledem k objemu a cenám dovozu z dotčené země byl dopad rozsahu skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie zásadní.

| (84) | Jedná se o první antidumpingové šetření týkající se dotčeného výrobku. Proto nebyly k dispozici žádné údaje pro posouzení účinků případného dřívějšího dumpingu. |
| --- | --- |

(84)

Jedná se o první antidumpingové šetření týkající se dotčeného výrobku. Proto nebyly k dispozici žádné údaje pro posouzení účinků případného dřívějšího dumpingu.

4.4.3.   Mikroekonomické ukazatele

4.4.3.1.   Ceny a faktory ovlivňující ceny

| (85) | Průměrné jednotkové prodejní ceny spolupracujících výrobců v Unii účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

  Prodejní ceny v Unii | 2011 | 2012 | 2013 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Průměrná jednotková prodejní cena v Unii (v EUR za tunu) | 950–1 000 | 1 000–1 050 | 1 000–1 050 | 950–1 000 |
| Index | 100 | 105 | 104 | 101 |
| Jednotkové výrobní náklady (v EUR za tunu) | 900–950 | 1 000–1 050 | 900–950 | 850–900 |
| Index | 100 | 110 | 104 | 96 |
| Zdroj: Odpovědi na dotazník. |

(85)

Průměrné jednotkové prodejní ceny spolupracujících výrobců v Unii účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

Prodejní ceny v Unii

2011

2012

2013

OŠ

Průměrná jednotková prodejní cena v Unii (v EUR za tunu)

950–1 000

1 000–1 050

1 000–1 050

950–1 000

Index

100

105

104

101

Jednotkové výrobní náklady (v EUR za tunu)

900–950

1 000–1 050

900–950

850–900

Index

100

110

104

96

Zdroj: Odpovědi na dotazník.

| (86) | Průměrná jednotková prodejní cena se v zásadě vyvíjela v souladu s výrobními náklady. V roce 2012 se zvýšila, když došlo ke zvýšení výrobních nákladů, a od roku 2013 do období šetření soustavně klesala v souladu se snižováním výrobních nákladů. Výrobní náklady se snížily zejména z důvodu snížení ceny hlavní suroviny – železné rudy a kovového šrotu. |
| --- | --- |

(86)

Průměrná jednotková prodejní cena se v zásadě vyvíjela v souladu s výrobními náklady. V roce 2012 se zvýšila, když došlo ke zvýšení výrobních nákladů, a od roku 2013 do období šetření soustavně klesala v souladu se snižováním výrobních nákladů. Výrobní náklady se snížily zejména z důvodu snížení ceny hlavní suroviny – železné rudy a kovového šrotu.

4.4.3.2.   Náklady práce

| (87) | Průměrné náklady práce u spolupracujících výrobců v Unii se v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Průměrné náklady práce na jednoho zaměstnance | 2011 | 2012 | 2013 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Index | 100 | 100 | 103 | 104 |
| Zdroj: Odpovědi na dotazník. |

(87)

Průměrné náklady práce u spolupracujících výrobců v Unii se v posuzovaném období vyvíjely takto:

Průměrné náklady práce na jednoho zaměstnance

2011

2012

2013

OŠ

Index

100

100

103

104

Zdroj: Odpovědi na dotazník.

| (88) | Během posuzovaného období se průměrné náklady práce na jednoho zaměstnance zvýšily o 4 %. Toto zvýšení bylo podle údajů Eurostatu nižší než celkové zvýšení mezd a platů v Unii. |
| --- | --- |

(88)

Během posuzovaného období se průměrné náklady práce na jednoho zaměstnance zvýšily o 4 %. Toto zvýšení bylo podle údajů Eurostatu nižší než celkové zvýšení mezd a platů v Unii.

4.4.3.3.   Zásoby

| (89) | Úroveň zásob spolupracujících výrobců v Unii se v posuzovaném období vyvíjela takto:

  Zásoby | 2011 | 2012 | 2013 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Index konečného stavu zásob | 100 | 74 | 73 | 82 |
| Zdroj: Odpovědi na dotazník. |

(89)

Úroveň zásob spolupracujících výrobců v Unii se v posuzovaném období vyvíjela takto:

Zásoby

2011

2012

2013

OŠ

Index konečného stavu zásob

100

74

73

82

Zdroj: Odpovědi na dotazník.

| (90) | V průběhu posuzovaného období se úroveň konečného stavu zásob snížila. Snížení stavu zásob je způsobeno především přísnějšími požadavky na provozní kapitál ukládanými ze strany řízení výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(90)

V průběhu posuzovaného období se úroveň konečného stavu zásob snížila. Snížení stavu zásob je způsobeno především přísnějšími požadavky na provozní kapitál ukládanými ze strany řízení výrobního odvětví Unie.

4.4.3.4.   Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získat kapitál

| (91) | Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se u spolupracujících výrobců v Unii v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic | 2011 | 2012 | 2013 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (procentní podíl na obratu z prodeje) | 2,5 až 3,0 | – 5,5 až – 6,0 | – 1,0 až – 1,5 | 1,5 až 2,0 |
| Index peněžního toku | 100 | 92 | 67 | 101 |
| Index investic | 100 | 60 | 67 | 120 |
| Návratnost investic (%) | 49 | – 155 | – 29 | 20 |
| Zdroj: Odpovědi na dotazník. |

(91)

Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se u spolupracujících výrobců v Unii v posuzovaném období vyvíjely takto:

Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic

2011

2012

2013

OŠ

Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (procentní podíl na obratu z prodeje)

2,5 až 3,0

– 5,5 až – 6,0

– 1,0 až – 1,5

1,5 až 2,0

Index peněžního toku

100

92

67

101

Index investic

100

60

67

120

Návratnost investic (%)

49

– 155

– 29

20

Zdroj: Odpovědi na dotazník.

| (92) | Komise stanovila ziskovost spolupracujících výrobců v Unii tak, že zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl z obratu tohoto prodeje. Ziskovost výrobního odvětví Unie se snížila z [2,5–3,0 %] v roce 2011 na [1,5–2,0 %] v období šetření a v letech 2012 a 2013 byla negativní. Většina prodeje dotčeného výrobku v EU se uskutečnila prostřednictvím prodejních dceřiných společností spolupracujících výrobců z EU, přičemž byly zohledněny jejich náklady a ziskovost. |
| --- | --- |

(92)

Komise stanovila ziskovost spolupracujících výrobců v Unii tak, že zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl z obratu tohoto prodeje. Ziskovost výrobního odvětví Unie se snížila z [2,5–3,0 %] v roce 2011 na [1,5–2,0 %] v období šetření a v letech 2012 a 2013 byla negativní. Většina prodeje dotčeného výrobku v EU se uskutečnila prostřednictvím prodejních dceřiných společností spolupracujících výrobců z EU, přičemž byly zohledněny jejich náklady a ziskovost.

| (93) | Čistý peněžní tok je schopnost spolupracujících výrobců Unie samofinancovat svoji činnost. Peněžní tok byl v roce 2011 i v období šetření na podobné úrovni. |
| --- | --- |

(93)

Čistý peněžní tok je schopnost spolupracujících výrobců Unie samofinancovat svoji činnost. Peněžní tok byl v roce 2011 i v období šetření na podobné úrovni.

| (94) | Úroveň investic byla v období šetření vyšší než v roce 2011. V letech 2012 a 2013 však byla úroveň investic mnohem nižší a zvýšení v období šetření nevyrovnalo snížení z předchozích let. Návratnost investic je zisk vyjádřený v procentech ve vztahu k čisté účetní hodnotě investic. Návratnost investic byla v období šetření výrazně nižší než v roce 2011. |
| --- | --- |

(94)

Úroveň investic byla v období šetření vyšší než v roce 2011. V letech 2012 a 2013 však byla úroveň investic mnohem nižší a zvýšení v období šetření nevyrovnalo snížení z předchozích let. Návratnost investic je zisk vyjádřený v procentech ve vztahu k čisté účetní hodnotě investic. Návratnost investic byla v období šetření výrazně nižší než v roce 2011.

4.4.4.   Závěr ohledně újmy

| (95) | Výrobní odvětví Unie ztratilo na upadajícím trhu podíl ve výši 2,5 procentního bodu, zatímco jeho prodej se na trhu Unie snížil téměř o 6,4 %. Využití kapacit zůstalo nízké na úrovni [53–58 %] po celé posuzované období, což ovlivnilo schopnost výrobního odvětví Unie absorbovat fixní náklady. Ačkoli se ziskovost výrobního odvětví Unie po dosažení nejnižší úrovně v roce 2012 ustálila, během období šetření byla stále velmi nízká na úrovni [1,5–2,0 %], tedy výrazně nižší než je cílový zisk. Během stejného období se indický dovoz zvýšil o 22,6 % a jeho podíl na trhu vzrostl o 3,5 procentního bodu. |
| --- | --- |

(95)

Výrobní odvětví Unie ztratilo na upadajícím trhu podíl ve výši 2,5 procentního bodu, zatímco jeho prodej se na trhu Unie snížil téměř o 6,4 %. Využití kapacit zůstalo nízké na úrovni [53–58 %] po celé posuzované období, což ovlivnilo schopnost výrobního odvětví Unie absorbovat fixní náklady. Ačkoli se ziskovost výrobního odvětví Unie po dosažení nejnižší úrovně v roce 2012 ustálila, během období šetření byla stále velmi nízká na úrovni [1,5–2,0 %], tedy výrazně nižší než je cílový zisk. Během stejného období se indický dovoz zvýšil o 22,6 % a jeho podíl na trhu vzrostl o 3,5 procentního bodu.

| (96) | Ostatní ukazatele zůstaly poměrně stabilní. Jejich zhoršení však ve velké míře zabránil značný nárůst prodeje výrobního odvětví Unie mimo Unii. Jediným ukazatelem, který během posuzovaného období vykazoval jasně pozitivní trend, byly investice, které se zvýšily o 20 %. V letech 2012 a 2013 však byla úroveň investic mnohem nižší a zvýšení v období šetření ani nevyrovnalo snížení z předchozích let. |
| --- | --- |

(96)

Ostatní ukazatele zůstaly poměrně stabilní. Jejich zhoršení však ve velké míře zabránil značný nárůst prodeje výrobního odvětví Unie mimo Unii. Jediným ukazatelem, který během posuzovaného období vykazoval jasně pozitivní trend, byly investice, které se zvýšily o 20 %. V letech 2012 a 2013 však byla úroveň investic mnohem nižší a zvýšení v období šetření ani nevyrovnalo snížení z předchozích let.

| (97) | Velmi nízká ziskovost doprovázená přetrvávající ztrátou prodeje a podílu na trhu v Unii způsobila, že se výrobní odvětví Unie dostalo do složité hospodářské situace. |
| --- | --- |

(97)

Velmi nízká ziskovost doprovázená přetrvávající ztrátou prodeje a podílu na trhu v Unii způsobila, že se výrobní odvětví Unie dostalo do složité hospodářské situace.

| (98) | Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k předběžnému závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení. |
| --- | --- |

(98)

Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k předběžnému závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.

