# Uradni list L 248/2015

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 248 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5824. september 2015 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 248

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5824. september 2015

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Sveta (EU) 2015/1588 z dne 13. julija 2015 o uporabi členov 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije za določene vrste horizontalne državne pomoči (
  1
  ) | 1 |
| | * | Uredba Sveta (EU) 2015/1589 z dne 13. julija 2015 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije (
  1
  ) | 9 |
| | * | Uredba Komisije (EU) 2015/1590 z dne 18. septembra 2015 o prepovedi ribolova na rdečega okuna v grenlandskih vodah območja NAFO 1F in grenlandskih vodah območij V in XIV ter v mednarodnih vodah na ohranitvenem območju rdečega okuna s plovili, ki plujejo pod zastavo Nemčije | 30 |
| | * | Uredba Komisije (EU) 2015/1591 z dne 18. septembra 2015 o prepovedi ribolova na skušo na območjih VIIIc, IX in X ter v vodah Unije območja CECAF 34.1.1 in na območjih VIIIa, VIIIb in VIIId s plovili, ki plujejo pod zastavo Nemčije | 32 |
| | * | Uredba Komisije (EU) 2015/1592 z dne 18. septembra 2015 o prepovedi ribolova na rdečega okuna v vodah Unije ter mednarodnih vodah območja V; mednarodnih vodah območij XII in XIV za plovila, ki plujejo pod zastavo Nemčije | 34 |
| | * | Uredba Komisije (EU) 2015/1593 z dne 18. septembra 2015 o prepovedi ribolova na sinjega mola v vodah Ferskih otokov s plovili, ki plujejo pod zastavo Nemčije | 36 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/1594 z dne 21. septembra 2015 o odobritvi spremembe specifikacije za ime, vpisano v registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb, ki ni manjša (Rocamadour (ZOP)) | 38 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/1595 z dne 21. septembra 2015 o odobritvi spremembe specifikacije za ime, vpisano v registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb, ki ni manjša (Zgornjesavinjski želodec (ZGO)) | 39 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/1596 z dne 21. septembra 2015 o odobritvi spremembe specifikacije za ime, vpisano v registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb, ki ni manjša (Montes de Toledo (ZOP)) | 40 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/1597 z dne 23. septembra 2015 o odstopanju od Izvedbene uredbe (EU) št. 615/2014 glede končnega roka za izplačilo prvega obroka predplačila organizacijam upravičenkam v Grčiji za delovne programe v sektorju oljčnega olja in namiznih oljk za leto 2015 | 41 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/1598 z dne 23. septembra 2015 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 43 |
| | * | Uredba Evropske centralne banke (EU) 2015/1599 z dne 10. septembra 2015 o spremembah Uredbe (EU) št. 1333/2014 o statistiki denarnih trgov (ECB/2015/30) | 45 |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep Sveta (EU, Euratom) 2015/1600 z dne 18. septembra 2015 o imenovanju članov Evropskega ekonomsko-socialnega odbora za obdobje od 21. septembra 2015 do 20. septembra 2020 | 53 |
| | * | Sklep Sveta (EU) 2015/1601 z dne 22. septembra 2015 o uvedbi začasnih ukrepov na področju mednarodne zaščite v korist Italije in Grčije | 80 |
| | * | Delegirani sklep Komisije (EU) 2015/1602 z dne 5. junija 2015 o enakovrednosti veljavnega solventnostnega in bonitetnega režima za zavarovalnice in pozavarovalnice v Švici na podlagi členov 172(2), 227(4) in 260(3) Direktive 2009/138/ES Evropskega parlamenta in Sveta | 95 |
| | * | Sklep Komisije (EU) 2015/1603 z dne 13. avgusta 2015 o ukrepu, ki ga je sprejela Španija v skladu s členom 7 Direktive Sveta 89/686/EGS in s trga umaknila tip plavajočih pripomočkov za učenje plavanja | 99 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Uredba Sveta (EU) 2015/1588 z dne 13. julija 2015 o uporabi členov 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije za določene vrste horizontalne državne pomoči (
  1
  )

1

1

*

Uredba Sveta (EU) 2015/1589 z dne 13. julija 2015 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije (
  1
  )

1

9

*

Uredba Komisije (EU) 2015/1590 z dne 18. septembra 2015 o prepovedi ribolova na rdečega okuna v grenlandskih vodah območja NAFO 1F in grenlandskih vodah območij V in XIV ter v mednarodnih vodah na ohranitvenem območju rdečega okuna s plovili, ki plujejo pod zastavo Nemčije

30

*

Uredba Komisije (EU) 2015/1591 z dne 18. septembra 2015 o prepovedi ribolova na skušo na območjih VIIIc, IX in X ter v vodah Unije območja CECAF 34.1.1 in na območjih VIIIa, VIIIb in VIIId s plovili, ki plujejo pod zastavo Nemčije

32

*

Uredba Komisije (EU) 2015/1592 z dne 18. septembra 2015 o prepovedi ribolova na rdečega okuna v vodah Unije ter mednarodnih vodah območja V; mednarodnih vodah območij XII in XIV za plovila, ki plujejo pod zastavo Nemčije

34

*

Uredba Komisije (EU) 2015/1593 z dne 18. septembra 2015 o prepovedi ribolova na sinjega mola v vodah Ferskih otokov s plovili, ki plujejo pod zastavo Nemčije

36

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/1594 z dne 21. septembra 2015 o odobritvi spremembe specifikacije za ime, vpisano v registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb, ki ni manjša (Rocamadour (ZOP))

38

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/1595 z dne 21. septembra 2015 o odobritvi spremembe specifikacije za ime, vpisano v registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb, ki ni manjša (Zgornjesavinjski želodec (ZGO))

39

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/1596 z dne 21. septembra 2015 o odobritvi spremembe specifikacije za ime, vpisano v registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb, ki ni manjša (Montes de Toledo (ZOP))

40

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/1597 z dne 23. septembra 2015 o odstopanju od Izvedbene uredbe (EU) št. 615/2014 glede končnega roka za izplačilo prvega obroka predplačila organizacijam upravičenkam v Grčiji za delovne programe v sektorju oljčnega olja in namiznih oljk za leto 2015

41

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/1598 z dne 23. septembra 2015 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

43

*

Uredba Evropske centralne banke (EU) 2015/1599 z dne 10. septembra 2015 o spremembah Uredbe (EU) št. 1333/2014 o statistiki denarnih trgov (ECB/2015/30)

45

SKLEPI

*

Sklep Sveta (EU, Euratom) 2015/1600 z dne 18. septembra 2015 o imenovanju članov Evropskega ekonomsko-socialnega odbora za obdobje od 21. septembra 2015 do 20. septembra 2020

53

*

Sklep Sveta (EU) 2015/1601 z dne 22. septembra 2015 o uvedbi začasnih ukrepov na področju mednarodne zaščite v korist Italije in Grčije

80

*

Delegirani sklep Komisije (EU) 2015/1602 z dne 5. junija 2015 o enakovrednosti veljavnega solventnostnega in bonitetnega režima za zavarovalnice in pozavarovalnice v Švici na podlagi členov 172(2), 227(4) in 260(3) Direktive 2009/138/ES Evropskega parlamenta in Sveta

95

*

Sklep Komisije (EU) 2015/1603 z dne 13. avgusta 2015 o ukrepu, ki ga je sprejela Španija v skladu s členom 7 Direktive Sveta 89/686/EGS in s trga umaknila tip plavajočih pripomočkov za učenje plavanja

99

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 24.9.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 248/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 248/1

---

UREDBA SVETA (EU) 2015/1588

z dne 13. julija 2015

o uporabi členov 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije za določene vrste horizontalne državne pomoči (kodificirano besedilo)

(Besedilo velja za EGP)

SVET EVROPSKE UNIJE JE

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 109 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 994/98 Sveta (2) je bila bistveno spremenjena (3). Zaradi jasnosti in racionalnosti bi bilo treba navedeno uredbo kodificirati. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 994/98 Sveta (2) je bila bistveno spremenjena (3). Zaradi jasnosti in racionalnosti bi bilo treba navedeno uredbo kodificirati.

| (2) | Po Pogodbi o delovanju Evropske unije (PDEU) je ocena združljivosti pomoči z notranjim trgom v bistvu v rokah Komisije. |
| --- | --- |

(2)

Po Pogodbi o delovanju Evropske unije (PDEU) je ocena združljivosti pomoči z notranjim trgom v bistvu v rokah Komisije.

| (3) | Za pravilno delovanje notranjega trga je potrebna stroga in učinkovita uporaba pravil o konkurenci, kar zadeva državne pomoči. |
| --- | --- |

(3)

Za pravilno delovanje notranjega trga je potrebna stroga in učinkovita uporaba pravil o konkurenci, kar zadeva državne pomoči.

| (4) | Komisiji bi bilo treba omogočiti, da z uredbami razglasi, da so na področjih, kjer ima dovolj izkušenj za določitev splošnih meril glede skladnosti, določene vrste pomoči skladne z notranjim trgom na podlagi ene ali več določb člena 107(2) in (3) PDEU ter so izvzete iz postopka, določenega v členu 108(3) Pogodbe. |
| --- | --- |

(4)

Komisiji bi bilo treba omogočiti, da z uredbami razglasi, da so na področjih, kjer ima dovolj izkušenj za določitev splošnih meril glede skladnosti, določene vrste pomoči skladne z notranjim trgom na podlagi ene ali več določb člena 107(2) in (3) PDEU ter so izvzete iz postopka, določenega v členu 108(3) Pogodbe.

| (5) | Uredbe o skupinskih izjemah zagotavljajo preglednost in pravno varnost. Nacionalna sodišča jih lahko neposredno uporabljajo brez poseganja v člen 4(3) Pogodbe o Evropski uniji in člena 267 PDEU. |
| --- | --- |

(5)

Uredbe o skupinskih izjemah zagotavljajo preglednost in pravno varnost. Nacionalna sodišča jih lahko neposredno uporabljajo brez poseganja v člen 4(3) Pogodbe o Evropski uniji in člena 267 PDEU.

| (6) | Državna pomoč je objektiven pojem, opredeljen v členu 107(1) PDEU. Pooblastilo Komisiji za sprejetje skupinskih izjem iz te uredbe se uporablja samo za ukrepe, ki izpolnjujejo vsa merila iz člena 107(1) PDEU in torej pomenijo državno pomoč. Vključitev nekaterih vrst pomoči v to uredbo ali uredbo o skupinskih izjemah, ne vpliva na opredelitev ukrepa kot državne pomoči v skladu s členom 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(6)

Državna pomoč je objektiven pojem, opredeljen v členu 107(1) PDEU. Pooblastilo Komisiji za sprejetje skupinskih izjem iz te uredbe se uporablja samo za ukrepe, ki izpolnjujejo vsa merila iz člena 107(1) PDEU in torej pomenijo državno pomoč. Vključitev nekaterih vrst pomoči v to uredbo ali uredbo o skupinskih izjemah, ne vpliva na opredelitev ukrepa kot državne pomoči v skladu s členom 107(1) PDEU.

| (7) | Komisiji bi bilo treba omogočiti, da razglasi, da so pomoč za mala in srednja podjetja, pomoč za raziskave, razvoj in inovacije, pomoč za varstvo okolja, pomoč za zaposlovanje in usposabljanje ter pomoč, ki je v skladu s karto za dodeljevanje regionalne pomoči, ki jo Komisija odobri za vsako državo članico, pod določenimi pogoji združljive z notranjim trgom ter da zanje ne velja obveznost priglasitve. |
| --- | --- |