5.   PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI

| (99) | V souladu s čl. 3 odst. 6 základního nařízení Komise zkoumala, zda dumpingový dovoz z dotčené země způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. V souladu s čl. 3 odst. 7 základního nařízení Komise rovněž zkoumala, zda výrobní odvětví Unie mohlo být souběžně s tím poškozeno i jinými známými faktory. Komise dbala o to, aby případná újma, kterou mohly způsobit jiné faktory než dumpingový dovoz z dotčené země, nebyla přičítána na vrub tomuto dumpingovému dovozu. Těmito činiteli jsou: hospodářská krize a snížení poptávky, dovoz ze třetích zemí, vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie a konkurence náhradních výrobků, jako jsou plastové trubky. |
| --- | --- |

(99)

V souladu s čl. 3 odst. 6 základního nařízení Komise zkoumala, zda dumpingový dovoz z dotčené země způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. V souladu s čl. 3 odst. 7 základního nařízení Komise rovněž zkoumala, zda výrobní odvětví Unie mohlo být souběžně s tím poškozeno i jinými známými faktory. Komise dbala o to, aby případná újma, kterou mohly způsobit jiné faktory než dumpingový dovoz z dotčené země, nebyla přičítána na vrub tomuto dumpingovému dovozu. Těmito činiteli jsou: hospodářská krize a snížení poptávky, dovoz ze třetích zemí, vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie a konkurence náhradních výrobků, jako jsou plastové trubky.

5.1.   Účinky dumpingového dovozu

| (100) | Objem prodeje indických vyvážejících výrobců v Unii byl již na počátku posuzovaného období téměř dvojnásobný [75 000–85 000] v porovnání s veškerým dalším dovozem celkem (45,8 kt). Indický prodej se v roce 2012 souběžně se spotřebou snížil, avšak udržel si podíl na trhu ve výši asi [10–15 %]. V roce 2013, kdy byla spotřeba ještě nízká a ziskovost výrobního odvětví Unie negativní, však indičtí výrobci dokázali podstatně zvýšit svůj prodej i podíl na trhu. Takové úspěšné rozšíření indického prodeje na upadajícím trhu bylo možné díky agresivním dumpingovým cenám – indické dovozní ceny se v roce 2013 meziročně snížily o 6,2 %. Agresivní cenová strategie pokračovala i v období šetření. Objem prodeje indických vyvážejících výrobců přesáhl 100 000 a jejich podíl na trhu dosáhl v období šetření [15–20 %]. Takové rychlé rozšíření bylo možné jen díky výraznému cenovému podbízení vůči výrobcům Unie. Úroveň podbízení byla stanovena na 34 % a 42,4 %. Zatímco se indický prodej a podíl na trhu výrazně zvýšily, objem prodeje výrobního odvětví Unie poklesl mnohem více než spotřeba a prodej výrobního odvětví Unie se snížil o 6,4 % a jeho podíl na trhu o 2,5 procentního bodu. |
| --- | --- |

(100)

Objem prodeje indických vyvážejících výrobců v Unii byl již na počátku posuzovaného období téměř dvojnásobný [75 000–85 000] v porovnání s veškerým dalším dovozem celkem (45,8 kt). Indický prodej se v roce 2012 souběžně se spotřebou snížil, avšak udržel si podíl na trhu ve výši asi [10–15 %]. V roce 2013, kdy byla spotřeba ještě nízká a ziskovost výrobního odvětví Unie negativní, však indičtí výrobci dokázali podstatně zvýšit svůj prodej i podíl na trhu. Takové úspěšné rozšíření indického prodeje na upadajícím trhu bylo možné díky agresivním dumpingovým cenám – indické dovozní ceny se v roce 2013 meziročně snížily o 6,2 %. Agresivní cenová strategie pokračovala i v období šetření. Objem prodeje indických vyvážejících výrobců přesáhl 100 000 a jejich podíl na trhu dosáhl v období šetření [15–20 %]. Takové rychlé rozšíření bylo možné jen díky výraznému cenovému podbízení vůči výrobcům Unie. Úroveň podbízení byla stanovena na 34 % a 42,4 %. Zatímco se indický prodej a podíl na trhu výrazně zvýšily, objem prodeje výrobního odvětví Unie poklesl mnohem více než spotřeba a prodej výrobního odvětví Unie se snížil o 6,4 % a jeho podíl na trhu o 2,5 procentního bodu.

| (101) | Vzhledem k jasně zjištěné časové souvislosti mezi výrazným cenovým podbízením vůči cenám výrobců v Unii způsobeným indickým dumpingovým dovozem a snížením prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podílu na trhu, což vedlo k velmi nízké ziskovosti, se dospělo k závěru, že důvodem újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, je dumpingový dovoz. |
| --- | --- |

(101)

Vzhledem k jasně zjištěné časové souvislosti mezi výrazným cenovým podbízením vůči cenám výrobců v Unii způsobeným indickým dumpingovým dovozem a snížením prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podílu na trhu, což vedlo k velmi nízké ziskovosti, se dospělo k závěru, že důvodem újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, je dumpingový dovoz.

5.2.   Účinky dalších faktorů

5.2.1.   Hospodářská krize a snížení poptávky

| (102) | Spotřeba dotčeného výrobku v Unii se v posuzovaném období snížila o 3,3 %, zatímco indický dovoz se ve stejném období zvýšil o 22,6 %. Hlavní pokles spotřeby (15 % v letech 2011 až 2012) způsobila hospodářská krize a snížení veřejných výdajů. Snížení spotřeby zřejmě přispělo k újmě na počátku posuzovaného období a mohlo k ní rovněž přispět v roce 2013. V roce 2013 a zejména v období šetření však indický dumpingový dovoz představoval hlavní faktor újmy, který vyvíjel tlak na snižování prodeje výrobního odvětví Unie v Unii a bránil návratu k udržitelné ziskovosti. |
| --- | --- |

(102)

Spotřeba dotčeného výrobku v Unii se v posuzovaném období snížila o 3,3 %, zatímco indický dovoz se ve stejném období zvýšil o 22,6 %. Hlavní pokles spotřeby (15 % v letech 2011 až 2012) způsobila hospodářská krize a snížení veřejných výdajů. Snížení spotřeby zřejmě přispělo k újmě na počátku posuzovaného období a mohlo k ní rovněž přispět v roce 2013. V roce 2013 a zejména v období šetření však indický dumpingový dovoz představoval hlavní faktor újmy, který vyvíjel tlak na snižování prodeje výrobního odvětví Unie v Unii a bránil návratu k udržitelné ziskovosti.

5.2.2.   Dovoz ze třetích zemí

| (103) | Objem dovozu z dalších třetích zemí se v posuzovaném období vyvíjel takto:

  Objem dovozu ze třetích zemí (v tunách) | 2011 | 2012 | 2013 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Čína | 31 136 | 28 019 | 12 266 | 13 903 |
| Index | 100 | 90 | 39 | 45 |
| Třetí země kromě Číny | 14 693 | 12 183 | 20 153 | 22 524 |
| Index | 100 | 83 | 137 | 153 |
| Všechny třetí země | 45 828 | 40 202 | 32 419 | 36 427 |
| Index | 100 | 88 | 71 | 79 |
| Zdroj: Eurostat. |

(103)

Objem dovozu z dalších třetích zemí se v posuzovaném období vyvíjel takto:

Objem dovozu ze třetích zemí (v tunách)

2011

2012

2013

OŠ

Čína

31 136

28 019

12 266

13 903

Index

100

90

39

45

Třetí země kromě Číny

14 693

12 183

20 153

22 524

Index

100

83

137

153

Všechny třetí země

45 828

40 202

32 419

36 427

Index

100

88

71

79

Zdroj: Eurostat.

| (104) | Dovoz z Indie představoval v období šetření většinu veškerého dovozu do Unie (více než 70 %). Zatímco se indický dovoz během posuzovaného období zvýšil o více než 22 %, ostatní dovoz ve stejném období klesl o více než 20 %. A zatímco indický dovoz zvýšil svůj podíl na trhu o 2,5 procentního bodu, ostatní dovoz přišel o podíl na trhu ve výši více než 1 procentního bodu. Vzhledem k nízkému objemu dovozu ze třetích zemí, jakož i ke skutečnosti, že k poklesu došlo jak z hlediska objemu, tak z hlediska podílu na trhu, nic nenasvědčuje tomu, že by výrobnímu odvětví působily újmu. |
| --- | --- |

(104)

Dovoz z Indie představoval v období šetření většinu veškerého dovozu do Unie (více než 70 %). Zatímco se indický dovoz během posuzovaného období zvýšil o více než 22 %, ostatní dovoz ve stejném období klesl o více než 20 %. A zatímco indický dovoz zvýšil svůj podíl na trhu o 2,5 procentního bodu, ostatní dovoz přišel o podíl na trhu ve výši více než 1 procentního bodu. Vzhledem k nízkému objemu dovozu ze třetích zemí, jakož i ke skutečnosti, že k poklesu došlo jak z hlediska objemu, tak z hlediska podílu na trhu, nic nenasvědčuje tomu, že by výrobnímu odvětví působily újmu.

| (105) | Vyvážející výrobci tvrdili, že jeden výrobce z Unie dovážel dotčený výrobek ze svých čínských výrobních zařízení, čímž si sám způsoboval újmu. Nebyly zjištěny žádné důkazy, které by tato tvrzení podpořily. Na základě ověřených důkazů se prokázalo, že dovoz z čínských zařízení ve spojení s výrobcem v Unii do Unie byl velmi nízký. Navíc se dovoz z Číny během posuzovaného období výrazně snížil a ztratil podíl na trhu ve výši více než 2 procentních bodů, což jej jako příčinu újmy jednoznačně vylučuje. |
| --- | --- |

(105)

Vyvážející výrobci tvrdili, že jeden výrobce z Unie dovážel dotčený výrobek ze svých čínských výrobních zařízení, čímž si sám způsoboval újmu. Nebyly zjištěny žádné důkazy, které by tato tvrzení podpořily. Na základě ověřených důkazů se prokázalo, že dovoz z čínských zařízení ve spojení s výrobcem v Unii do Unie byl velmi nízký. Navíc se dovoz z Číny během posuzovaného období výrazně snížil a ztratil podíl na trhu ve výši více než 2 procentních bodů, což jej jako příčinu újmy jednoznačně vylučuje.

5.2.3.   Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie

| (106) | Objem vývozu spolupracujících výrobců v Unii se v posuzovaném období vyvíjel takto:

  Vývozní výkonnost spolupracujících výrobců v Unii | 2011 | 2012 | 2013 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Index objemu vývozu | 100 | 78 | 116 | 130 |
| Index průměrné dovozní ceny | 100 | 108 | 104 | 99 |
| Zdroj: Odpovědi na dotazník. |

(106)

Objem vývozu spolupracujících výrobců v Unii se v posuzovaném období vyvíjel takto:

Vývozní výkonnost spolupracujících výrobců v Unii

2011

2012

2013

OŠ

Index objemu vývozu

100

78

116

130

Index průměrné dovozní ceny

100

108

104

99

Zdroj: Odpovědi na dotazník.

| (107) | Prodej výrobního odvětví Unie mimo Unii se během posuzovaného období výrazně zvýšil o 30 %, zatímco průměrná prodejní cena zůstala poměrně stabilní. Proto je prodej mimo Unii skutečně faktorem zmírňujícím újmu. Kdyby nedošlo ke zvýšení prodeje mimo Unii, byla by výrobnímu odvětví Unie způsobena ještě větší újma. |
| --- | --- |

(107)

Prodej výrobního odvětví Unie mimo Unii se během posuzovaného období výrazně zvýšil o 30 %, zatímco průměrná prodejní cena zůstala poměrně stabilní. Proto je prodej mimo Unii skutečně faktorem zmírňujícím újmu. Kdyby nedošlo ke zvýšení prodeje mimo Unii, byla by výrobnímu odvětví Unie způsobena ještě větší újma.

5.2.4.   Konkurence náhradních výrobků

| (108) | Zúčastněné strany tvrdily, že újma byla způsobena silnou konkurencí náhradních výrobků, zejména plastových trubek (z polyethylenu (PE), polyvinylchloridu (PVC) a polypropylenu (PP)). Plastové trubky s menším průměrem mají zpočátku mnohem nižší cenu za jednotku. Při zohlednění nákladů na údržbu a životnost je však dotčený výrobek v dlouhodobém horizontu z hlediska nákladů výhodnější. Plastové trubky vyvíjejí určitý konkurenční tlak na dotčený výrobek, zejména pokud jde o menší průměry. Trubky z tvárné oceli však během posuzovaného období neztratily vůči plastovým trubkám podíly na trhu a v některých případech se během posuzovaného období trubkám z tvárné oceli dokonce podařilo získat určitý podíl na trhu zpět. Je proto nepravděpodobné, že by konkurence plastových náhradních výrobků způsobovala v posuzovaném období podstatnou újmu. |
| --- | --- |

(108)

Zúčastněné strany tvrdily, že újma byla způsobena silnou konkurencí náhradních výrobků, zejména plastových trubek (z polyethylenu (PE), polyvinylchloridu (PVC) a polypropylenu (PP)). Plastové trubky s menším průměrem mají zpočátku mnohem nižší cenu za jednotku. Při zohlednění nákladů na údržbu a životnost je však dotčený výrobek v dlouhodobém horizontu z hlediska nákladů výhodnější. Plastové trubky vyvíjejí určitý konkurenční tlak na dotčený výrobek, zejména pokud jde o menší průměry. Trubky z tvárné oceli však během posuzovaného období neztratily vůči plastovým trubkám podíly na trhu a v některých případech se během posuzovaného období trubkám z tvárné oceli dokonce podařilo získat určitý podíl na trhu zpět. Je proto nepravděpodobné, že by konkurence plastových náhradních výrobků způsobovala v posuzovaném období podstatnou újmu.

5.3.   Závěr týkající se příčinné souvislosti

| (109) | Byla prozatímně stanovena příčinná souvislost mezi újmou, která byla způsobena výrobcům v Unii, a dumpingovým dovozem z dotčené země. Existuje jasná časová souvislost mezi výrazným cenovým podbízením vůči cenám výrobního odvětví Unie způsobeným dumpingovým dovozem a snížením prodeje výrobního odvětví Unie v EU a podílu na trhu EU. Dumpingový dovoz z Indie se během období šetření podbízel cenám výrobního odvětví Unie o 34 % a 42,4 %. To vedlo k velmi nízké ziskovosti výrobního odvětví EU. |
| --- | --- |

(109)

Byla prozatímně stanovena příčinná souvislost mezi újmou, která byla způsobena výrobcům v Unii, a dumpingovým dovozem z dotčené země. Existuje jasná časová souvislost mezi výrazným cenovým podbízením vůči cenám výrobního odvětví Unie způsobeným dumpingovým dovozem a snížením prodeje výrobního odvětví Unie v EU a podílu na trhu EU. Dumpingový dovoz z Indie se během období šetření podbízel cenám výrobního odvětví Unie o 34 % a 42,4 %. To vedlo k velmi nízké ziskovosti výrobního odvětví EU.

| (110) | Komise rozlišila a oddělila účinky všech známých faktorů na situaci výrobního odvětví Unie od účinků dumpingového dovozu působícího újmu. Hospodářská krize a snížení poptávky zřejmě přispěly k újmě na počátku posuzovaného období a mohly k ní rovněž přispět v roce 2013. Kdyby však nedošlo k výraznému cenovému podbízení vůči výrobnímu odvětví Unie, nebyl by stav výrobního odvětví Unie jistě tolik ovlivněn. Především by nedošlo k takovému poklesu prodeje, využití kapacity by bylo vyšší a ziskovost by byla udržitelnější. Předběžně tedy nebylo zjištěno, že by pokles spotřeby narušoval příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a podstatnou újmou. |
| --- | --- |

(110)

Komise rozlišila a oddělila účinky všech známých faktorů na situaci výrobního odvětví Unie od účinků dumpingového dovozu působícího újmu. Hospodářská krize a snížení poptávky zřejmě přispěly k újmě na počátku posuzovaného období a mohly k ní rovněž přispět v roce 2013. Kdyby však nedošlo k výraznému cenovému podbízení vůči výrobnímu odvětví Unie, nebyl by stav výrobního odvětví Unie jistě tolik ovlivněn. Především by nedošlo k takovému poklesu prodeje, využití kapacity by bylo vyšší a ziskovost by byla udržitelnější. Předběžně tedy nebylo zjištěno, že by pokles spotřeby narušoval příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a podstatnou újmou.

| (111) | Předběžně nebylo zjištěno, že by další určené faktory, jako je dovoz ze třetích zemí, vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie nebo konkurence náhradních výrobků, narušily výše stanovenou příčinnou souvislost, ani při zohlednění jejich případného společného účinku. |
| --- | --- |

(111)

Předběžně nebylo zjištěno, že by další určené faktory, jako je dovoz ze třetích zemí, vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie nebo konkurence náhradních výrobků, narušily výše stanovenou příčinnou souvislost, ani při zohlednění jejich případného společného účinku.

| (112) | Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise v této fázi k závěru, že příčinou podstatné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie je dumpingový dovoz z Indie a že ostatní faktory, brány jednotlivě či společně, tuto příčinnou souvislost nenarušují. Újma spočívá zejména v poklesu prodeje Unie, ztrátě podílu výrobního odvětví Unie na trhu, nízké míře využití kapacity a nízké ziskovosti. |
| --- | --- |

(112)

Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise v této fázi k závěru, že příčinou podstatné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie je dumpingový dovoz z Indie a že ostatní faktory, brány jednotlivě či společně, tuto příčinnou souvislost nenarušují. Újma spočívá zejména v poklesu prodeje Unie, ztrátě podílu výrobního odvětví Unie na trhu, nízké míře využití kapacity a nízké ziskovosti.

6.   ZÁJEM UNIE

| (113) | V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda by zavedení antidumpingových opatření bylo proti zájmu Unie. Konkrétně přihlížela k nutnosti odstranit účinky dumpingu působícího újmu, které spočívají v narušení obchodu, a obnovit účinnou hospodářskou soutěž. Zájem Unie byl stanoven na základě posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, distributorů a konečných uživatelů, jako jsou vodárenské, kanalizační a zavlažovací společnosti. |
| --- | --- |

(113)

V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda by zavedení antidumpingových opatření bylo proti zájmu Unie. Konkrétně přihlížela k nutnosti odstranit účinky dumpingu působícího újmu, které spočívají v narušení obchodu, a obnovit účinnou hospodářskou soutěž. Zájem Unie byl stanoven na základě posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, distributorů a konečných uživatelů, jako jsou vodárenské, kanalizační a zavlažovací společnosti.

6.1.   Zájem výrobního odvětví Unie

| (114) | Výrobní zařízení výrobního odvětví Unie se nacházejí ve Francii, Německu, Španělsku a Rakousku. Výrobní odvětví Unie přímo zaměstnávalo více než 2 400 zaměstnanců ve výrobě a v oblasti prodeje dotčeného výrobku. Dva ze tří výrobců spolupracovali při šetření. Nespolupracující výrobce neměl proti zahájení šetření námitky. Jak je uvedeno výše, dvě spolupracující společnosti utrpěly podstatnou újmu a byly dumpingovým dovozem nepříznivě ovlivněny. |
| --- | --- |

(114)

Výrobní zařízení výrobního odvětví Unie se nacházejí ve Francii, Německu, Španělsku a Rakousku. Výrobní odvětví Unie přímo zaměstnávalo více než 2 400 zaměstnanců ve výrobě a v oblasti prodeje dotčeného výrobku. Dva ze tří výrobců spolupracovali při šetření. Nespolupracující výrobce neměl proti zahájení šetření námitky. Jak je uvedeno výše, dvě spolupracující společnosti utrpěly podstatnou újmu a byly dumpingovým dovozem nepříznivě ovlivněny.

| (115) | Očekává se, že uložení prozatímních antidumpingových cel obnoví spravedlivé obchodní podmínky na trhu Unie a umožní výrobcům v Unii, aby zvýšili svůj prodej a zvýšili nízkou míru využití kapacity. To by vedlo ke zlepšení ziskovosti výrobního odvětví Unie na úroveň považovanou za nezbytnou pro toto kapitálově náročné výrobní odvětví a zabránilo ztrátě pracovních míst. Pokud by opatření nebyla uložena, jeví se další zhoršení hospodářské situace výrobního odvětví Unie jako velmi pravděpodobné. |
| --- | --- |

(115)

Očekává se, že uložení prozatímních antidumpingových cel obnoví spravedlivé obchodní podmínky na trhu Unie a umožní výrobcům v Unii, aby zvýšili svůj prodej a zvýšili nízkou míru využití kapacity. To by vedlo ke zlepšení ziskovosti výrobního odvětví Unie na úroveň považovanou za nezbytnou pro toto kapitálově náročné výrobní odvětví a zabránilo ztrátě pracovních míst. Pokud by opatření nebyla uložena, jeví se další zhoršení hospodářské situace výrobního odvětví Unie jako velmi pravděpodobné.

| (116) | Vyvozuje se proto předběžný závěr, že uložení antidumpingových cel by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(116)

Vyvozuje se proto předběžný závěr, že uložení antidumpingových cel by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.