(7)

Komisiji bi bilo treba omogočiti, da razglasi, da so pomoč za mala in srednja podjetja, pomoč za raziskave, razvoj in inovacije, pomoč za varstvo okolja, pomoč za zaposlovanje in usposabljanje ter pomoč, ki je v skladu s karto za dodeljevanje regionalne pomoči, ki jo Komisija odobri za vsako državo članico, pod določenimi pogoji združljive z notranjim trgom ter da zanje ne velja obveznost priglasitve.

| (8) | Inovacije so postale prednostna naloga politike Unije v okviru Unije inovacij, ene od vodilnih pobud strategije Evropa 2020. Poleg tega so številni ukrepi pomoči za inovacije relativno omejeni in ne izkrivljajo konkurence v večji meri. |
| --- | --- |

(8)

Inovacije so postale prednostna naloga politike Unije v okviru Unije inovacij, ene od vodilnih pobud strategije Evropa 2020. Poleg tega so številni ukrepi pomoči za inovacije relativno omejeni in ne izkrivljajo konkurence v večji meri.

| (9) | Na področju kulture in ohranjanja kulturne dediščine številni ukrepi, ki jih sprejmejo države članice, lahko ne pomenijo pomoči, ker ne izpolnjujejo vseh meril iz člena 107(1) PDEU, na primer zato, ker upravičenec ne izvaja gospodarske dejavnosti ali ker ta ne vpliva na trgovino med državami članicami. Če pa ukrepi na področju kulture in ohranjanja kulturne dediščine pomenijo državno pomoč v skladu s členom 107(1) PDEU, bi bilo treba Komisiji omogočiti, da razglasi, da je ta pomoč pod določenimi pogoji združljiva z notranjim trgom ter da zanjo ne velja obveznost priglasitve iz člena 108(3) PDEU. Majhni projekti na področju kulture, ustvarjanja in ohranjanja kulturne dediščine konkurence ponavadi ne izkrivljajo v večji meri, iz nedavnih primerov pa je tudi razvidno, da ima taka pomoč omejen učinek na trgovino. |
| --- | --- |

(9)

Na področju kulture in ohranjanja kulturne dediščine številni ukrepi, ki jih sprejmejo države članice, lahko ne pomenijo pomoči, ker ne izpolnjujejo vseh meril iz člena 107(1) PDEU, na primer zato, ker upravičenec ne izvaja gospodarske dejavnosti ali ker ta ne vpliva na trgovino med državami članicami. Če pa ukrepi na področju kulture in ohranjanja kulturne dediščine pomenijo državno pomoč v skladu s členom 107(1) PDEU, bi bilo treba Komisiji omogočiti, da razglasi, da je ta pomoč pod določenimi pogoji združljiva z notranjim trgom ter da zanjo ne velja obveznost priglasitve iz člena 108(3) PDEU. Majhni projekti na področju kulture, ustvarjanja in ohranjanja kulturne dediščine konkurence ponavadi ne izkrivljajo v večji meri, iz nedavnih primerov pa je tudi razvidno, da ima taka pomoč omejen učinek na trgovino.

| (10) | Izjeme na področju kulture in ohranjanja kulturne dediščine se lahko odobrijo na podlagi izkušenj Komisije, kot je določeno v smernicah, za kinematografska in avdiovizualna dela, ali glede na okoliščine posameznega primera. Komisija bi morala pri pripravi takih skupinskih izjem upoštevati, da bi morale zajemati le ukrepe, ki pomenijo državno pomoč, da bi načeloma morale biti osredotočene na ukrepe, ki prispevajo k uresničevanju ciljev posodobitve področja državnih pomoči EU, in da se skupinske izjeme uporabljajo le za pomoči, s katerimi ima Komisija že veliko izkušenj. Treba bi bilo tudi upoštevati, da imajo države članice primarno pristojnost na področju kulture, da je kulturna raznolikost deležna posebne zaščite na podlagi člena 167(1) PDEU ter posebno naravo kulturnega področja. |
| --- | --- |

(10)

Izjeme na področju kulture in ohranjanja kulturne dediščine se lahko odobrijo na podlagi izkušenj Komisije, kot je določeno v smernicah, za kinematografska in avdiovizualna dela, ali glede na okoliščine posameznega primera. Komisija bi morala pri pripravi takih skupinskih izjem upoštevati, da bi morale zajemati le ukrepe, ki pomenijo državno pomoč, da bi načeloma morale biti osredotočene na ukrepe, ki prispevajo k uresničevanju ciljev posodobitve področja državnih pomoči EU, in da se skupinske izjeme uporabljajo le za pomoči, s katerimi ima Komisija že veliko izkušenj. Treba bi bilo tudi upoštevati, da imajo države članice primarno pristojnost na področju kulture, da je kulturna raznolikost deležna posebne zaščite na podlagi člena 167(1) PDEU ter posebno naravo kulturnega področja.

| (11) | Pri ukrepih državne pomoči za povračilo škode zaradi naravnih nesreč, kot tudi pri ukrepih državne pomoči za povračilo škode, ki jo v ribištvu povzročijo nekatere slabe vremenske razmere, je dodeljena pomoč na tem področju ponavadi omejena, mogoče pa je tudi določiti jasne pogoje združljivosti. Ta uredba bi morala omogočiti, da Komisija, tako pomoč skupinsko izvzame iz obveznosti priglasitve. Po izkušnjah Komisije taka pomoč konkurence ne izkrivlja občutno, na podlagi pridobljenih izkušenj pa je mogoče določiti jasne pogoje združljivosti. |
| --- | --- |

(11)

Pri ukrepih državne pomoči za povračilo škode zaradi naravnih nesreč, kot tudi pri ukrepih državne pomoči za povračilo škode, ki jo v ribištvu povzročijo nekatere slabe vremenske razmere, je dodeljena pomoč na tem področju ponavadi omejena, mogoče pa je tudi določiti jasne pogoje združljivosti. Ta uredba bi morala omogočiti, da Komisija, tako pomoč skupinsko izvzame iz obveznosti priglasitve. Po izkušnjah Komisije taka pomoč konkurence ne izkrivlja občutno, na podlagi pridobljenih izkušenj pa je mogoče določiti jasne pogoje združljivosti.

| (12) | V skladu s členom 42 PDEU se pravila o državni pomoči pod določenimi pogoji ne uporabljajo za nekatere ukrepe pomoči za kmetijske proizvode iz Priloge I k PDEU. Člen 42 se ne uporablja za gozdarstvo ali za proizvode, ki niso vključeni v navedeno prilogo. Komisiji bi moralo biti omogočeno, da izvzame nekatere vrste pomoči za gozdarstvo, med drugim pomoči, vključno s programi razvoja podeželja, pa tudi pomoči za promocijo in oglaševanje proizvodov v živilskem sektorju, ki niso vključeni v Prilogo I k PDEU, kadar je izkrivljanje konkurence v skladu z njenimi izkušnjami omejeno in je mogoče določiti jasne pogoje združljivosti. |
| --- | --- |

(12)

V skladu s členom 42 PDEU se pravila o državni pomoči pod določenimi pogoji ne uporabljajo za nekatere ukrepe pomoči za kmetijske proizvode iz Priloge I k PDEU. Člen 42 se ne uporablja za gozdarstvo ali za proizvode, ki niso vključeni v navedeno prilogo. Komisiji bi moralo biti omogočeno, da izvzame nekatere vrste pomoči za gozdarstvo, med drugim pomoči, vključno s programi razvoja podeželja, pa tudi pomoči za promocijo in oglaševanje proizvodov v živilskem sektorju, ki niso vključeni v Prilogo I k PDEU, kadar je izkrivljanje konkurence v skladu z njenimi izkušnjami omejeno in je mogoče določiti jasne pogoje združljivosti.

| (13) | V skladu s členom 7 Uredbe Sveta (ES) št. 1198/2006 (4) se členi 107, 108 in 109 PDEU uporabljajo za pomoč, ki jo države članice dodelijo podjetjem v ribiškem sektorju, razen za plačila, ki jih države članice opravijo v skladu z Uredbo (ES) št. 1198/2006. Dodatna državna pomoč za ohranjanje morskih in sladkovodnih bioloških virov ponavadi omejeno vpliva na trgovino med državami članicami, prispeva k ciljem Unije na področju pomorske in ribiške politike, konkurence pa ne izkrivlja občutno. Dodeljeni zneski so ponavadi omejeni, mogoče pa je tudi določiti jasne pogoje združljivosti. |
| --- | --- |

(13)

V skladu s členom 7 Uredbe Sveta (ES) št. 1198/2006 (4) se členi 107, 108 in 109 PDEU uporabljajo za pomoč, ki jo države članice dodelijo podjetjem v ribiškem sektorju, razen za plačila, ki jih države članice opravijo v skladu z Uredbo (ES) št. 1198/2006. Dodatna državna pomoč za ohranjanje morskih in sladkovodnih bioloških virov ponavadi omejeno vpliva na trgovino med državami članicami, prispeva k ciljem Unije na področju pomorske in ribiške politike, konkurence pa ne izkrivlja občutno. Dodeljeni zneski so ponavadi omejeni, mogoče pa je tudi določiti jasne pogoje združljivosti.

| (14) | Na področju športa, zlasti amaterskega, številni ukrepi, ki jih sprejmejo države članice, lahko ne pomenijo državne pomoči, ker ne izpolnjujejo vseh meril iz člena 107(1) PDEU, na primer zato, ker upravičenec ne izvaja gospodarske dejavnosti ali ker ni vpliva na trgovino med državami članicami. V kolikor ukrepi na podoročju športa pomenijo državno pomoč v skladu s členom 107(1) PDEU, bi bilo treba Komisiji omogočiti, da razglasi, da je ta pomoč pod določenimi pogoji združljiva z notranjim trgom ter da zanjo ne velja obveznost priglasitve. Ukrepi državne pomoči za šport, zlasti na področju amaterskega športa ali majhnih športov, imajo ponavadi omejene učinke na trgovino med državami članicami in občutno ne izkrivljajo konkurence. Dodeljeni zneski so ponavadi omejeni. Na podlagi pridobljenih izkušenj je za pomoč za šport mogoče določiti jasne pogoje združljivosti, da se prepreči kakršno koli izkrivljanje konkurence v večji meri. |
| --- | --- |

(14)

Na področju športa, zlasti amaterskega, številni ukrepi, ki jih sprejmejo države članice, lahko ne pomenijo državne pomoči, ker ne izpolnjujejo vseh meril iz člena 107(1) PDEU, na primer zato, ker upravičenec ne izvaja gospodarske dejavnosti ali ker ni vpliva na trgovino med državami članicami. V kolikor ukrepi na podoročju športa pomenijo državno pomoč v skladu s členom 107(1) PDEU, bi bilo treba Komisiji omogočiti, da razglasi, da je ta pomoč pod določenimi pogoji združljiva z notranjim trgom ter da zanjo ne velja obveznost priglasitve. Ukrepi državne pomoči za šport, zlasti na področju amaterskega športa ali majhnih športov, imajo ponavadi omejene učinke na trgovino med državami članicami in občutno ne izkrivljajo konkurence. Dodeljeni zneski so ponavadi omejeni. Na podlagi pridobljenih izkušenj je za pomoč za šport mogoče določiti jasne pogoje združljivosti, da se prepreči kakršno koli izkrivljanje konkurence v večji meri.

| (15) | Kar zadeva pomoč za zračni in pomorski prevoz, pomoč socialnega značaja za prevoz prebivalcev iz oddaljenih regij, kot so najbolj oddaljene regije in otoki, vključno z otoškimi državami članicami z eno samo regijo in redko naseljenimi območji, v skladu z izkušnjami Komisije ne izkrivlja konkurence v večji meri, pod pogojem, da se dodeli brez diskriminacije v zvezi z identiteto prevoznikov. Poleg tega pa je mogoče določiti jasne pogoje združljivosti. |
| --- | --- |

(15)

Kar zadeva pomoč za zračni in pomorski prevoz, pomoč socialnega značaja za prevoz prebivalcev iz oddaljenih regij, kot so najbolj oddaljene regije in otoki, vključno z otoškimi državami članicami z eno samo regijo in redko naseljenimi območji, v skladu z izkušnjami Komisije ne izkrivlja konkurence v večji meri, pod pogojem, da se dodeli brez diskriminacije v zvezi z identiteto prevoznikov. Poleg tega pa je mogoče določiti jasne pogoje združljivosti.

| (16) | Komisija je v zadnjih letih pridobila obsežne izkušnje glede pomoči na področju infrastrukture za širokopasovne povezave in pripravila smernice (5). V skladu z izkušnjami Komisije pomoč za nekatere vrste infrastrukture za širokopasovni dostop ne izkrivlja konkurence v večji meri, zato bi zanjo lahko veljala skupinska izjema, če so izpolnjeni določeni pogoji združljivosti in se infrastruktura vzpostavi na območju t. i. belih lis, torej tam, kjer ni infrastrukture iste vrste (bodisi širokopasovne bodisi hitro dostopovno omrežje naslednje generacije) in kjer ta v bližnji prihodnosti najverjetneje ne bo razvita, kot je navedeno v merilih iz smernic. To velja za pomoč, ki zajema zagotavljanje osnovnega širokopasovnega dostopa, in za pomoč za posamezne manjše ukrepe glede hitro dostopovnih omrežij naslednje generacije ter za pomoč za gradbena dela v zvezi s širokopasovnim dostopom in pasivno širokopasovno infrastrukturo. |
| --- | --- |

(16)

Komisija je v zadnjih letih pridobila obsežne izkušnje glede pomoči na področju infrastrukture za širokopasovne povezave in pripravila smernice (5). V skladu z izkušnjami Komisije pomoč za nekatere vrste infrastrukture za širokopasovni dostop ne izkrivlja konkurence v večji meri, zato bi zanjo lahko veljala skupinska izjema, če so izpolnjeni določeni pogoji združljivosti in se infrastruktura vzpostavi na območju t. i. belih lis, torej tam, kjer ni infrastrukture iste vrste (bodisi širokopasovne bodisi hitro dostopovno omrežje naslednje generacije) in kjer ta v bližnji prihodnosti najverjetneje ne bo razvita, kot je navedeno v merilih iz smernic. To velja za pomoč, ki zajema zagotavljanje osnovnega širokopasovnega dostopa, in za pomoč za posamezne manjše ukrepe glede hitro dostopovnih omrežij naslednje generacije ter za pomoč za gradbena dela v zvezi s širokopasovnim dostopom in pasivno širokopasovno infrastrukturo.

| (17) | Več ukrepov na področju infrastrukture, ki jih sprejmejo države članice, lahko ne pomeni državne pomoči, ker ne izpolnjujejo vseh meril iz člena 107(1) PDEU, na primer zato, ker upravičenec ne izvaja gospodarske dejavnosti, ker ni vpliva na trgovino med državami članicami ali ker je ukrep kompenzacija za storitev splošnega gospodarskega pomena, ki izpolnjuje vsa merila iz sodne prakse v zvezi z zadevo Altmark (6). Če pa financiranje infrastrukture pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU, bi bilo Komisiji treba omogočiti, da razglasi, da je ta pomoč pod določenimi pogoji združljiva z notranjim trgom ter da zanjo ne velja obveznost priglasitve. Kar zadeva infrastrukturo, so lahko majhni zneski pomoči za infrastrukturne projekte učinkovit način podpiranja ciljev Unije, v kolikor ta pomoč zmanjšuje stroške in je potencialno izkrivljanje konkurence omejeno. Komisija bi zato morala imeti možnost, da izvzame državno pomoč za infrastrukturne projekte, ki prispevajo k uresničitvi ciljev te uredbe ter drugih ciljev skupnega interesa, zlasti v okviru ciljev strategije Evropa 2020 (7). To bi lahko vključevalo podporo za projekte, ki vključujejo večsektorska omrežja, ali objekte, za katere so potrebni razmeroma mali zneski pomoči. Vendar pa se lahko skupinske izjeme za infrastrukturne projekte odobrijo le, če ima Komisija dovolj izkušenj, da določi jasna in stroga merila združljivosti, ki zagotavljajo, da je tveganje morebitnih izkrivljanj omejeno in da za velike zneske pomoči še naprej velja obveznost obveščanja v skladu s členom 108(3) PDEU. |
| --- | --- |

(17)

Več ukrepov na področju infrastrukture, ki jih sprejmejo države članice, lahko ne pomeni državne pomoči, ker ne izpolnjujejo vseh meril iz člena 107(1) PDEU, na primer zato, ker upravičenec ne izvaja gospodarske dejavnosti, ker ni vpliva na trgovino med državami članicami ali ker je ukrep kompenzacija za storitev splošnega gospodarskega pomena, ki izpolnjuje vsa merila iz sodne prakse v zvezi z zadevo Altmark (6). Če pa financiranje infrastrukture pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU, bi bilo Komisiji treba omogočiti, da razglasi, da je ta pomoč pod določenimi pogoji združljiva z notranjim trgom ter da zanjo ne velja obveznost priglasitve. Kar zadeva infrastrukturo, so lahko majhni zneski pomoči za infrastrukturne projekte učinkovit način podpiranja ciljev Unije, v kolikor ta pomoč zmanjšuje stroške in je potencialno izkrivljanje konkurence omejeno. Komisija bi zato morala imeti možnost, da izvzame državno pomoč za infrastrukturne projekte, ki prispevajo k uresničitvi ciljev te uredbe ter drugih ciljev skupnega interesa, zlasti v okviru ciljev strategije Evropa 2020 (7). To bi lahko vključevalo podporo za projekte, ki vključujejo večsektorska omrežja, ali objekte, za katere so potrebni razmeroma mali zneski pomoči. Vendar pa se lahko skupinske izjeme za infrastrukturne projekte odobrijo le, če ima Komisija dovolj izkušenj, da določi jasna in stroga merila združljivosti, ki zagotavljajo, da je tveganje morebitnih izkrivljanj omejeno in da za velike zneske pomoči še naprej velja obveznost obveščanja v skladu s členom 108(3) PDEU.

| (18) | Primerno je, da Komisija ob sprejemanju uredb, ki vrste pomoči izvzame od obveznosti uradne priglasitve iz člena 108(3) PDEU, navede namen pomoči, vrste upravičencev ter prage za izvzeto pomoč, pogoje za zbiranje pomoči ter pogoje spremljanja, da bi zagotovila skladnost pomoči, ki jo pokriva ta uredba, z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(18)

Primerno je, da Komisija ob sprejemanju uredb, ki vrste pomoči izvzame od obveznosti uradne priglasitve iz člena 108(3) PDEU, navede namen pomoči, vrste upravičencev ter prage za izvzeto pomoč, pogoje za zbiranje pomoči ter pogoje spremljanja, da bi zagotovila skladnost pomoči, ki jo pokriva ta uredba, z notranjim trgom.

| (19) | Pragi za vsako vrsto pomoči, za katero Komisija sprejme uredbo o skupinski izjemi, se lahko izrazijo v intenzivnosti pomoči v zvezi z nizom upravičenih stroškov ali v najvišjih zneskih pomoči. Poleg tega bi bilo treba Komisiji omogočiti skupinsko izvzemanje nekaterih vrst ukrepov državne pomoči, ki jih zaradi posebne zasnove ni mogoče natančno izraziti v intenzivnosti ali najvišjih zneskih pomoči, kot so instrumenti finančnega inženiringa ali nekatere vrste ukrepov za spodbujanje naložb tveganega kapitala. Taki kompleksni ukrepi lahko vključujejo pomoč na različnih ravneh: neposredni upravičenci, vmesni upravičenci in posredni upravičenci. Ker so taki ukrepi in njihov prispevek vse bolj pomembni za uresničevanje ciljev Unije, bi bilo treba omogočiti, da se izvzamejo. V primeru takih ukrepov bi zato bilo treba omogočiti, da se pragovi za dodelitev določene pomoči določijo tudi z najvišjo stopnjo državne podpore v okviru zadevnega ukrepa ali v zvezi z njim. Najvišja stopnja državne podpore lahko zajema elemente podpore, ki niso državna pomoč, pod pogojem, da ukrep vključuje vsaj nekaj elementov, ki vsebujejo državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU in ti elementi niso zanemarljivi. |
| --- | --- |

(19)

Pragi za vsako vrsto pomoči, za katero Komisija sprejme uredbo o skupinski izjemi, se lahko izrazijo v intenzivnosti pomoči v zvezi z nizom upravičenih stroškov ali v najvišjih zneskih pomoči. Poleg tega bi bilo treba Komisiji omogočiti skupinsko izvzemanje nekaterih vrst ukrepov državne pomoči, ki jih zaradi posebne zasnove ni mogoče natančno izraziti v intenzivnosti ali najvišjih zneskih pomoči, kot so instrumenti finančnega inženiringa ali nekatere vrste ukrepov za spodbujanje naložb tveganega kapitala. Taki kompleksni ukrepi lahko vključujejo pomoč na različnih ravneh: neposredni upravičenci, vmesni upravičenci in posredni upravičenci. Ker so taki ukrepi in njihov prispevek vse bolj pomembni za uresničevanje ciljev Unije, bi bilo treba omogočiti, da se izvzamejo. V primeru takih ukrepov bi zato bilo treba omogočiti, da se pragovi za dodelitev določene pomoči določijo tudi z najvišjo stopnjo državne podpore v okviru zadevnega ukrepa ali v zvezi z njim. Najvišja stopnja državne podpore lahko zajema elemente podpore, ki niso državna pomoč, pod pogojem, da ukrep vključuje vsaj nekaj elementov, ki vsebujejo državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU in ti elementi niso zanemarljivi.

| (20) | Utegnilo bi biti koristno, da se določijo pragi ali drugi primerni pogoji, pri katerih se zahteva priglasitev dodelitve pomoči, da bi Komisiji omogočili posamično preučitev učinka neke pomoči na konkurenco in trgovino med državami članicami ter njeno skladnost z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(20)

Utegnilo bi biti koristno, da se določijo pragi ali drugi primerni pogoji, pri katerih se zahteva priglasitev dodelitve pomoči, da bi Komisiji omogočili posamično preučitev učinka neke pomoči na konkurenco in trgovino med državami članicami ter njeno skladnost z notranjim trgom.

| (21) | Primerno je, da se Komisiji ob sprejemanju uredb, ki vrste pomoči izvzamejo od obveznosti uradne priglasitve iz člena 108(3) PDEU, omogoči dodati nadaljnje podrobne pogoje, da se zagotovi združljivost pomoči, ki jo pokriva ta uredba, z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(21)

Primerno je, da se Komisiji ob sprejemanju uredb, ki vrste pomoči izvzamejo od obveznosti uradne priglasitve iz člena 108(3) PDEU, omogoči dodati nadaljnje podrobne pogoje, da se zagotovi združljivost pomoči, ki jo pokriva ta uredba, z notranjim trgom.