6.2.   Zájem dovozců, distributorů, uživatelů a dalších zúčastněných stran, kteří nejsou ve spojení

| (117) | Ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení řízení se nepřihlásili žádní dovozci, kteří nejsou ve spojení. Přihlásilo se mnoho distributorů a vyjádřili své názory. Avšak jen několik z nich předložilo lépe podložené údaje umožňující podrobnou analýzu. Šetření se zúčastnilo pouze několik konečných uživatelů. |
| --- | --- |

(117)

Ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení řízení se nepřihlásili žádní dovozci, kteří nejsou ve spojení. Přihlásilo se mnoho distributorů a vyjádřili své názory. Avšak jen několik z nich předložilo lépe podložené údaje umožňující podrobnou analýzu. Šetření se zúčastnilo pouze několik konečných uživatelů.

| (118) | Několik zúčastněných stran (zejména distributoři výrobků výrobního odvětví Unie a sdružení pracovníků kovozpracujícího průmyslu) bylo pro šetření a požadovalo obnovení spravedlivé hospodářské soutěže, odsuzovalo újmu způsobenou výrobnímu odvětví Unie a tvrdilo, že pokud by se clo neuložilo, výrobní kapacita Unie by zanikla a došlo by ke ztrátě pracovních míst v Unii. |
| --- | --- |

(118)

Několik zúčastněných stran (zejména distributoři výrobků výrobního odvětví Unie a sdružení pracovníků kovozpracujícího průmyslu) bylo pro šetření a požadovalo obnovení spravedlivé hospodářské soutěže, odsuzovalo újmu způsobenou výrobnímu odvětví Unie a tvrdilo, že pokud by se clo neuložilo, výrobní kapacita Unie by zanikla a došlo by ke ztrátě pracovních míst v Unii.

| (119) | Distributoři dotčeného výrobku dováženého z Indie stejně jako několik konečných uživatelů, tj. vodárenské, kanalizační a zavlažovací společnosti, byli proti zavedené opatření. Vyjádřili obavy, že v případě, že by se indický dovoz snížil v důsledku zavedení opatření, skupina SG PAM Group by získala téměř monopolní postavení na trhu v Unii, což by vedlo ke zvýšení cen. SG PAM Group má na trhu Unie velmi silnou pozici. Existuje však několik faktorů, které se zdají být v rozporu s její tržní sílou. Zaprvé, existují dva další výrobci v Unii s volnou kapacitou, kteří mohou zajistit účinnou hospodářskou soutěž v případě, že budou ceny společnosti SG PAM přemrštěné. |
| --- | --- |

(119)

Distributoři dotčeného výrobku dováženého z Indie stejně jako několik konečných uživatelů, tj. vodárenské, kanalizační a zavlažovací společnosti, byli proti zavedené opatření. Vyjádřili obavy, že v případě, že by se indický dovoz snížil v důsledku zavedení opatření, skupina SG PAM Group by získala téměř monopolní postavení na trhu v Unii, což by vedlo ke zvýšení cen. SG PAM Group má na trhu Unie velmi silnou pozici. Existuje však několik faktorů, které se zdají být v rozporu s její tržní sílou. Zaprvé, existují dva další výrobci v Unii s volnou kapacitou, kteří mohou zajistit účinnou hospodářskou soutěž v případě, že budou ceny společnosti SG PAM přemrštěné.

| (120) | Za druhé, existuje několik výrobců se sídlem ve třetích zemích (Čína, Turecko, Rusko a Švýcarsko), kteří již prodávají na trh EU. Objem jejich prodeje během posuzovaného období byl nízký a klesal. Zdá se, že hlavní příčinou tohoto snížení prodeje jiných dovozců byla agresivní hospodářská soutěž ze strany indických výrobců. Indické dumpingové ceny byly mnohem nižší než ceny všech ostatních hlavních dovážejících zemí (s výjimkou Ruska). V případě, že výrobní odvětví Unie jednostranně zvýší ceny, může se dovoz z ostatních zemí v krátkodobém až střednědobém horizontu zvýšit, jelikož jsou tito vývozci na trhu Unie již přítomni.

  Průměrná dovozní cena v EUR | 2011 | 2012 | 2013 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indie | 665 | 703 | 659 | 651 |
| Čína | 955 | 1 014 | 1 059 | 1 054 |
| Švýcarsko | 1 711 | 1 678 | 1 554 | 1 526 |
| Rusko | 697 | 696 | 652 | 627 |
| Turecko | 1 246 | 1 544 | 1 272 | 1 010 |
| Zdroj: Eurostat. |

(120)

Za druhé, existuje několik výrobců se sídlem ve třetích zemích (Čína, Turecko, Rusko a Švýcarsko), kteří již prodávají na trh EU. Objem jejich prodeje během posuzovaného období byl nízký a klesal. Zdá se, že hlavní příčinou tohoto snížení prodeje jiných dovozců byla agresivní hospodářská soutěž ze strany indických výrobců. Indické dumpingové ceny byly mnohem nižší než ceny všech ostatních hlavních dovážejících zemí (s výjimkou Ruska). V případě, že výrobní odvětví Unie jednostranně zvýší ceny, může se dovoz z ostatních zemí v krátkodobém až střednědobém horizontu zvýšit, jelikož jsou tito vývozci na trhu Unie již přítomni.

Průměrná dovozní cena v EUR

2011

2012

2013

OŠ

Indie

665

703

659

651

Čína

955

1 014

1 059

1 054

Švýcarsko

1 711

1 678

1 554

1 526

Rusko

697

696

652

627

Turecko

1 246

1 544

1 272

1 010

Zdroj: Eurostat.

6.3.   Závěr týkající se zájmu Unie

| (121) | Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody k domněnce, že uložení opatření na dovoz trubek z tvárné litiny pocházejících z Indie v této fázi šetření není v zájmu Unie. Komise však bude i nadále zkoumat možné účinky na hospodářskou soutěž na trhu Unie v konečné fázi na základě dalších informací, které mají být předloženy. |
| --- | --- |

(121)

Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody k domněnce, že uložení opatření na dovoz trubek z tvárné litiny pocházejících z Indie v této fázi šetření není v zájmu Unie. Komise však bude i nadále zkoumat možné účinky na hospodářskou soutěž na trhu Unie v konečné fázi na základě dalších informací, které mají být předloženy.

7.   PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ

| (122) | Na základě závěrů, k nimž Komise v otázce dumpingu, újmy, příčinné souvislosti a zájmu Unie dospěla, by měla být uložena prozatímní opatření, jež zabrání tomu, aby dumpingový dovoz způsoboval výrobnímu odvětví Unie další újmu. |
| --- | --- |

(122)

Na základě závěrů, k nimž Komise v otázce dumpingu, újmy, příčinné souvislosti a zájmu Unie dospěla, by měla být uložena prozatímní opatření, jež zabrání tomu, aby dumpingový dovoz způsoboval výrobnímu odvětví Unie další újmu.

7.1.   Úroveň pro odstranění újmy (rozpětí újmy)

| (123) | Za účelem stanovení úrovně těchto opatření analyzovala Komise nejprve výši cla potřebnou k odstranění újmy působené výrobnímu odvětví Unie. |
| --- | --- |

(123)

Za účelem stanovení úrovně těchto opatření analyzovala Komise nejprve výši cla potřebnou k odstranění újmy působené výrobnímu odvětví Unie.

| (124) | Újma by byla odstraněna v případě, že by výrobní odvětví Unie dokázalo pokrýt své výrobní náklady a dosáhnout takového zisku před zdaněním, jakého lze v tomto výrobním odvětví přiměřeně dosáhnout z prodeje obdobného výrobku na trhu Unie za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu. |
| --- | --- |

(124)

Újma by byla odstraněna v případě, že by výrobní odvětví Unie dokázalo pokrýt své výrobní náklady a dosáhnout takového zisku před zdaněním, jakého lze v tomto výrobním odvětví přiměřeně dosáhnout z prodeje obdobného výrobku na trhu Unie za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu.

| (125) | V podnětu se tvrdí, že výrobní odvětví očekává bez dumpingového dovozu ziskovost překračující 12 %, neboť takové úrovně ziskovosti dosáhlo v letech před posuzovaným odvětvím. Je třeba poznamenat, že v letech před posuzovaným obdobím byl prodej výrobního odvětví Unie mimořádně vysoký v důsledku hospodářského rozmachu v letech 2007–2008 a stimulačních fiskálních opatření vlád Unie vyplývajících z výdajů na vyrovnání účinků hospodářské krize v roce 2009. Tyto roky proto nelze považovat za reprezentativní, pokud jde o ziskovost výrobního odvětví Unie. Žadatel rovněž tvrdí, že dvouciferná ziskovost je odůvodněná vysokou úrovní výdajů na výzkum a vývoj. Šetřením se nezískalo mnoho důkazů o intenzivní činnosti v oblasti výzkumu a vývoje – výdaje na výzkum a vývoj představovaly u výrobce z Unie, který vynaložil na vývoj a výzkum nejvíce prostředků, v roce 2011 méně než 2 % obratu a v období šetření dokonce ještě méně. |
| --- | --- |

(125)

V podnětu se tvrdí, že výrobní odvětví očekává bez dumpingového dovozu ziskovost překračující 12 %, neboť takové úrovně ziskovosti dosáhlo v letech před posuzovaným odvětvím. Je třeba poznamenat, že v letech před posuzovaným obdobím byl prodej výrobního odvětví Unie mimořádně vysoký v důsledku hospodářského rozmachu v letech 2007–2008 a stimulačních fiskálních opatření vlád Unie vyplývajících z výdajů na vyrovnání účinků hospodářské krize v roce 2009. Tyto roky proto nelze považovat za reprezentativní, pokud jde o ziskovost výrobního odvětví Unie. Žadatel rovněž tvrdí, že dvouciferná ziskovost je odůvodněná vysokou úrovní výdajů na výzkum a vývoj. Šetřením se nezískalo mnoho důkazů o intenzivní činnosti v oblasti výzkumu a vývoje – výdaje na výzkum a vývoj představovaly u výrobce z Unie, který vynaložil na vývoj a výzkum nejvíce prostředků, v roce 2011 méně než 2 % obratu a v období šetření dokonce ještě méně.

| (126) | V předchozích šetřeních, která se týkala podobných výrobků – některých bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli (5) a některých svařovaných trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli (6), se mělo za to, že ziskové rozpětí ve výši 5 % by se mohlo považovat za přiměřenou úroveň, jejíž dosažení by výrobní odvětví Unie mohlo očekávat, pokud by nedocházelo k poškozujícímu dumpingu. Trouby a trubky z tvárné litiny jsou v mnoha ohledech podobné bezešvým ocelovým trubkám a svařovaným dutým profilům ze železa nebo nelegované oceli – hlavní částí jejich nákladů tvoří hutnické suroviny a lze je použít rovněž pro rozvod vody. Proto se předběžně má za to, že rozpětí ziskovosti ve výši 5 % je vhodné rovněž pro odvětví trubek z tvárné litiny. |
| --- | --- |

(126)

V předchozích šetřeních, která se týkala podobných výrobků – některých bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli (5) a některých svařovaných trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli (6), se mělo za to, že ziskové rozpětí ve výši 5 % by se mohlo považovat za přiměřenou úroveň, jejíž dosažení by výrobní odvětví Unie mohlo očekávat, pokud by nedocházelo k poškozujícímu dumpingu. Trouby a trubky z tvárné litiny jsou v mnoha ohledech podobné bezešvým ocelovým trubkám a svařovaným dutým profilům ze železa nebo nelegované oceli – hlavní částí jejich nákladů tvoří hutnické suroviny a lze je použít rovněž pro rozvod vody. Proto se předběžně má za to, že rozpětí ziskovosti ve výši 5 % je vhodné rovněž pro odvětví trubek z tvárné litiny.

| (127) | Úroveň pro odstranění újmy poté Komise určila na základě porovnání vážené průměrné dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců, jež byla stanovena pro účely výpočtů v souvislosti s cenovým podbízením, s váženou průměrnou cenou obdobného výrobku prodávaného v období šetření na trhu Unie spolupracujícími výrobci v Unii nepůsobící újmu. Veškeré rozdíly, jež byly výsledkem tohoto srovnání, pak byly vyjádřeny jako procento vážené průměrné hodnoty dovozu zahrnující CIF. |
| --- | --- |

(127)

Úroveň pro odstranění újmy poté Komise určila na základě porovnání vážené průměrné dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců, jež byla stanovena pro účely výpočtů v souvislosti s cenovým podbízením, s váženou průměrnou cenou obdobného výrobku prodávaného v období šetření na trhu Unie spolupracujícími výrobci v Unii nepůsobící újmu. Veškeré rozdíly, jež byly výsledkem tohoto srovnání, pak byly vyjádřeny jako procento vážené průměrné hodnoty dovozu zahrnující CIF.

7.2.   Prozatímní opatření

| (128) | Na dovoz trub a trubek z tvárné litiny (známé také jako litina s kuličkovým grafitem) pocházejících z Indie, by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření podle pravidla nižšího cla, které stanoví čl. 7 odst. 2 základního nařízení. Komise srovnala rozpětí újmy a rozpětí dumpingu. Výše cel by měla být stanovena tak, aby byla na úrovni nižší z hodnot rozpětí dumpingu a rozpětí újmy. |
| --- | --- |

(128)

Na dovoz trub a trubek z tvárné litiny (známé také jako litina s kuličkovým grafitem) pocházejících z Indie, by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření podle pravidla nižšího cla, které stanoví čl. 7 odst. 2 základního nařízení. Komise srovnala rozpětí újmy a rozpětí dumpingu. Výše cel by měla být stanovena tak, aby byla na úrovni nižší z hodnot rozpětí dumpingu a rozpětí újmy.

| (129) | Prozatímní antidumpingové clo by na základě výše uvedených skutečností mělo mít tyto sazby, vyjádřené v cenách CIF na hranici Unie před proclením:









  Země | Společnost | Dumpingové rozpětí | Rozpětí újmy | Prozatímní antidumpingové clo |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indie | Jindal Saw Ltd | 31,2 % | 68 % | 31,2 % |
| Electrosteel Casting Ltd | 15,3 % | 59 % | 15,3 % |

(129)

Prozatímní antidumpingové clo by na základě výše uvedených skutečností mělo mít tyto sazby, vyjádřené v cenách CIF na hranici Unie před proclením:

Země

Společnost

Dumpingové rozpětí

Rozpětí újmy

Prozatímní antidumpingové clo

Indie

Jindal Saw Ltd

31,2 %

68 %

31,2 %

Electrosteel Casting Ltd

15,3 %

59 %

15,3 %

| (130) | Sazby antidumpingových cel pro individuální společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí proto situaci zjištěnou během tohoto šetření, pokud jde o tyto společnosti. Tyto celní sazby jsou výlučně použitelné na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z dotčené země, tj. Indie, a vyráběného uvedenými právnickými osobami. Na dovoz dotčeného výrobku vyrobeného jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení s těmito konkrétně uvedenými společnostmi, by se měla vztahovat celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“. Neměla by se na ně vztahovat žádná z uvedených individuálních antidumpingových celních sazeb. |
| --- | --- |

(130)

Sazby antidumpingových cel pro individuální společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí proto situaci zjištěnou během tohoto šetření, pokud jde o tyto společnosti. Tyto celní sazby jsou výlučně použitelné na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z dotčené země, tj. Indie, a vyráběného uvedenými právnickými osobami. Na dovoz dotčeného výrobku vyrobeného jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení s těmito konkrétně uvedenými společnostmi, by se měla vztahovat celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“. Neměla by se na ně vztahovat žádná z uvedených individuálních antidumpingových celních sazeb.

| (131) | Pokud společnost následně změní název svého subjektu, může požádat o uplatnění těchto individuálních antidumpingových celních sazeb. Taková žádost musí být zaslána Komisi (7). Žádost musí obsahovat veškeré příslušné informace umožňující prokázat, že daná změna nemá vliv na právo dotyčné společnosti využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje. Pokud změna názvu společnosti nemá vliv na její právo využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje, bude oznámení o změně názvu zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie. |
| --- | --- |

(131)

Pokud společnost následně změní název svého subjektu, může požádat o uplatnění těchto individuálních antidumpingových celních sazeb. Taková žádost musí být zaslána Komisi (7). Žádost musí obsahovat veškeré příslušné informace umožňující prokázat, že daná změna nemá vliv na právo dotyčné společnosti využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje. Pokud změna názvu společnosti nemá vliv na její právo využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje, bude oznámení o změně názvu zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.

| (132) | Za účelem minimalizace rizika obcházení těchto opatření, které vzhledem k velkému rozdílu mezi celními sazbami hrozí, je nutné přijmout zvláštní opatření, která umožní zajistit uplatňování individuálních antidumpingových cel. Společnosti, na něž se vztahují antidumpingové celní sazby pro individuální společnosti, musí celním orgánům členských států předložit platnou obchodní fakturu. Faktura musí splňovat požadavky stanovené v čl. 1 odst. 3. Na dovoz, k němuž není přiložena taková faktura, by se mělo vztahovat antidumpingové clo platné pro „všechny ostatní společnosti“. |
| --- | --- |

(132)

Za účelem minimalizace rizika obcházení těchto opatření, které vzhledem k velkému rozdílu mezi celními sazbami hrozí, je nutné přijmout zvláštní opatření, která umožní zajistit uplatňování individuálních antidumpingových cel. Společnosti, na něž se vztahují antidumpingové celní sazby pro individuální společnosti, musí celním orgánům členských států předložit platnou obchodní fakturu. Faktura musí splňovat požadavky stanovené v čl. 1 odst. 3. Na dovoz, k němuž není přiložena taková faktura, by se mělo vztahovat antidumpingové clo platné pro „všechny ostatní společnosti“.

| (133) | Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingových cel, sazba antidumpingového cla pro všechny ostatní společnosti by se neměla vztahovat pouze na vyvážející výrobce, kteří při tomto šetření nespolupracovali, ale i na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie. |
| --- | --- |

(133)

Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingových cel, sazba antidumpingového cla pro všechny ostatní společnosti by se neměla vztahovat pouze na vyvážející výrobce, kteří při tomto šetření nespolupracovali, ale i na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.

8.   ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

| (134) | Komise v zájmu řádné správy vyzve zúčastněné strany k tomu, aby v pevně stanovené lhůtě předložily písemné připomínky a/nebo aby požádaly o slyšení u Komise a/nebo úředníka pro slyšení v obchodních řízeních. |
| --- | --- |

(134)

Komise v zájmu řádné správy vyzve zúčastněné strany k tomu, aby v pevně stanovené lhůtě předložily písemné připomínky a/nebo aby požádaly o slyšení u Komise a/nebo úředníka pro slyšení v obchodních řízeních.

| (135) | Zjištění týkající se uložení prozatímních cel jsou prozatímní a mohou být v konečné fázi šetření změněna, |
| --- | --- |

(135)

Zjištění týkající se uložení prozatímních cel jsou prozatímní a mohou být v konečné fázi šetření změněna,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz trub a trubek z tvárné litiny (známé také jako litina s kuličkovým grafitem) pocházejících z Indie, v současnosti kódů KN ex 7303 00 10 a ex 7303 00 90 (kódy TARIC 7303001010, 7303009010).

2.   Sazby prozatímního antidumpingového cla, které se použijí na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, jsou pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanoveny takto:

| Společnost | Prozatímní antidumpingové clo | Doplňkový kód TARIC |
| --- | --- | --- |
| Jindal Saw Ltd | 31,2 % | C054 |
| Electrosteel Casting Ltd | 15,3 % | C055 |
| Všechny ostatní společnosti | 31,2 % | C999 |

Společnost

Prozatímní antidumpingové clo

Doplňkový kód TARIC

Jindal Saw Ltd

31,2 %

C054

Electrosteel Casting Ltd

15,3 %

C055

Všechny ostatní společnosti

31,2 %

C999

3.   Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury c„elním orgánům členských států, která musí obsahovat datované prohlášení podepsané zástupcem subjektu, který obchodní fakturu vystavil, s uvedením jeho jména a funkce, v tomto znění: Já, níže podepsaný, potvrzuji, že (objem) trub a trubek z tvárné litiny (známé také jako litina s kuličkovým grafitem) prodaných na vývoz do Evropské unie, pro které byla vystavena tato faktura, vyrobila společnost (název a adresa společnosti) (doplňkový kód TARIC) v Indii. Prohlašuji, že údaje uvedené v této faktuře jsou úplné a správné.“ Není-li taková faktura předložena, použije se celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“.

4.   Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii podléhá složení jistoty odpovídající výši prozatímního cla.