| (22) | Komisiji bi bilo treba ob upoštevanju razvoja in delovanja notranjega trga omogočiti, da z uredbo določi, da neka pomoč ne izpolnjuje vseh meril iz člena 107(1) PDEU in je zato izvzeta iz postopka priglasitve iz člena 108(3) o PDEU, pod pogojem, da pomoč, dodeljena istemu podjetju v določenem časovnem obdobju, ne preseže določenega zneska. |
| --- | --- |

(22)

Komisiji bi bilo treba ob upoštevanju razvoja in delovanja notranjega trga omogočiti, da z uredbo določi, da neka pomoč ne izpolnjuje vseh meril iz člena 107(1) PDEU in je zato izvzeta iz postopka priglasitve iz člena 108(3) o PDEU, pod pogojem, da pomoč, dodeljena istemu podjetju v določenem časovnem obdobju, ne preseže določenega zneska.

| (23) | V skladu s členom 108(1) PDEU je Komisija v sodelovanju z državami članicami obvezana, da nenehno preverja vse sisteme obstoječe pomoči. V ta namen in da se zagotovi čim večja preglednost in primeren nadzor, je zaželeno, da Komisija zagotovi vzpostavitev zanesljivega sistema evidentiranja in shranjevanja informacij o uporabi uredb, ki jih sprejme, in do katerega imajo dostop vse države članice, ter da prejema od držav članic vse potrebne informacije o izvajanju pomoči, izvzete iz priglasitve, da izpolnjuje to obveznost, ki se lahko pregleda in oceni z državami članicami v okviru Svetovalnega odbora za državne pomoči. V ta namen je zaželeno tudi, da lahko Komisija zahteva posredovanje takih informacij, kakor je potrebno za zagotavljanje učinkovitosti takega pregleda. |
| --- | --- |

(23)

V skladu s členom 108(1) PDEU je Komisija v sodelovanju z državami članicami obvezana, da nenehno preverja vse sisteme obstoječe pomoči. V ta namen in da se zagotovi čim večja preglednost in primeren nadzor, je zaželeno, da Komisija zagotovi vzpostavitev zanesljivega sistema evidentiranja in shranjevanja informacij o uporabi uredb, ki jih sprejme, in do katerega imajo dostop vse države članice, ter da prejema od držav članic vse potrebne informacije o izvajanju pomoči, izvzete iz priglasitve, da izpolnjuje to obveznost, ki se lahko pregleda in oceni z državami članicami v okviru Svetovalnega odbora za državne pomoči. V ta namen je zaželeno tudi, da lahko Komisija zahteva posredovanje takih informacij, kakor je potrebno za zagotavljanje učinkovitosti takega pregleda.

| (24) | Države članice bi morale predložiti povzetke informacij o pomoči, ki je bila izvedena z njihove strani in ki je zajeta z uredbo o izjemah. Objava teh povzetkov je potrebna za zagotovitev preglednosti ukrepov, ki jih sprejmejo države članice. Zaradi razvoja sredstev elektronskega obveščanja je objava povzetkov na spletnem mestu Komisije hitra in učinkovita, kar zagotavlja preglednost v korist zainteresiranih strani. Te povzetke bi bilo zato treba objavljati na spletnem mestu Komisije. |
| --- | --- |

(24)

Države članice bi morale predložiti povzetke informacij o pomoči, ki je bila izvedena z njihove strani in ki je zajeta z uredbo o izjemah. Objava teh povzetkov je potrebna za zagotovitev preglednosti ukrepov, ki jih sprejmejo države članice. Zaradi razvoja sredstev elektronskega obveščanja je objava povzetkov na spletnem mestu Komisije hitra in učinkovita, kar zagotavlja preglednost v korist zainteresiranih strani. Te povzetke bi bilo zato treba objavljati na spletnem mestu Komisije.

| (25) | Nadzor nad dodeljevanjem pomoči vključuje zelo zapletena in raznovrstna dejanska, pravna in ekonomska vprašanja v nenehno razvijajočem se okolju. Komisija bi morala zato redno preverjati vrste pomoči, ki bi jih bilo treba izvzeti iz priglasitve. Komisiji bi moralo biti omogočeno, da razveljavi ali spremeni uredbe, ki jih je sprejela skladno s to uredbo, kjer so se spremenile okoliščine v zvezi s katerim od pomembnih elementov, ki je bil vzrok za njihov sprejem, ali kjer tako zahteva stopnjujoč razvoj ali delovanje notranjega trga. |
| --- | --- |

(25)

Nadzor nad dodeljevanjem pomoči vključuje zelo zapletena in raznovrstna dejanska, pravna in ekonomska vprašanja v nenehno razvijajočem se okolju. Komisija bi morala zato redno preverjati vrste pomoči, ki bi jih bilo treba izvzeti iz priglasitve. Komisiji bi moralo biti omogočeno, da razveljavi ali spremeni uredbe, ki jih je sprejela skladno s to uredbo, kjer so se spremenile okoliščine v zvezi s katerim od pomembnih elementov, ki je bil vzrok za njihov sprejem, ali kjer tako zahteva stopnjujoč razvoj ali delovanje notranjega trga.

| (26) | V tesni in nenehni povezavi z državami članicami bi moralo biti Komisiji omogočeno, da natančno določi obseg teh uredb in pogojev v zvezi z njimi. Za zagotovitev sodelovanja med Komisijo in pristojnimi organi držav članic je primerno, da se oblikuje Svetovalni odbor za državne pomoči, s katerim se Komisija posvetuje, preden sprejme uredbe na podlagi te uredbe. |
| --- | --- |

(26)

V tesni in nenehni povezavi z državami članicami bi moralo biti Komisiji omogočeno, da natančno določi obseg teh uredb in pogojev v zvezi z njimi. Za zagotovitev sodelovanja med Komisijo in pristojnimi organi držav članic je primerno, da se oblikuje Svetovalni odbor za državne pomoči, s katerim se Komisija posvetuje, preden sprejme uredbe na podlagi te uredbe.

| (27) | Na spletnem mestu Komisije bi bilo treba objaviti osnutke uredb in druge dokumente, ki jih pregleda Svetovalni odbor za državne pomoči v skladu s to uredbo, da se zagotovi preglednost. |
| --- | --- |

(27)

Na spletnem mestu Komisije bi bilo treba objaviti osnutke uredb in druge dokumente, ki jih pregleda Svetovalni odbor za državne pomoči v skladu s to uredbo, da se zagotovi preglednost.

| (28) | Pred objavo osnutka uredbe bi se bilo treba posvetovati s Svetovalnim odborom za državne pomoči. Zaradi preglednosti pa bi bilo treba osnutek uredbe objaviti na spletnem mestu Komisije sočasno s prvim posvetovanjem Komisije s Svetovalnim odborom – |
| --- | --- |

(28)

Pred objavo osnutka uredbe bi se bilo treba posvetovati s Svetovalnim odborom za državne pomoči. Zaradi preglednosti pa bi bilo treba osnutek uredbe objaviti na spletnem mestu Komisije sočasno s prvim posvetovanjem Komisije s Svetovalnim odborom –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Skupinske izjeme

1.   Komisija lahko z uredbami, sprejetimi v skladu s postopkom iz člena 8 te uredbe in v skladu s členom 107 PDEU, izjavi, da so naslednje vrste pomoči skladne z notranjim trgom in da zanje ne veljajo zahteve za priglasitev iz člena 108(3) PDEU:

| (a) | pomoč za:






  (i) | mala in srednja podjetja; |
| --- | --- | --- |

(a)

pomoč za:

(i)

mala in srednja podjetja;

| (ii) | raziskave, razvoj in inovacije; |
| --- | --- |

(ii)

raziskave, razvoj in inovacije;

| (iii) | varstvo okolja; |
| --- | --- |

(iii)

varstvo okolja;

| (iv) | zaposlovanje in usposabljanje; |
| --- | --- |

(iv)

zaposlovanje in usposabljanje;

| (v) | kulturo in ohranjanje kulturne dediščine; |
| --- | --- |

(v)

kulturo in ohranjanje kulturne dediščine;

| (vi) | povrnitev škode, ki so jo povzročile naravne nesreče; |
| --- | --- |

(vi)

povrnitev škode, ki so jo povzročile naravne nesreče;

| (vii) | povrnitev škode, ki so jo v ribištvu povzročile določene slabe vremenske razmere; |
| --- | --- |

(vii)

povrnitev škode, ki so jo v ribištvu povzročile določene slabe vremenske razmere;

| (viii) | gozdarstvo; |
| --- | --- |

(viii)

gozdarstvo;

| (ix) | promocijo proizvodov v živilskem sektorju, ki niso navedeni v Prilogi I k PDEU; |
| --- | --- |

(ix)

promocijo proizvodov v živilskem sektorju, ki niso navedeni v Prilogi I k PDEU;

| (x) | ohranjanje morskih in sladkovodnih bioloških virov; |
| --- | --- |

(x)

ohranjanje morskih in sladkovodnih bioloških virov;

| (xi) | šport; |
| --- | --- |

(xi)

šport;

| (xii) | prevoz prebivalcev, ki živijo v oddaljenih regijah, če je ta pomoč socialnega značaja in se dodeli brez diskriminacije, povezane z identiteto prevoznikov; |
| --- | --- |

(xii)

prevoz prebivalcev, ki živijo v oddaljenih regijah, če je ta pomoč socialnega značaja in se dodeli brez diskriminacije, povezane z identiteto prevoznikov;

| (xiii) | osnovno širokopasovno infrastrukturo, posamezne manjše infrastrukturne ukrepe za dostopovna omrežja naslednje generacije, gradbena dela v zvezi s širokopasovnim dostopom in pasivno širokopasovno infrastrukturo na območjih, kjer take infrastrukture ni ali kjer ta v bližnji prihodnosti najverjetneje ne bo razvita; |
| --- | --- |

(xiii)

osnovno širokopasovno infrastrukturo, posamezne manjše infrastrukturne ukrepe za dostopovna omrežja naslednje generacije, gradbena dela v zvezi s širokopasovnim dostopom in pasivno širokopasovno infrastrukturo na območjih, kjer take infrastrukture ni ali kjer ta v bližnji prihodnosti najverjetneje ne bo razvita;

| (xiv) | infrastrukturo, ki prispeva k uresničitvi ciljev iz točk (i) do (xiii) in iz točke (b) tega odstavka ter drugih ciljev skupnega interesa, zlasti v okviru ciljev strategije Evropa 2020; |
| --- | --- |

(xiv)

infrastrukturo, ki prispeva k uresničitvi ciljev iz točk (i) do (xiii) in iz točke (b) tega odstavka ter drugih ciljev skupnega interesa, zlasti v okviru ciljev strategije Evropa 2020;

| (b) | pomoč, ki je skladna s karto za dodeljevanje regionalne pomoči, ki jo Komisija odobri za vsako državo članico. |
| --- | --- |

(b)

pomoč, ki je skladna s karto za dodeljevanje regionalne pomoči, ki jo Komisija odobri za vsako državo članico.