5.   Není-li stanoveno jinak, použijí se příslušná platná ustanovení o clech.

Článek 2

1.   Do 25 kalendářních dnů ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost mohou zúčastněné strany:

| a) | požádat o poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a důvodech, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato; |
| --- | --- |

a)

požádat o poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a důvodech, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato;

| b) | předložit Komisi své písemné připomínky; a |
| --- | --- |

b)

předložit Komisi své písemné připomínky; a

| c) | požádat o slyšení u Komise a/nebo úředníka pro slyšení v obchodních řízeních. |
| --- | --- |

c)

požádat o slyšení u Komise a/nebo úředníka pro slyšení v obchodních řízeních.

2.   Strany uvedené v čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou vyjádřit k uplatňování prozatímních opatření do 25 kalendářních dnů ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.

Článek 3

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Článek 1 se použije po dobu šesti měsíců.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 18. září 2015.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  Oznámení o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu trub a trubek z tvárné litiny (známé také jako litina s kuličkovým grafitem) pocházejících z Indie. Úř. věst. C 461, 20.12.2014, s. 35.

2

(3)  Oznámení o zahájení antisubvenčního řízení týkajícího se dovozu trub a trubek z tvárné litiny (známé také jako litina s kuličkovým grafitem) pocházejících z Indie. Úř. věst. C 83, 11.3.2015, s. 4.

3

(4)  Nařízení Rady (ES) č. 930/2003 ze dne 26. května 2003 o zastavení antidumpingového a antisubvenčního řízení týkajícího se dovozu farmových lososů obecných pocházejících z Norska a antidumpingového řízení týkajícího se dovozu farmových lososů obecných pocházejících z Chile a Faerských ostrovů (Úř. věst. L 133, 29.5.2003, s. 1); a nařízení Rady (ES) č. 954/2006 ze dne 27. června 2006, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo z dovozu určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli, pocházejících z Chorvatska, Rumunska, Ruska a Ukrajiny, kterým se zrušují nařízení Rady (ES) č. 2320/97 a (ES) č. 348/2000, kterým se ukončuje prozatímní přezkum a přezkum před pozbytím platnosti antidumpingových cel z dovozu určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli, pocházejících mimo jiné z Ruska a Rumunska, a kterým se ukončují prozatímní přezkumy antidumpingových cel z dovozu určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli, pocházejících mimo jiné z Ruska, Rumunska, Chorvatska a Ukrajiny (Úř. věst. L 175, 29.6.2006, s. 4).

4

(5)  Úř. věst. L 336, 20.12.2011, s. 6.

5

(6)  Úř. věst. L 343, 19.12.2008, s. 1.

6

(7)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Bruxelles/Brussel, Belgique/Belgie.

7

---

| 19.9.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 244/45 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 244/45

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/1560

ze dne 18. září 2015

o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/ 2001 a (ES) č. 1234/2007 (1),

s ohledem na prováděcí nařízení Komise (EU) č. 543/2011 ze dne 7. června 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 pro odvětví ovoce a zeleniny a odvětví výrobků z ovoce a zeleniny (2), a zejména na čl. 136 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(1)

Prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení.

| (2) | Paušální dovozní hodnota se vypočítá každý pracovní den v souladu s čl. 136 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011, a přitom se zohlední proměnlivé denní údaje. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, |
| --- | --- |

(2)

Paušální dovozní hodnota se vypočítá každý pracovní den v souladu s čl. 136 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011, a přitom se zohlední proměnlivé denní údaje. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Paušální dovozní hodnoty uvedené v článku 136 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011 jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 18. září 2015.

Za Komisi,

jménem předsedy,

Jerzy PLEWA

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  Úř. věst. L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

PŘÍLOHA

Paušální dovozní hodnoty pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Kód třetích zemí (1) | Paušální dovozní hodnota |
| 0702 00 00 | MA | 158,0 |
| MK | 49,2 |
| TR | 78,0 |
| XS | 48,7 |
| ZZ | 83,5 |
| 0707 00 05 | AR | 98,4 |
| TR | 126,8 |
| ZZ | 112,6 |
| 0709 93 10 | TR | 128,2 |
| ZZ | 128,2 |
| 0805 50 10 | AR | 140,7 |
| BO | 144,3 |
| CL | 134,2 |
| UY | 138,2 |
| ZA | 129,0 |
| ZZ | 137,3 |
| 0806 10 10 | EG | 170,8 |
| TR | 132,2 |
| ZZ | 151,5 |
| 0808 10 80 | AR | 104,4 |
| BR | 70,7 |
| CL | 171,9 |
| NZ | 134,3 |
| US | 113,3 |
| ZA | 135,2 |
| ZZ | 121,6 |
| 0808 30 90 | AR | 132,1 |
| CL | 148,3 |
| CN | 96,7 |
| TR | 120,0 |
| ZA | 106,4 |
| ZZ | 120,7 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | MK | 68,9 |
| TR | 157,6 |
| ZZ | 113,3 |
| 0809 40 05 | BA | 53,5 |
| MK | 53,6 |
| XS | 61,9 |
| ZZ | 56,3 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Kód třetích zemí (1)

Paušální dovozní hodnota

0702 00 00

MA

158,0

MK

49,2

TR

78,0

XS

48,7

ZZ

83,5

0707 00 05

AR

98,4

TR

126,8

ZZ

112,6

0709 93 10

TR

128,2

ZZ

128,2

0805 50 10

AR

140,7

BO

144,3

CL

134,2

UY

138,2

ZA

129,0

ZZ

137,3

0806 10 10

EG

170,8

TR

132,2

ZZ

151,5

0808 10 80

AR

104,4

BR

70,7

CL

171,9

NZ

134,3

US

113,3

ZA

135,2

ZZ

121,6

0808 30 90

AR

132,1

CL

148,3

CN

96,7

TR

120,0

ZA

106,4

ZZ

120,7

0809 30 10, 0809 30 90

MK

68,9

TR

157,6

ZZ

113,3

0809 40 05

BA

53,5

MK

53,6

XS

61,9

ZZ

56,3

---

(1)  Klasifikace zemí podle nařízení Komise (EU) č. 1106/2012 ze dne 27. listopadu 2012, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 471/2009 o statistice Společenství týkající se zahraničního obchodu se třetími zeměmi, pokud jde o aktualizaci klasifikace zemí a území (Úř. věst. L 328, 28.11.2012, s. 7). Kód „ZZ“ znamená „jiného původu“.

---

| 19.9.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 244/47 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 244/47

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/1561

ze dne 18. září 2015,

kterým se určí množství, jež je třeba přičíst k množství stanovenému na podobdobí od 1. ledna do 31. března 2016 v rámci celní kvóty pro odvětví drůbežího masa pocházejícího ze Spojených států amerických otevřené nařízením (ES) č. 536/2007

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (1), a zejména na čl. 188 odst. 2 a 3 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízením Komise (ES) č. 536/2007 (2) byla otevřena roční celní kvóta pro dovoz produktů v odvětví drůbežího masa pocházejícího ze Spojených států amerických. |
| --- | --- |

(1)

Nařízením Komise (ES) č. 536/2007 (2) byla otevřena roční celní kvóta pro dovoz produktů v odvětví drůbežího masa pocházejícího ze Spojených států amerických.

| (2) | Množství, na něž se vztahují žádosti o dovozní licence podané od 1. do 7. září 2015 na podobdobí od 1. října do 31. prosince 2015, nedosahují dostupných množství. Je proto třeba stanovit množství, pro něž nebyly podány žádosti a která je třeba přičíst k množství stanovenému pro následující kvótové podobdobí. |
| --- | --- |

(2)

Množství, na něž se vztahují žádosti o dovozní licence podané od 1. do 7. září 2015 na podobdobí od 1. října do 31. prosince 2015, nedosahují dostupných množství. Je proto třeba stanovit množství, pro něž nebyly podány žádosti a která je třeba přičíst k množství stanovenému pro následující kvótové podobdobí.

| (3) | Aby byla zaručena účinnost tohoto opatření, mělo by toto nařízení vstoupit v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie, |
| --- | --- |

(3)

Aby byla zaručena účinnost tohoto opatření, mělo by toto nařízení vstoupit v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Množství, na něž nebyly podány žádosti o dovozní licence podle nařízení (ES) č. 536/2007 a která je třeba přičíst k podobdobí od 1. ledna do 31. března 2016, jsou uvedena v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 18. září 2015.

Za Komisi,

jménem předsedy,

Jerzy PLEWA

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  Nařízení Komise (ES) č. 536/2007 ze dne 15. května 2007 o otevření a správě celní kvóty v odvětví drůbežího masa přidělené Spojeným státům americkým (Úř. věst. L 128, 16.5.2007, s. 6).

2

---

PŘÍLOHA

| Pořadové číslo | Množství, na něž nebyly podány žádosti a která je třeba přičíst k množstvím dostupným na podobdobí od 1. ledna do 31. března 2016
  (v kg) |
| --- | --- |
| 09.4169 | 10 672 500 |

Pořadové číslo

Množství, na něž nebyly podány žádosti a která je třeba přičíst k množstvím dostupným na podobdobí od 1. ledna do 31. března 2016

(v kg)

09.4169

10 672 500

---

| 19.9.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 244/49 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 244/49

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/1562

ze dne 18. září 2015,

kterým se určí množství, jež je třeba přičíst k množství stanovenému na podobdobí od 1. ledna do 31. března 2016 v rámci celních kvót pro odvětví vajec a vaječného albuminu otevřených nařízením (ES) č. 539/2007

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (1), a zejména na čl. 188 odst. 2 a 3 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízením Komise (ES) č. 539/2007 (2) byly otevřeny roční celní kvóty pro dovoz produktů v odvětví vajec a vaječného albuminu. |
| --- | --- |

(1)

Nařízením Komise (ES) č. 539/2007 (2) byly otevřeny roční celní kvóty pro dovoz produktů v odvětví vajec a vaječného albuminu.

| (2) | Množství, na něž se vztahují žádosti o dovozní licence podané od 1. do 7. září 2015 na podobdobí od 1. října do 31. prosince 2015, nedosahují dostupných množství. Je proto třeba stanovit množství, pro něž nebyly podány žádosti a která je třeba přičíst k množství stanovenému pro následující kvótové podobdobí. |
| --- | --- |

(2)

Množství, na něž se vztahují žádosti o dovozní licence podané od 1. do 7. září 2015 na podobdobí od 1. října do 31. prosince 2015, nedosahují dostupných množství. Je proto třeba stanovit množství, pro něž nebyly podány žádosti a která je třeba přičíst k množství stanovenému pro následující kvótové podobdobí.

| (3) | Aby byla zaručena účinnost tohoto opatření, mělo by toto nařízení vstoupit v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie, |
| --- | --- |

(3)

Aby byla zaručena účinnost tohoto opatření, mělo by toto nařízení vstoupit v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Množství, na něž nebyly podány žádosti o dovozní licence podle nařízení (ES) č. 539/2007 a která je třeba přičíst k podobdobí od 1. ledna do 31. března 2016, jsou uvedena v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 18. září 2015.

Za Komisi,

jménem předsedy,

Jerzy PLEWA

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  Nařízení Komise (ES) č. 539/2007 ze dne 15. května 2007 o otevření a správě celních kvót v odvětví vajec a vaječného albuminu (Úř. věst. L 128, 16.5.2007, s. 19).

2

---

PŘÍLOHA

| Pořadové číslo | Množství, na něž nebyly podány žádosti a která je třeba přičíst k dostupným množstvím na podobdobí od 1. ledna do 31. března 2016
  (v kg ekvivalentu vajec ve skořápkách) |
| --- | --- |
| 09.4015 | 67 500 000 |
| 09.4401 | 1 815 000 |
| 09.4402 | 6 005 000 |

Pořadové číslo

Množství, na něž nebyly podány žádosti a která je třeba přičíst k dostupným množstvím na podobdobí od 1. ledna do 31. března 2016

(v kg ekvivalentu vajec ve skořápkách)

09.4015

67 500 000

09.4401

1 815 000

09.4402

6 005 000

---

| 19.9.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 244/51 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 244/51

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/1563

ze dne 18. září 2015,

kterým se stanoví koeficient přidělení použitelný na množství, na něž se vztahují žádosti o dovozní práva podané od 1. do 7. září 2015 v rámci celních kvót pro drůbeží maso pocházející z Ukrajiny otevřených prováděcím nařízením (EU) č. 413/2014

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (1), a zejména na čl. 188 odst. 1 a 3 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Prováděcím nařízením Komise (EU) č. 413/2014 (2) byly otevřeny roční celní kvóty pro dovoz produktů v odvětví drůbežího masa pocházejícího z Ukrajiny. |
| --- | --- |

(1)

Prováděcím nařízením Komise (EU) č. 413/2014 (2) byly otevřeny roční celní kvóty pro dovoz produktů v odvětví drůbežího masa pocházejícího z Ukrajiny.

| (2) | Množství, na něž se vztahují žádosti o dovozní práva podané od 1. do 7. září 2015 na podobdobí od 1. října do 31. prosince 2015, převyšují pro kvótu s pořadovým číslem 09.4273 dostupná množství. Je tedy třeba stanovit, v jakém rozsahu mohou být dovozní práva vydávána, a určit koeficient přidělení, který se použije pro požadovaná množství, jenž se vypočítá podle čl. 6 odst. 3 nařízení Komise (ES) č. 1301/2006 (3) ve spojení s čl. 7 odst. 2 uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(2)

Množství, na něž se vztahují žádosti o dovozní práva podané od 1. do 7. září 2015 na podobdobí od 1. října do 31. prosince 2015, převyšují pro kvótu s pořadovým číslem 09.4273 dostupná množství. Je tedy třeba stanovit, v jakém rozsahu mohou být dovozní práva vydávána, a určit koeficient přidělení, který se použije pro požadovaná množství, jenž se vypočítá podle čl. 6 odst. 3 nařízení Komise (ES) č. 1301/2006 (3) ve spojení s čl. 7 odst. 2 uvedeného nařízení.

| (3) | Aby byla zaručena účinnost tohoto opatření, mělo by toto nařízení vstoupit v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie, |
| --- | --- |

(3)

Aby byla zaručena účinnost tohoto opatření, mělo by toto nařízení vstoupit v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Na množství, na něž se vztahují žádosti o dovozní práva podané podle prováděcího nařízení (EU) č. 413/2014 na podobdobí od 1. října do 31. prosince 2015, se vztahuje koeficient přidělení uvedený v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 18. září 2015.

Za Komisi,

jménem předsedy,

Jerzy PLEWA

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 413/2014 ze dne 23. dubna 2014 o otevření a správě celních kvót Unie pro dovoz drůbežího masa pocházejícího z Ukrajiny (Úř. věst. L 121, 24.4.2014, s. 37).

2

(3)  Nařízení Komise (ES) č. 1301/2006 ze dne 31. srpna 2006, kterým se stanoví společná pravidla ke správě dovozních celních kvót pro zemědělské produkty, které podléhají režimu dovozních licencí (Úř. věst. L 238, 1.9.2006, s. 13).

3

---

PŘÍLOHA

| Pořadové číslo | Koeficient přidělení – žádosti podané pro podobdobí od 1. října do 31. prosince 2015
  (v %) |
| --- | --- |
| 09.4273 | 2,712456 |
| 09.4274 | — |

Pořadové číslo

Koeficient přidělení – žádosti podané pro podobdobí od 1. října do 31. prosince 2015

(v %)

09.4273

2,712456

09.4274

—

---

| 19.9.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 244/53 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 244/53

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/1564

ze dne 18. září 2015,

kterým se určuje množství, jež je třeba přičíst k množství stanovenému pro podobdobí od 1. ledna do 31. března 2016, v rámci celních kvót pro odvětví vepřového masa otevřených nařízením (ES) č. 442/2009

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (1), a zejména na čl. 188 odst. 2 a 3 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízením Komise (ES) č. 442/2009 (2) byly otevřeny roční celní kvóty pro dovoz produktů v odvětví vepřového masa. Kvóty uvedené v části B přílohy I uvedeného nařízení jsou spravovány způsobem souběžného zkoumání. |
| --- | --- |

(1)

Nařízením Komise (ES) č. 442/2009 (2) byly otevřeny roční celní kvóty pro dovoz produktů v odvětví vepřového masa. Kvóty uvedené v části B přílohy I uvedeného nařízení jsou spravovány způsobem souběžného zkoumání.

| (2) | Množství, na něž se vztahují žádosti o dovozní licence podané od 1. do 7. září 2015 na podobdobí od 1. října do 31. prosince 2015, nedosahují dostupných množství. Je proto třeba stanovit množství, pro něž nebyly podány žádosti a která je třeba přičíst k množství stanovenému pro následující kvótové podobdobí. |
| --- | --- |

(2)

Množství, na něž se vztahují žádosti o dovozní licence podané od 1. do 7. září 2015 na podobdobí od 1. října do 31. prosince 2015, nedosahují dostupných množství. Je proto třeba stanovit množství, pro něž nebyly podány žádosti a která je třeba přičíst k množství stanovenému pro následující kvótové podobdobí.

| (3) | Aby byla zaručena účinnost tohoto opatření, mělo by toto nařízení vstoupit v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie, |
| --- | --- |

(3)

Aby byla zaručena účinnost tohoto opatření, mělo by toto nařízení vstoupit v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Množství, na něž nebyly podány žádosti o dovozní licence podle nařízení (ES) č. 442/2009 a která je třeba přičíst k podobdobí od 1. ledna do 31. března 2016, jsou uvedena v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 18. září 2015.

Za Komisi,

jménem předsedy,

Jerzy PLEWA

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  Nařízení Komise (ES) č. 442/2009 ze dne 27. května 2009 o otevření a správě celních kvót Společenství v odvětví vepřového masa (Úř. věst. L 129, 28.5.2009, s. 13).

2

---

PŘÍLOHA

| Pořadové číslo | Množství, na něž nebyly podány žádosti a která je třeba přičíst k dostupným množstvím na podobdobí od 1. ledna do 31. března 2016
  (v kg) |
| --- | --- |
| 09.4038 | 17 097 500 |
| 09.4170 | 2 461 000 |
| 09.4204 | 2 312 000 |

Pořadové číslo

Množství, na něž nebyly podány žádosti a která je třeba přičíst k dostupným množstvím na podobdobí od 1. ledna do 31. března 2016

(v kg)

09.4038

17 097 500

09.4170

2 461 000

09.4204

2 312 000

---

ROZHODNUTÍ

| 19.9.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 244/55 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 244/55

---

ROZHODNUTÍ RADY (EU) 2015/1565

ze dne 14. září 2015,

kterým se jménem Evropské unie schvaluje Prohlášení o udělení rybolovných práv ve vodách EU rybářským plavidlům plujícím pod vlajkou Bolívarovské republiky Venezuely ve výlučné ekonomické zóně při pobřeží Francouzské Guyany

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 43 odst. 2 ve spojení s čl. 218 odst. 6 písm. a) bodem v) této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

s ohledem na souhlas Evropského parlamentu,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Rybářská plavidla plující pod vlajkou Bolívarovské republiky Venezuely provozují rybolov ve vodách EU ve výlučné ekonomické zóně při pobřeží Francouzské Guyany po řadu desetiletí pod podmínkou, že dodržují platné právně závazné akty Unie v oblasti zachování a řízení rybolovných zdrojů. |
| --- | --- |

(1)

Rybářská plavidla plující pod vlajkou Bolívarovské republiky Venezuely provozují rybolov ve vodách EU ve výlučné ekonomické zóně při pobřeží Francouzské Guyany po řadu desetiletí pod podmínkou, že dodržují platné právně závazné akty Unie v oblasti zachování a řízení rybolovných zdrojů.

| (2) | Zpracovatelský průmysl ve Francouzské Guyaně je na vykládce úlovků z uvedených rybářských plavidel závislý, a proto by měla být zachována kontinuita uvedených činností. |
| --- | --- |

(2)

Zpracovatelský průmysl ve Francouzské Guyaně je na vykládce úlovků z uvedených rybářských plavidel závislý, a proto by měla být zachována kontinuita uvedených činností.

| (3) | Tímto rozhodnutím by mělo být nahrazeno rozhodnutí Rady 2012/19/EU (1), které bylo zrušeno rozsudkem Soudního dvora ze dne 26. listopadu 2014 (2) a jehož účinky zůstaly zachovány, dokud nevstoupí v přiměřené době v platnost rozhodnutí nové. Jelikož prohlášení již bylo Bolívarovské republice Venezuele oznámeno, není jej třeba opětovně oznamovat, |
| --- | --- |

(3)

Tímto rozhodnutím by mělo být nahrazeno rozhodnutí Rady 2012/19/EU (1), které bylo zrušeno rozsudkem Soudního dvora ze dne 26. listopadu 2014 (2) a jehož účinky zůstaly zachovány, dokud nevstoupí v přiměřené době v platnost rozhodnutí nové. Jelikož prohlášení již bylo Bolívarovské republice Venezuele oznámeno, není jej třeba opětovně oznamovat,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Prohlášení Evropské unie určené Bolívarovské republice Venezuele o udělení rybolovných práv ve vodách EU rybářským plavidlům plujícím pod vlajkou Bolívarovské republiky Venezuely ve výlučné ekonomické zóně při pobřeží Francouzské Guyany (dále jen „prohlášení“) se schvaluje jménem Evropské unie.

Znění prohlášení se připojuje k tomuto rozhodnutí.

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost třetím dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne 14. září 2015.