2.   V uredbah iz odstavka 1 se za vsako vrsto pomoči navedejo:

| (a) | namen pomoči; |
| --- | --- |

(a)

namen pomoči;

| (b) | vrste upravičencev; |
| --- | --- |

(b)

vrste upravičencev;

| (c) | pragi, izraženi v intenzivnosti pomoči v zvezi z nizom upravičenih stroškov ali v najvišjih zneskih pomoči ali – pri določenih vrstah pomoči, za katere bi lahko bilo težko natančno določiti intenzivnost pomoči ali znesek pomoči, zlasti pri instrumentih finančnega inženiringa ali naložbah tveganega kapitala ali podobnih naložbah – v najvišji stopnji državne podpore v okviru zadevnega ukrepa ali v zvezi z njim, brez poseganja v opredelitev zadevnih ukrepov ob upoštevanju člena 107(1) PDEU; |
| --- | --- |

(c)

pragi, izraženi v intenzivnosti pomoči v zvezi z nizom upravičenih stroškov ali v najvišjih zneskih pomoči ali – pri določenih vrstah pomoči, za katere bi lahko bilo težko natančno določiti intenzivnost pomoči ali znesek pomoči, zlasti pri instrumentih finančnega inženiringa ali naložbah tveganega kapitala ali podobnih naložbah – v najvišji stopnji državne podpore v okviru zadevnega ukrepa ali v zvezi z njim, brez poseganja v opredelitev zadevnih ukrepov ob upoštevanju člena 107(1) PDEU;

| (d) | pogoji v zvezi z zbiranjem pomoči; |
| --- | --- |

(d)

pogoji v zvezi z zbiranjem pomoči;

| (e) | pogoji za spremljanje, kakor je določeno v členu 3. |
| --- | --- |

(e)

pogoji za spremljanje, kakor je določeno v členu 3.

3.   Poleg tega lahko uredbe iz odstavka 1 zlasti:

| (a) | določijo prage ali druge pogoje za priglasitev dodelitve posamezne pomoči; |
| --- | --- |

(a)

določijo prage ali druge pogoje za priglasitev dodelitve posamezne pomoči;

| (b) | izključijo določene sektorje iz njihovega obsega; |
| --- | --- |

(b)

izključijo določene sektorje iz njihovega obsega;

| (c) | dodajo nadaljnje pogoje za skladnost pomoči, izvzete na podlagi takih uredb. |
| --- | --- |

(c)

dodajo nadaljnje pogoje za skladnost pomoči, izvzete na podlagi takih uredb.

Člen 2

De minimis

1.   Komisija lahko z uredbo, sprejeto v skladu s postopkom iz člena 8 te uredbe, odloči, da ob upoštevanju razvoja in delovanja notranjega trga določene pomoči ne izpolnjujejo vseh meril iz člena 107(1) PDEU in so zato izvzete iz postopka priglasitve iz člena 108(3) PDEU, pod pogojem, da pomoč, dodeljena istemu podjetju v določenem časovnem obdobju, ne presega določnega zneska.

2.   Na zahtevo Komisije ji države članice kadar koli sporočijo kakršne koli dodatne informacije v zvezi s pomočjo, izvzeto v skladu z odstavkom 1.

Člen 3

Preglednost in spremljanje

1.   Komisija pri sprejemanju uredb na podlagi člena 1 državam članicam postavi podrobna pravila za zagotavljanje preglednosti in spremljanja pomoči, izvzete iz priglasitve, v skladu s temi uredbami. Takšna pravila sestavljajo zlasti zahteve iz odstavkov 2, 3 in 4.

2.   Pri izvajanju sistemov pomoči ali pri posameznih pomočeh, dodeljenih zunaj sistema, ki so bili izvzeti na podlagi uredb iz člena 1(1), države članice Komisiji posredujejo povzetke informacij v zvezi s takšnimi sistemi pomoči ali takšnimi posameznimi pomočmi, ki niso zajete z izvzetimi sistemi pomoči, za objavo na spletnem mestu Komisije.

3.   Države članice evidentirajo in združijo vse informacije o uporabi skupinskih izjem. Če ima Komisija informacije, zaradi katerih dvomi o pravilnem izvajanju uredbe o izvzetju, ji države članice posredujejo kakršne koli informacije, ki se ji zdijo potrebne za oceno, ali je pomoč skladna z navedeno uredbo.

4.   Vsaj enkrat na leto države članice Komisiji pošljejo poročilo o uporabi skupinskih izjem, v skladu s posebnimi zahtevami Komisije, po možnosti v elektronski obliki. Komisija omogoči dostop do teh poročil vsem državam članicam. Odbor iz člena 7 ta poročila enkrat na leto pregleda in jih oceni.

Člen 4

Obdobje veljavnosti in spremembe uredb

1.   Uredbe, sprejete na podlagi členov 1 in 2, se uporabljajo za določeno obdobje. Pomoč, izvzeta z uredbo, sprejeto na podlagi člena 1 in 2, je izvzeta za čas veljavnosti navedene uredbe in za prilagoditveno obdobje, določeno v odstavkih 2 in 3 tega člena.

2.   Uredbe, sprejete na podlagi člena 1 in 2, se lahko razveljavijo ali spremenijo, kjer so se spremenile okoliščine v zvezi s katerim koli od pomembnih elementov, ki je bil vzrok za njihov sprejem, ali kjer tako zahteva stopnjujoč razvoj ali delovanje notranjega trga. V tem primeru se v novi uredbi določi šestmesečno prilagoditveno obdobje za prilagoditev pomoči, ki jo je zajemala prejšnja uredba.

3.   Uredbe, sprejete na podlagi členov 1 in 2, določajo obdobje iz odstavka 2 tega člena, če njihova uporaba po poteku veljavnosti ni podaljšana.

Člen 5

Ocenitveno poročilo

Vsakih pet let Komisija predloži Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo o uporabi te uredbe. Komisija odboru iz člena 7 pošlje osnutek poročila v preučitev.

Člen 6

Zaslišanje zainteresiranih strank

Kadar Komisija namerava sprejeti uredbo, objavi njen osnutek, tako da ji lahko vse zainteresirane osebe in organizacije pošljejo svoje pripombe v razumnem roku, ki ga določi Komisija in ki v nobenih okoliščinah ne sme biti krajši od enega meseca.

Člen 7

Svetovalni odbor za državne pomoči

Ustanovi se Svetovalni odbor za državne pomoči (v nadaljnjem besedilu: odbor). Sestavljajo ga predstavniki držav članic, predseduje pa mu predstavnik Komisije.

Člen 8

Posvetovanje z odborom

1.   Komisija se z odborom posvetuje:

| (a) | ob objavi vsakega osnutka uredbe v skladu s členom 6; |
| --- | --- |

(a)

ob objavi vsakega osnutka uredbe v skladu s členom 6;

| (b) | pred sprejetjem vsake uredbe. |
| --- | --- |

(b)

pred sprejetjem vsake uredbe.

2.   Posvetovanje z odborom poteka na sestanku, ki ga skliče Komisija. Osnutki in dokumenti, ki jih je treba pregledati, se priložijo priglasitvi in se lahko objavijo na spletnem mestu Komisije. Sestanek poteka vsaj dva meseca po tem, ko je bila priglasitev odposlana.

To obdobje se lahko skrajša pri posvetovanju iz odstavka 1(b), kadar je nujno ali kadar gre za preprosto podaljšanje uredbe.

3.   Predstavnik Komisije predloži odboru osnutek ukrepov, ki jih je treba sprejeti. Odbor poda svoje mnenje o osnutku v roku, ki ga lahko določi predsednik glede na nujnost zadeve, če je potrebno, z glasovanjem.

4.   Mnenje se vnese v zapisnik. Poleg tega ima vsaka država članica pravico, da zahteva, da se njeno stališče zapiše v zapisnik. Odbor lahko priporoči objavo mnenja v Uradnem listu Evropske unije.

5.   Komisija kar najbolj upošteva mnenje odbora. Odbor obvesti o tem, kako je bilo upoštevano njegovo mnenje.

Člen 9

Razveljavitev

Uredba (ES) št. 994/98 se razveljavi.

Sklici na razveljavljeno uredbo, se upoštevajo kot sklici na to uredbo in se berejo v skladu s korelacijsko tabelo v Prilogi II.

Člen 10

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 13. julija 2015

Za Svet

Predsednik

F. ETGEN

---

(1)  Mnenje z dne 29. aprila 2015 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

1

(2)  Uredba Sveta (ES) št. 994/98 z dne 7. maja 1998 o uporabi členov 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije za določene vrste horizontalne državne pomoči (UL L 142, 14.5.1998, str. 1).

2

(3)  Glej Prilogo I.

3

(4)  Uredba Sveta (ES) št. 1198/2006 z dne 27. julija 2006 o Evropskem skladu za ribištvo (UL L 223, 15.8.2006, str. 1).

4

(5)  Sporočilo Komisije: Smernice EU za uporabo pravil o državni pomoči v zvezi s hitro postavitvijo širokopasovnih omrežij (UL C 25, 26.1.2013, str. 1).

5

(6)  Sodba Sodišča z dne 24. julija 2003 v zadevi C-280/00, Altmark Trans GmbH in Regierungspräsidium Magdeburg proti Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH ([2003] ECR I-7747).

6

Altmark Trans GmbH in Regierungspräsidium Magdeburg

Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH

(7)  Glej Priporočilo Sveta 2010/410/EU z dne 13. julija 2010 o širših smernicah ekonomskih politik držav članic in Unije (UL L 191, 23.7.2010, str. 28) ter Sklep Sveta 2010/707/EU z dne 21. oktobra 2010 o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (UL L 308, 24.11.2010, str. 46).

7

---

PRILOGA I

RAZVELJAVLJENA UREDBA S SPREMEMBO

| Uredba Sveta (ES) št. 994/98 | (UL L 142, 14.5.1998, str. 1). |
| --- | --- |
| Uredba Sveta (EU) št. 733/2013 | (UL L 204, 31.7.2013, str. 11). |

Uredba Sveta (ES) št. 994/98

(UL L 142, 14.5.1998, str. 1).

Uredba Sveta (EU) št. 733/2013

(UL L 204, 31.7.2013, str. 11).

---

PRILOGA II

KORELACIJSKA TABELA

| Uredba (ES) št. 994/98 | Ta uredba |
| --- | --- |
| Členi 1 do 8 | Členi 1 do 8 |
| — | Člen 9 |
| Člen 9 | Člen 10 |
| — | Priloga I |
| — | Priloga II |

Uredba (ES) št. 994/98

Ta uredba

Členi 1 do 8

Členi 1 do 8

—

Člen 9

Člen 9

Člen 10

—

Priloga I

—

Priloga II

---

| 24.9.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 248/9 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 248/9

---

UREDBA SVETA (EU) 2015/1589

z dne 13. julija 2015

o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije (kodificirano besedilo)

(Besedilo velja za EGP)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 109 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (ES) 659/1999 (2) je bila večkrat (3) bistveno spremenjena. Zaradi jasnosti in racionalnosti bi bilo treba navedeno uredbo kodificirati. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (ES) 659/1999 (2) je bila večkrat (3) bistveno spremenjena. Zaradi jasnosti in racionalnosti bi bilo treba navedeno uredbo kodificirati.

| (2) | Brez poseganja v posebna postopkovna pravila iz uredb za nekatere sektorje, bi bilo treba to uredbo uporabljati za pomoč v vseh sektorjih. Za uporabo členov 93 in 107 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) ima Komisija na podlagi člena 108 PDEU posebno pristojnost, da odloča o združljivosti državne pomoči z notranjim trgom pri pregledu veljavne pomoči, odločanju o novi ali spremenjeni pomoči in ukrepanju zaradi neizpolnjevanja njenih sklepov ali zahteve po uradnem obvestilu. |
| --- | --- |

(2)

Brez poseganja v posebna postopkovna pravila iz uredb za nekatere sektorje, bi bilo treba to uredbo uporabljati za pomoč v vseh sektorjih. Za uporabo členov 93 in 107 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) ima Komisija na podlagi člena 108 PDEU posebno pristojnost, da odloča o združljivosti državne pomoči z notranjim trgom pri pregledu veljavne pomoči, odločanju o novi ali spremenjeni pomoči in ukrepanju zaradi neizpolnjevanja njenih sklepov ali zahteve po uradnem obvestilu.

| (3) | V okviru posodobitve sistema pravil o državni pomoči, da bi prispevali k izvajanju strategije Evropa 2020 za rast ter konsolidaciji proračuna, bi bilo treba po vsej Uniji učinkovito in enotno uporabljati člen 107 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). Z Uredbo Sveta (ES) št. 659/1999 je bila konsolidirana in okrepljena nekdanja praksa Komisije za povečanje pravne varnosti in za podporo razvoju politike državne pomoči v preglednem okolju. |
| --- | --- |

(3)

V okviru posodobitve sistema pravil o državni pomoči, da bi prispevali k izvajanju strategije Evropa 2020 za rast ter konsolidaciji proračuna, bi bilo treba po vsej Uniji učinkovito in enotno uporabljati člen 107 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). Z Uredbo Sveta (ES) št. 659/1999 je bila konsolidirana in okrepljena nekdanja praksa Komisije za povečanje pravne varnosti in za podporo razvoju politike državne pomoči v preglednem okolju.

| (4) | Za zagotavljanje pravne varnosti je primerno, da se opredelijo okoliščine, v katerih se pomoč šteje kot veljavna pomoč. Dokončno oblikovanje in povečanje notranjega trga je postopen proces, ki se izraža v trajnem razvoju politike državne pomoči. Zaradi tega razvoja so nekateri ukrepi, ki ob izvedbi niso bili državna pomoč, medtem lahko postali pomoč. |
| --- | --- |

(4)

Za zagotavljanje pravne varnosti je primerno, da se opredelijo okoliščine, v katerih se pomoč šteje kot veljavna pomoč. Dokončno oblikovanje in povečanje notranjega trga je postopen proces, ki se izraža v trajnem razvoju politike državne pomoči. Zaradi tega razvoja so nekateri ukrepi, ki ob izvedbi niso bili državna pomoč, medtem lahko postali pomoč.

| (5) | V skladu s členom 108(3) PDEU je treba vsak načrt za dodeljevanje nove pomoči priglasiti Komisiji in se ga ne bi smelo izvesti, preden ga Komisija ne odobri. |
| --- | --- |

(5)

V skladu s členom 108(3) PDEU je treba vsak načrt za dodeljevanje nove pomoči priglasiti Komisiji in se ga ne bi smelo izvesti, preden ga Komisija ne odobri.

| (6) | V skladu s členom 4(3) Pogodbe o Evropski uniji (PEU) morajo države članice sodelovati s Komisijo in ji priskrbeti vse potrebne podatke, ki ji bodo omogočili opravljanje dolžnosti iz te uredbe. |
| --- | --- |

(6)

V skladu s členom 4(3) Pogodbe o Evropski uniji (PEU) morajo države članice sodelovati s Komisijo in ji priskrbeti vse potrebne podatke, ki ji bodo omogočili opravljanje dolžnosti iz te uredbe.

| (7) | Obdobje, v katerem mora Komisija zaključiti predhodni pregled priglašene pomoči, bi bilo treba določiti na dva meseca od prejema celovite priglasitve ali od datuma prejema primerno utemeljene izjave zadevne države članice, ki meni, da je priglasitev popolna, ker dodatnih podatkov, ki jih je zahtevala Komisija, ni na voljo ali pa so bili že priskrbljeni. Zaradi pravne varnosti bi bilo treba takšen pregled zaključiti s sklepom. |
| --- | --- |

(7)

Obdobje, v katerem mora Komisija zaključiti predhodni pregled priglašene pomoči, bi bilo treba določiti na dva meseca od prejema celovite priglasitve ali od datuma prejema primerno utemeljene izjave zadevne države članice, ki meni, da je priglasitev popolna, ker dodatnih podatkov, ki jih je zahtevala Komisija, ni na voljo ali pa so bili že priskrbljeni. Zaradi pravne varnosti bi bilo treba takšen pregled zaključiti s sklepom.

| (8) | V vseh primerih, ko Komisija s predhodnim pregledom ne more ugotoviti, ali je pomoč združljiva z notranjim trgom, bi bilo treba začeti formalni postopek preiskave, da bi lahko Komisija zbrala vse podatke, ki jih potrebuje za oceno združljivosti pomoči, in da se omogoči zainteresiranim strankam predložiti svoje pripombe. Pravice zainteresiranih strank so lahko najbolje zaščitene v okviru formalnega postopka preiskave, določenega v členu 108(2) PDEU. |
| --- | --- |

(8)

V vseh primerih, ko Komisija s predhodnim pregledom ne more ugotoviti, ali je pomoč združljiva z notranjim trgom, bi bilo treba začeti formalni postopek preiskave, da bi lahko Komisija zbrala vse podatke, ki jih potrebuje za oceno združljivosti pomoči, in da se omogoči zainteresiranim strankam predložiti svoje pripombe. Pravice zainteresiranih strank so lahko najbolje zaščitene v okviru formalnega postopka preiskave, določenega v členu 108(2) PDEU.

| (9) | Da bi lahko ocenili združljivost katere koli priglašene ali nezakonite državne pomoči z notranjim trgom, za katero je po členu 108 PDEU pristojna izključno Komisija, je primerno zagotoviti, da ima Komisija pri izvrševanju predpisov o državni pomoči pooblastilo, da zahteva vse potrebne tržne podatke od katere koli države članice, podjetja ali združenja podjetij, kadar dvomi o združljivosti zadevnega ukrepa s pravili Unije in je zato začela formalni postopek preiskave. Komisija bi morala to pooblastilo uporabiti zlasti v primerih, v katerih je potrebna kompleksna vsebinska ocena. Zlasti bi morala Komisija pri odločanju, ali bo uporabila to pooblastilo, ustrezno upoštevati čas, potreben za predhodni pregled. |
| --- | --- |

(9)

Da bi lahko ocenili združljivost katere koli priglašene ali nezakonite državne pomoči z notranjim trgom, za katero je po členu 108 PDEU pristojna izključno Komisija, je primerno zagotoviti, da ima Komisija pri izvrševanju predpisov o državni pomoči pooblastilo, da zahteva vse potrebne tržne podatke od katere koli države članice, podjetja ali združenja podjetij, kadar dvomi o združljivosti zadevnega ukrepa s pravili Unije in je zato začela formalni postopek preiskave. Komisija bi morala to pooblastilo uporabiti zlasti v primerih, v katerih je potrebna kompleksna vsebinska ocena. Zlasti bi morala Komisija pri odločanju, ali bo uporabila to pooblastilo, ustrezno upoštevati čas, potreben za predhodni pregled.

| (10) | Komisiji bi moralo biti omogočeno, da pri ocenjevanju združljivosti ukrepa pomoči po začetku formalnega postopka preiskave, zlasti kadar gre za tehnično kompleksne zadeve, za katere je treba opraviti vsebinsko oceno, s preprostim zahtevkom ali sklepom od katere koli države članice, podjetja ali združenja podjetij zahteva vse tržne podatke, potrebne za dokončanje ocene, če zadevna država članica med predhodnim pregledom ni zagotovila zadostnih podatkov, pri čemer je treba zlasti pri malih in srednjih podjetjih ustrezno upoštevati načelo sorazmernosti. |
| --- | --- |

(10)

Komisiji bi moralo biti omogočeno, da pri ocenjevanju združljivosti ukrepa pomoči po začetku formalnega postopka preiskave, zlasti kadar gre za tehnično kompleksne zadeve, za katere je treba opraviti vsebinsko oceno, s preprostim zahtevkom ali sklepom od katere koli države članice, podjetja ali združenja podjetij zahteva vse tržne podatke, potrebne za dokončanje ocene, če zadevna država članica med predhodnim pregledom ni zagotovila zadostnih podatkov, pri čemer je treba zlasti pri malih in srednjih podjetjih ustrezno upoštevati načelo sorazmernosti.

| (11) | Zaradi posebnega razmerja med upravičenci do pomoči in zadevno državo članico bi moralo biti Komisiji omogočeno, da zahteva podatke od upravičenca do pomoči le, če se s tem strinja zadevna država članica. Dejstvo, da upravičenec do zadevnega ukrepa pomoči zagotavlja podatke, ne predstavlja pravne podlage za dvostranska pogajanja med Komisijo in zadevnim upravičencem. |
| --- | --- |

(11)

Zaradi posebnega razmerja med upravičenci do pomoči in zadevno državo članico bi moralo biti Komisiji omogočeno, da zahteva podatke od upravičenca do pomoči le, če se s tem strinja zadevna država članica. Dejstvo, da upravičenec do zadevnega ukrepa pomoči zagotavlja podatke, ne predstavlja pravne podlage za dvostranska pogajanja med Komisijo in zadevnim upravičencem.

| (12) | Komisija bi morala naslovnike zahtevkov za podatke izbrati po objektivnih merilih, prilagojenih vsakemu primeru, ter zagotoviti, da bo, kadar bo zahtevek naslovljen na vzorec podjetij ali združenj podjetij, ta vzorec reprezentativen za vsako kategorijo. Zahtevani bi morali biti predvsem faktografski in tržni podatki podjetja ter analiza delovanja trga, podprta z dejstvi. |
| --- | --- |

(12)

Komisija bi morala naslovnike zahtevkov za podatke izbrati po objektivnih merilih, prilagojenih vsakemu primeru, ter zagotoviti, da bo, kadar bo zahtevek naslovljen na vzorec podjetij ali združenj podjetij, ta vzorec reprezentativen za vsako kategorijo. Zahtevani bi morali biti predvsem faktografski in tržni podatki podjetja ter analiza delovanja trga, podprta z dejstvi.

| (13) | Komisija bi morala biti kot začetnica postopka odgovorna za preverjanje prenosa podatkov s strani držav članic, podjetij ali združenj podjetij ter tajnosti, ki naj bi veljala za razkrivanje podatkov. |
| --- | --- |

(13)

Komisija bi morala biti kot začetnica postopka odgovorna za preverjanje prenosa podatkov s strani držav članic, podjetij ali združenj podjetij ter tajnosti, ki naj bi veljala za razkrivanje podatkov.

| (14) | Komisiji bi moralo biti omogočeno, da zagotovi izvrševanje skladnosti z zahtevami po podatkih, ki so bile naslovljene na katero koli podjetje ali združenje podjetij, z uporabo sorazmernih glob in periodičnih denarnih kazni. Komisija bi morala pri določanju zneskov glob in periodičnih denarnih kazni upoštevati načela sorazmernosti in ustreznosti, zlasti pri malih in srednjih podjetjih. Pravice strank, od katerih se zahtevajo podatki, bi bilo treba zaščititi, zato bi morale imeti možnost, da pred sprejetjem kakršnega koli sklepa o naložitvi glob ali periodičnih denarnih kazni izrazijo svoja stališča. Sodišče Evropske unije bi moralo imeti neomejeno pristojnost glede takih glob ali periodičnih denarnih kazni v skladu s členom 261 PDEU. |
| --- | --- |

(14)