Za Radu

předseda

J. ASSELBORN

---

(1)  Rozhodnutí Rady 2012/19/EU ze dne 16. prosince 2011, kterým se jménem Evropské unie schvaluje Prohlášení o udělení rybolovných práv ve vodách EU rybářským plavidlům plujícím pod vlajkou Bolívarovské republiky Venezuely ve výlučné ekonomické zóně při pobřeží Francouzské Guyany (Úř. věst. L 6, 10.1.2012, s. 8).

1

(2)  Spojené věci Evropský parlament a Komise v. Rada, C-103/12 a 165/12.

2

---

Prohlášení určené Bolívarovské republice Venezuele o udělení rybolovných práv ve vodách EU rybářským plavidlům plujícím pod vlajkou Bolívarovské republiky Venezuely ve výlučné ekonomické zóně při pobřeží Francouzské Guyany

| 1. | Za podmínek stanovených v tomto prohlášení udělí Evropská unie oprávnění k rybolovu omezenému počtu rybářských plavidel plujících pod vlajkou Bolívarovské republiky Venezuely umožňující rybolov v části výlučné ekonomické zóny při pobřeží Francouzské Guyany, která se nachází více než 12 námořních mil od základních linií. |
| --- | --- |

1.

Za podmínek stanovených v tomto prohlášení udělí Evropská unie oprávnění k rybolovu omezenému počtu rybářských plavidel plujících pod vlajkou Bolívarovské republiky Venezuely umožňující rybolov v části výlučné ekonomické zóny při pobřeží Francouzské Guyany, která se nachází více než 12 námořních mil od základních linií.

| 2. | V souladu s článkem 22 nařízení Rady (ES) č. 1006/2008 ze dne 29. září 2008 o udělování oprávnění k rybolovným činnostem provozovaným rybářskými plavidly Společenství mimo vody Společenství a o přístupu plavidel třetích zemí do vod Společenství (1) musí oprávněná rybářská plavidla plující pod vlajkou Bolívarovské republiky Venezuely při rybolovu v zóně uvedené v bodě 1 dodržovat předpisy společné rybářské politiky Evropské unie týkající se opatření pro zachování zdrojů a kontrolních opatření a další předpisy Evropské unie upravující rybolovné činnosti ve zmíněné zóně. |
| --- | --- |

2.

V souladu s článkem 22 nařízení Rady (ES) č. 1006/2008 ze dne 29. září 2008 o udělování oprávnění k rybolovným činnostem provozovaným rybářskými plavidly Společenství mimo vody Společenství a o přístupu plavidel třetích zemí do vod Společenství (1) musí oprávněná rybářská plavidla plující pod vlajkou Bolívarovské republiky Venezuely při rybolovu v zóně uvedené v bodě 1 dodržovat předpisy společné rybářské politiky Evropské unie týkající se opatření pro zachování zdrojů a kontrolních opatření a další předpisy Evropské unie upravující rybolovné činnosti ve zmíněné zóně.

| 3. | Oprávněná rybářská plavidla plující pod vlajkou Bolívarovské republiky Venezuela zejména musí dodržovat všechny příslušné pravidla a předpisy Evropské unie uvádějící mimo jiné populace ryb, které mohou být loveny, maximální počet oprávněných rybářských plavidel a podíl z úlovků, který má být vyložen v přístavech Francouzské Guyany. |
| --- | --- |

3.

Oprávněná rybářská plavidla plující pod vlajkou Bolívarovské republiky Venezuela zejména musí dodržovat všechny příslušné pravidla a předpisy Evropské unie uvádějící mimo jiné populace ryb, které mohou být loveny, maximální počet oprávněných rybářských plavidel a podíl z úlovků, který má být vyložen v přístavech Francouzské Guyany.

| 4. | Aniž je dotčeno odnětí oprávnění udělených jednotlivým rybářským plavidlům plujícím pod vlajkou Bolívarovské republiky Venezuely z důvodu nedodržení jakýchkoli příslušných pravidel nebo předpisů Evropské unie, může Evropská unie specifický závazek vyslovený v tomto prohlášení udělit rybolovná práva kdykoli jednostranným prohlášením zrušit. |
| --- | --- |

4.

Aniž je dotčeno odnětí oprávnění udělených jednotlivým rybářským plavidlům plujícím pod vlajkou Bolívarovské republiky Venezuely z důvodu nedodržení jakýchkoli příslušných pravidel nebo předpisů Evropské unie, může Evropská unie specifický závazek vyslovený v tomto prohlášení udělit rybolovná práva kdykoli jednostranným prohlášením zrušit.

---

(1)  Úř. věst. L 286, 29.10.2008, s. 33.

---

| 19.9.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 244/58 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 244/58

---

ROZHODNUTÍ ZÁSTUPCŮ VLÁD ČLENSKÝCH STÁTŮ (EU, EURATOM) 2015/1566

ze dne 16. září 2015

o jmenování čtyř soudců a jednoho generálního advokáta Soudního dvora

ZÁSTUPCI VLÁD ČLENSKÝCH STÁTŮ EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 19 této smlouvy,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na články 253 a 255 této smlouvy,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména čl. 106a odst. 1 této smlouvy,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 6. října 2015 skončí funkční období čtrnácti soudců a čtyř generálních advokátů Soudního dvora. Rovněž byl rozhodnutím Rady 2013/336/EU (1) zvýšen počet generálních advokátů Soudního dvora na jedenáct s účinností od 7. října 2015. Je tedy třeba přistoupit ke jmenováním na období od 7. října 2015 do 6. října 2021. |
| --- | --- |

(1)

Dne 6. října 2015 skončí funkční období čtrnácti soudců a čtyř generálních advokátů Soudního dvora. Rovněž byl rozhodnutím Rady 2013/336/EU (1) zvýšen počet generálních advokátů Soudního dvora na jedenáct s účinností od 7. října 2015. Je tedy třeba přistoupit ke jmenováním na období od 7. října 2015 do 6. října 2021.

| (2) | Pan Marko ILEŠIČ a paní Camelia TOADEROVÁ byli navrženi k opětovnému jmenování do funkce soudců Soudního dvora. Do funkce soudce Soudního dvora byli navrženi pan Eugene REGAN a pan Michail VILARAS. Dále byl do funkce generálního advokáta Soudního dvora navržen pan Manuel CAMPOS SÁNCHEZ-BORDONA. |
| --- | --- |

(2)

Pan Marko ILEŠIČ a paní Camelia TOADEROVÁ byli navrženi k opětovnému jmenování do funkce soudců Soudního dvora. Do funkce soudce Soudního dvora byli navrženi pan Eugene REGAN a pan Michail VILARAS. Dále byl do funkce generálního advokáta Soudního dvora navržen pan Manuel CAMPOS SÁNCHEZ-BORDONA.

| (3) | Výbor zřízený článkem 255 Smlouvy o fungování Evropské unie vydal stanovisko k vhodnosti pana Marka ILEŠIČE, paní Camelie TOADEROVÉ, pana Eugena REGANA a pana Michaila VILARASE pro výkon funkce soudce Soudního dvora, jakož i k vhodnosti pana Manuela CAMPOSE SÁNCHEZE-BORDONY pro výkon funkce generálního advokáta Soudního dvora, |
| --- | --- |

(3)

Výbor zřízený článkem 255 Smlouvy o fungování Evropské unie vydal stanovisko k vhodnosti pana Marka ILEŠIČE, paní Camelie TOADEROVÉ, pana Eugena REGANA a pana Michaila VILARASE pro výkon funkce soudce Soudního dvora, jakož i k vhodnosti pana Manuela CAMPOSE SÁNCHEZE-BORDONY pro výkon funkce generálního advokáta Soudního dvora,

PŘIJALI TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Soudci Soudního dvora na období od 7. října 2015 do 6. října 2021 jsou jmenováni:

| — | pan Marko ILEŠIČ, |
| --- | --- |

—

pan Marko ILEŠIČ,

| — | pan Eugene REGAN, |
| --- | --- |

—

pan Eugene REGAN,

| — | paní Camelia TOADEROVÁ, |
| --- | --- |

—

paní Camelia TOADEROVÁ,

| — | pan Michail VILARAS. |
| --- | --- |

—

pan Michail VILARAS.

Článek 2

Pan Manuel CAMPOS SÁNCHEZ-BORDONA je jmenován generálním advokátem Soudního dvora na období od 7. října 2015 do 6. října 2021.

Článek 3

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne 16. září 2015.

Předseda

C. BRAUN

---

(1)  Rozhodnutí Rady 2013/336/EU ze dne 25. června 2013 o zvýšení počtu generálních advokátů Soudního dvora Evropské unie (Úř. věst. L 179, 29.6.2013, s. 92).

1

---

Opravy

| 19.9.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 244/60 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 244/60

---

Oprava nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 518/2014 ze dne 5. března 2014 o změně nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1059/2010, (EU) č. 1060/2010, (EU) č. 1061/2010, (EU) č. 1062/2010, (EU) č. 626/2011, (EU) č. 392/2012, (EU) č. 874/2012, (EU) č. 665/2013, (EU) č. 811/2013 a (EU) č. 812/2013 s ohledem na označování výrobků spojených se spotřebou energie energetickými štítky na internetu

(
  Úřední věstník Evropské unie L 147 ze dne 17. května 2014
  )

Strana 23, příloha VIII, nadpis:

místo:

„Změny příloh nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 655/2013“,

má být:

„Změny příloh nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 665/2013“.

Strana 23, příloha VIII, uvozující věta a první dva řádky doplňované přílohy:

místo:

„Doplňuje se nová příloha VII, která zní:

„PŘÍLOHA VII

Informace, které mají být poskytnuty v případě prodeje, pronájmu nebo koupi na splátky prostřednictvím internetu“,

má být:

„Doplňuje se nová příloha VIII, která zní:

„PŘÍLOHA VIII

Informace, které mají být poskytnuty v případě prodeje, pronájmu nebo koupě na splátky prostřednictvím internetu“.

---

| 19.9.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 244/60 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 244/60

---

Oprava prováděcího nařízení Komise (EU) 2015/880 ze dne 4. června 2015 o prodloužení přechodných období týkajících se kapitálových požadavků pro expozice vůči ústředním protistranám stanovených v nařízeních Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 a (EU) č. 648/2012

(
  Úřední věstník Evropské unie L 143 ze dne 9. června 2015
  )

Strana 7, 5. bod odůvodnění:

místo:

„S ohledem na stávající ústřední protistrany usazené ve třetích zemích, které již požádaly o uznání, nebylo dosud žádosti žádné z těchto ústředních protistran o uznání vyhověno.“,

má být:

„Pokud jde o stávající ústřední protistrany usazené ve třetích zemích, které již požádaly o uznání, proces uznávání probíhá, ale do 15. června 2015 dokončen nebude.“

---