Komisiji bi moralo biti omogočeno, da zagotovi izvrševanje skladnosti z zahtevami po podatkih, ki so bile naslovljene na katero koli podjetje ali združenje podjetij, z uporabo sorazmernih glob in periodičnih denarnih kazni. Komisija bi morala pri določanju zneskov glob in periodičnih denarnih kazni upoštevati načela sorazmernosti in ustreznosti, zlasti pri malih in srednjih podjetjih. Pravice strank, od katerih se zahtevajo podatki, bi bilo treba zaščititi, zato bi morale imeti možnost, da pred sprejetjem kakršnega koli sklepa o naložitvi glob ali periodičnih denarnih kazni izrazijo svoja stališča. Sodišče Evropske unije bi moralo imeti neomejeno pristojnost glede takih glob ali periodičnih denarnih kazni v skladu s členom 261 PDEU.

| (15) | Komisija bi morala imeti možnost, da ob ustreznem upoštevanju načel sorazmernosti in ustreznosti zniža periodične denarne kazni ali jih v celoti opusti, ko naslovniki zagotovijo zahtevane podatke, tudi če je rok že potekel. |
| --- | --- |

(15)

Komisija bi morala imeti možnost, da ob ustreznem upoštevanju načel sorazmernosti in ustreznosti zniža periodične denarne kazni ali jih v celoti opusti, ko naslovniki zagotovijo zahtevane podatke, tudi če je rok že potekel.

| (16) | Globe in periodične denarne kazni se ne uporabljajo za države članice, saj so te v skladu s členom 4(3) PEU dolžne lojalno sodelovati s Komisijo in ji predložiti vse potrebne podatke, ki ji omogočajo, da opravlja svoje dolžnosti iz te uredbe. |
| --- | --- |

(16)

Globe in periodične denarne kazni se ne uporabljajo za države članice, saj so te v skladu s členom 4(3) PEU dolžne lojalno sodelovati s Komisijo in ji predložiti vse potrebne podatke, ki ji omogočajo, da opravlja svoje dolžnosti iz te uredbe.

| (17) | Komisija mora potem, ko preuči pripombe, ki so jih predložile zainteresirane stranke, zaključiti preiskavo s končnim sklepom takoj, ko odpravi dvome. Primerno je, da ima država članica, če ta preiskava ni zaključena po 18 mesecih od začetka postopka, možnost, da zahteva sklep, ki ga mora Komisija sprejeti v dveh mesecih. |
| --- | --- |

(17)

Komisija mora potem, ko preuči pripombe, ki so jih predložile zainteresirane stranke, zaključiti preiskavo s končnim sklepom takoj, ko odpravi dvome. Primerno je, da ima država članica, če ta preiskava ni zaključena po 18 mesecih od začetka postopka, možnost, da zahteva sklep, ki ga mora Komisija sprejeti v dveh mesecih.

| (18) | Da bi bile zaščitene pravice zadevnih držav članic do obrambe, bi morale dobiti kopije zahtevkov za podatke, poslane državam članicam, podjetjem ali združenjem podjetij, tako da bi lahko predložile svoje mnenje o prejetih pripombah. Prav tako bi morale biti obveščene o imenih zahtevanih podjetij ali združenj podjetij, v kolikor ti subjekti ne dokažejo, da imajo pravni interes za zaščito svoje identitete. |
| --- | --- |

(18)

Da bi bile zaščitene pravice zadevnih držav članic do obrambe, bi morale dobiti kopije zahtevkov za podatke, poslane državam članicam, podjetjem ali združenjem podjetij, tako da bi lahko predložile svoje mnenje o prejetih pripombah. Prav tako bi morale biti obveščene o imenih zahtevanih podjetij ali združenj podjetij, v kolikor ti subjekti ne dokažejo, da imajo pravni interes za zaščito svoje identitete.

| (19) | Komisija bi morala ustrezno upoštevati pravni interes podjetij za varstvo njihovih poslovnih skrivnosti. Komisija v nobenem sklepu ne bi smela uporabiti tajnih podatkov respondentov, ki jih ni mogoče združiti ali drugače anonimizirati, če ni predhodno pridobila njihovega soglasja za razkritje navedenih podatkov zadevni državi članici. |
| --- | --- |

(19)

Komisija bi morala ustrezno upoštevati pravni interes podjetij za varstvo njihovih poslovnih skrivnosti. Komisija v nobenem sklepu ne bi smela uporabiti tajnih podatkov respondentov, ki jih ni mogoče združiti ali drugače anonimizirati, če ni predhodno pridobila njihovega soglasja za razkritje navedenih podatkov zadevni državi članici.

| (20) | Kadar za podatke s stopnjo tajnosti verjetno ne velja obveznost varovanja poslovnih skrivnosti, je ustrezno vzpostaviti mehanizem, s katerim lahko Komisija določi obseg, v katerem je take podatke mogoče razkriti. V vsakem sklepu o tem, da se navedba o tajnosti podatkov zavrne, bi moralo biti navedeno obdobje, po koncu katerega bodo ti podatki razkriti, tako da lahko respondent uporabi sodno varstvo, ki ji je na voljo, vključno z začasnimi ukrepi. |
| --- | --- |

(20)

Kadar za podatke s stopnjo tajnosti verjetno ne velja obveznost varovanja poslovnih skrivnosti, je ustrezno vzpostaviti mehanizem, s katerim lahko Komisija določi obseg, v katerem je take podatke mogoče razkriti. V vsakem sklepu o tem, da se navedba o tajnosti podatkov zavrne, bi moralo biti navedeno obdobje, po koncu katerega bodo ti podatki razkriti, tako da lahko respondent uporabi sodno varstvo, ki ji je na voljo, vključno z začasnimi ukrepi.

| (21) | Da bi zagotovila pravilno in učinkovito uporabo pravil o državni pomoči bi Komisija morala imeti možnost, da razveljavi sklep, ki je temeljil na napačnih podatkih. |
| --- | --- |

(21)

Da bi zagotovila pravilno in učinkovito uporabo pravil o državni pomoči bi Komisija morala imeti možnost, da razveljavi sklep, ki je temeljil na napačnih podatkih.

| (22) | Da se zagotovi skladnost s členom 108 PDEU, in zlasti z zahtevo po uradnem obvestilu in določbo o mirovanju iz člena 108(3), bi Komisija morala preučiti vse primere nezakonite pomoči. Zaradi preglednosti in pravne varnosti bi bilo treba določiti postopke, ki jih je takih primerih treba uporabljati. Komisije ne bi smeli omejevati roki, če država članica ne spoštuje zahteve po uradnem obvestilu ali določbe o mirovanju. |
| --- | --- |

(22)

Da se zagotovi skladnost s členom 108 PDEU, in zlasti z zahtevo po uradnem obvestilu in določbo o mirovanju iz člena 108(3), bi Komisija morala preučiti vse primere nezakonite pomoči. Zaradi preglednosti in pravne varnosti bi bilo treba določiti postopke, ki jih je takih primerih treba uporabljati. Komisije ne bi smeli omejevati roki, če država članica ne spoštuje zahteve po uradnem obvestilu ali določbe o mirovanju.

| (23) | Komisija bi morala imeti možnost, da na lastno pobudo preuči podatke o nezakoniti pomoči iz katerega koli vira, da zagotovi skladnost s členom 108 PDEU ter zlasti z obveznostjo priglasitve in klavzulo o mirovanju iz člena 108(3) PDEU ter oceni združljivost pomoči z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(23)

Komisija bi morala imeti možnost, da na lastno pobudo preuči podatke o nezakoniti pomoči iz katerega koli vira, da zagotovi skladnost s členom 108 PDEU ter zlasti z obveznostjo priglasitve in klavzulo o mirovanju iz člena 108(3) PDEU ter oceni združljivost pomoči z notranjim trgom.

| (24) | Komisija bi morala imeti v primeru nezakonite pomoči pravico, da pridobi vse potrebne podatke, ki ji omogočijo sprejetje sklepa, in kjer je to primerno, takojšnjo vzpostavitev neizkrivljene konkurence. Zato je torej primerno, da se omogoči Komisiji, da sprejme začasne ukrepe, naslovljene na zadevno državo članico. Začasni ukrepi so lahko v obliki odredb o predložitvi podatkov, začasnem odlogu in vračilu. Komisiji bi bilo treba v primeru neizpolnjevanja odredbe o predložitvi podatkov omogočiti, da odloči na podlagi razpoložljivih podatkov in v primeru nespoštovanja odredbe o začasnem odlogu ali vračilu zadevo predloži neposredno Sodišču Evropske unije v skladu z drugim pododstavkom člena 108(2) PDEU. |
| --- | --- |

(24)

Komisija bi morala imeti v primeru nezakonite pomoči pravico, da pridobi vse potrebne podatke, ki ji omogočijo sprejetje sklepa, in kjer je to primerno, takojšnjo vzpostavitev neizkrivljene konkurence. Zato je torej primerno, da se omogoči Komisiji, da sprejme začasne ukrepe, naslovljene na zadevno državo članico. Začasni ukrepi so lahko v obliki odredb o predložitvi podatkov, začasnem odlogu in vračilu. Komisiji bi bilo treba v primeru neizpolnjevanja odredbe o predložitvi podatkov omogočiti, da odloči na podlagi razpoložljivih podatkov in v primeru nespoštovanja odredbe o začasnem odlogu ali vračilu zadevo predloži neposredno Sodišču Evropske unije v skladu z drugim pododstavkom člena 108(2) PDEU.

| (25) | V primeru nezakonite pomoči, ki ni združljiva z notranjim trgom, bi bilo treba ponovno vzpostaviti učinkovito konkurenco. V ta namen je potrebno, da se pomoč, vključno z obrestmi, vrne nemudoma. Primerno je, da se vračilo izvede v skladu s postopki nacionalnega prava. Uporaba teh postopkov ne bi smela, s preprečevanjem takojšnje in učinkovite izvedbe sklepa Komisije, preprečiti ponovne vzpostavitve učinkovite konkurence. Države članice bi morale za dosego tega rezultata sprejeti vse potrebne ukrepe, da zagotovijo učinkovitost sklepa Komisije. |
| --- | --- |

(25)

V primeru nezakonite pomoči, ki ni združljiva z notranjim trgom, bi bilo treba ponovno vzpostaviti učinkovito konkurenco. V ta namen je potrebno, da se pomoč, vključno z obrestmi, vrne nemudoma. Primerno je, da se vračilo izvede v skladu s postopki nacionalnega prava. Uporaba teh postopkov ne bi smela, s preprečevanjem takojšnje in učinkovite izvedbe sklepa Komisije, preprečiti ponovne vzpostavitve učinkovite konkurence. Države članice bi morale za dosego tega rezultata sprejeti vse potrebne ukrepe, da zagotovijo učinkovitost sklepa Komisije.

| (26) | Zaradi pravne varnosti je primerno, da se določi desetletni zastaralni rok za nezakonito pomoč, po katerega izteku ni več mogoče odrediti vračila. |
| --- | --- |

(26)

Zaradi pravne varnosti je primerno, da se določi desetletni zastaralni rok za nezakonito pomoč, po katerega izteku ni več mogoče odrediti vračila.

| (27) | Zaradi pravne varnosti je ustrezno določiti zastaralne roke za naložitev in izvrševanje glob in periodičnih denarnih kazni. |
| --- | --- |

(27)

Zaradi pravne varnosti je ustrezno določiti zastaralne roke za naložitev in izvrševanje glob in periodičnih denarnih kazni.

| (28) | Zloraba pomoči lahko vpliva na delovanje notranjega trga z učinki, ki so podobni učinkom nezakonite pomoči in bi jih zato bilo treba obravnavati po podobnih postopkih. Za razliko od nezakonite pomoči je pomoč, ki bi lahko bila zlorabljena, tista pomoč, ki jo je predhodno odobrila Komisija. Zato Komisija ne bi smela uporabljati odredbe o vračilu za zlorabljeno pomoč. |
| --- | --- |

(28)

Zloraba pomoči lahko vpliva na delovanje notranjega trga z učinki, ki so podobni učinkom nezakonite pomoči in bi jih zato bilo treba obravnavati po podobnih postopkih. Za razliko od nezakonite pomoči je pomoč, ki bi lahko bila zlorabljena, tista pomoč, ki jo je predhodno odobrila Komisija. Zato Komisija ne bi smela uporabljati odredbe o vračilu za zlorabljeno pomoč.

| (29) | V skladu s členom 108(1) PDEU mora Komisija v sodelovanju z državami članicami nenehno pregledovati vse sisteme veljavne pomoči. Zaradi preglednosti in pravne varnosti je primerno, da se navede obseg sodelovanja iz navedenega člena. |
| --- | --- |

(29)

V skladu s členom 108(1) PDEU mora Komisija v sodelovanju z državami članicami nenehno pregledovati vse sisteme veljavne pomoči. Zaradi preglednosti in pravne varnosti je primerno, da se navede obseg sodelovanja iz navedenega člena.

| (30) | Da bi se zagotovila združljivost veljavnih shem pomoči z notranjim trgom in v skladu s členom 108(1) PDEU, bi morala Komisija predlagati ustrezne ukrepe, če veljavni sistem pomoči ni ali ni več združljiv z notranjim trgom, in bi morala začeti postopek, določen v členu 108(2) PDEU, če zadevna država članica zavrne izvajanje predlaganih ukrepov. |
| --- | --- |

(30)

Da bi se zagotovila združljivost veljavnih shem pomoči z notranjim trgom in v skladu s členom 108(1) PDEU, bi morala Komisija predlagati ustrezne ukrepe, če veljavni sistem pomoči ni ali ni več združljiv z notranjim trgom, in bi morala začeti postopek, določen v členu 108(2) PDEU, če zadevna država članica zavrne izvajanje predlaganih ukrepov.

| (31) | Primerno je, da se določijo vse možnosti, ki jih imajo tretje stranke, da ščitijo svoje interese v postopkih državne pomoči. |
| --- | --- |

(31)

Primerno je, da se določijo vse možnosti, ki jih imajo tretje stranke, da ščitijo svoje interese v postopkih državne pomoči.

| (32) | Pritožbe so poglavitni vir informacij za odkrivanje kršitev pravil Unije glede državnih pomoči. Za izboljšanje kakovosti pritožb, predloženih Komisiji, in hkrati za preglednost in pravno varnost je primerno, da se določijo pogoji, ki bi jih pritožba morala izpolnjevati, da bi Komisija lahko pridobila podatke o domnevno nezakoniti pomoči in začela predhodni pregled. Sporočila, ki ne izpolnjujejo teh pogojev, bi morala biti obravnavana kot splošni tržni podatki in zaradi njih se ne bi smele nujno začeti preiskave po uradni dolžnosti. |
| --- | --- |

(32)

Pritožbe so poglavitni vir informacij za odkrivanje kršitev pravil Unije glede državnih pomoči. Za izboljšanje kakovosti pritožb, predloženih Komisiji, in hkrati za preglednost in pravno varnost je primerno, da se določijo pogoji, ki bi jih pritožba morala izpolnjevati, da bi Komisija lahko pridobila podatke o domnevno nezakoniti pomoči in začela predhodni pregled. Sporočila, ki ne izpolnjujejo teh pogojev, bi morala biti obravnavana kot splošni tržni podatki in zaradi njih se ne bi smele nujno začeti preiskave po uradni dolžnosti.

| (33) | Od pritožnikov bi se moralo zahtevati, da dokažejo, da so zainteresirane stranke v smislu člena 108(2) PDEU in člena 1(h) te Uredbe. Od njih bi se moralo zahtevati tudi, da predložijo določeno količino podatkov v obliki, za katero bi morala biti Komisija pooblaščena, da jo določi v izvedbenem predpisu. Naveden izvedbeni predpis bi moral upoštevati, da zahteve glede načina vložitve pritožbe ne bi smele obremenjevati zainteresiranih strank, tako da ne bi odvračale morebitnih pritožnikov. |
| --- | --- |

(33)

Od pritožnikov bi se moralo zahtevati, da dokažejo, da so zainteresirane stranke v smislu člena 108(2) PDEU in člena 1(h) te Uredbe. Od njih bi se moralo zahtevati tudi, da predložijo določeno količino podatkov v obliki, za katero bi morala biti Komisija pooblaščena, da jo določi v izvedbenem predpisu. Naveden izvedbeni predpis bi moral upoštevati, da zahteve glede načina vložitve pritožbe ne bi smele obremenjevati zainteresiranih strank, tako da ne bi odvračale morebitnih pritožnikov.

| (34) | Da se zagotovi, da Komisija na celotnem notranjem trgu dosledno obravnava podobna vprašanja, je ustrezno določiti posebno pravno podlago za začetek preiskav o gospodarskih sektorjih ali nekaterih instrumentih pomoči v več državah članicah. Zaradi sorazmernosti ter velikega upravnega bremena, povezanega s sektorskimi preiskavami, bi bilo treba take preiskave izvajati le, če je mogoče na podlagi razpoložljivih podatkov utemeljeno sumiti, da bi lahko ukrepi državne pomoči v določenem sektorju občutno omejevali ali izkrivljali konkurenco na notranjem trgu v več državah članicah, ali da obstoječi ukrepi pomoči v določenem sektorju v več državah članicah niso ali niso več združljivi z notranjim trgom. Komisija bi lahko s pomočjo takih preiskav učinkovito in pregledno obravnavala horizontalna vprašanja državne pomoči ter dobila predhoden pregled nad zadevnim sektorjem. |
| --- | --- |

(34)

Da se zagotovi, da Komisija na celotnem notranjem trgu dosledno obravnava podobna vprašanja, je ustrezno določiti posebno pravno podlago za začetek preiskav o gospodarskih sektorjih ali nekaterih instrumentih pomoči v več državah članicah. Zaradi sorazmernosti ter velikega upravnega bremena, povezanega s sektorskimi preiskavami, bi bilo treba take preiskave izvajati le, če je mogoče na podlagi razpoložljivih podatkov utemeljeno sumiti, da bi lahko ukrepi državne pomoči v določenem sektorju občutno omejevali ali izkrivljali konkurenco na notranjem trgu v več državah članicah, ali da obstoječi ukrepi pomoči v določenem sektorju v več državah članicah niso ali niso več združljivi z notranjim trgom. Komisija bi lahko s pomočjo takih preiskav učinkovito in pregledno obravnavala horizontalna vprašanja državne pomoči ter dobila predhoden pregled nad zadevnim sektorjem.

| (35) | Da se Komisiji omogoči učinkovit nadzor nad spoštovanjem sklepov Komisije in da se olajša sodelovanje med Komisijo in državami članicami za stalen pregled vseh veljavnih shem v državah članicah v skladu s členom 108(1) PDEU, je treba določiti splošno obveznost poročanja za vse veljavne sheme pomoči; |
| --- | --- |

(35)

Da se Komisiji omogoči učinkovit nadzor nad spoštovanjem sklepov Komisije in da se olajša sodelovanje med Komisijo in državami članicami za stalen pregled vseh veljavnih shem v državah članicah v skladu s členom 108(1) PDEU, je treba določiti splošno obveznost poročanja za vse veljavne sheme pomoči;

| (36) | Če Komisija resno dvomi, ali se njeni sklepi spoštujejo, bi morala imeti na voljo dodatne instrumente, ki bi ji omogočali, da pridobi potrebne podatke, kar ji omogoči, da preveri, ali se njeni sklepi učinkovito spoštujejo. V ta namen so nadzorni obiski na kraju samem primeren in uporaben instrument, predvsem v primerih, ko je možno, da je prišlo do zlorabe pomoči. Komisija bi zato morala biti pooblaščena, da opravi nadzorne obiske na kraju samem, in bi morala pridobiti sodelovanje pristojnih organov v državah članicah, kjer podjetje nasprotuje takšni kontroli. |
| --- | --- |

(36)

Če Komisija resno dvomi, ali se njeni sklepi spoštujejo, bi morala imeti na voljo dodatne instrumente, ki bi ji omogočali, da pridobi potrebne podatke, kar ji omogoči, da preveri, ali se njeni sklepi učinkovito spoštujejo. V ta namen so nadzorni obiski na kraju samem primeren in uporaben instrument, predvsem v primerih, ko je možno, da je prišlo do zlorabe pomoči. Komisija bi zato morala biti pooblaščena, da opravi nadzorne obiske na kraju samem, in bi morala pridobiti sodelovanje pristojnih organov v državah članicah, kjer podjetje nasprotuje takšni kontroli.

| (37) | Zaradi dosledne uporabe pravil o državni pomoči je treba urediti sodelovanje med sodišči držav članic in Komisijo. Tako sodelovanje je relevantno za vsa sodišča držav članic, ki uporabljajo člen 107(1) in člen 108 PDEU. Zlasti nacionalna sodišča bi morala imeti možnost, da Komisijo zaprosijo za podatke ali njeno mnenje v zadevah, ki se tičejo uporabe pravil o državni pomoči. Komisija bi morala imeti tudi možnost, da predloži pisne ali ustne pripombe sodiščem, ki uporabljajo člen 107(1) ali člen 108 PDEU. Komisija bi morala pri tovrstni pomoči nacionalnim sodiščem delovati v skladu s svojo obveznostjo varovanja javnega interesa. |
| --- | --- |

(37)

Zaradi dosledne uporabe pravil o državni pomoči je treba urediti sodelovanje med sodišči držav članic in Komisijo. Tako sodelovanje je relevantno za vsa sodišča držav članic, ki uporabljajo člen 107(1) in člen 108 PDEU. Zlasti nacionalna sodišča bi morala imeti možnost, da Komisijo zaprosijo za podatke ali njeno mnenje v zadevah, ki se tičejo uporabe pravil o državni pomoči. Komisija bi morala imeti tudi možnost, da predloži pisne ali ustne pripombe sodiščem, ki uporabljajo člen 107(1) ali člen 108 PDEU. Komisija bi morala pri tovrstni pomoči nacionalnim sodiščem delovati v skladu s svojo obveznostjo varovanja javnega interesa.

| (38) | Pripombe in mnenja Komisije ne bi smela posegati v člen 267 PDEU in niso pravno zavezujoča za nacionalna sodišča. Treba bi jih bilo predložiti v okviru nacionalnih postopkovnih pravil in praks, vključno s tistimi, ki varujejo pravice strank, ter pri tem popolnoma spoštovati neodvisnost nacionalnih sodišč. Pripombe, ki jih Komisija predloži na lastno pobudo, bi morale biti omejene na primere, ki so pomembni za usklajeno uporabo člena 107(1) in člena (108) PDEU, zlasti na zadeve, ki so bistvene za uveljavljanje ali nadaljnji razvoj sodne prakse Unije o državni pomoči. |
| --- | --- |

(38)

Pripombe in mnenja Komisije ne bi smela posegati v člen 267 PDEU in niso pravno zavezujoča za nacionalna sodišča. Treba bi jih bilo predložiti v okviru nacionalnih postopkovnih pravil in praks, vključno s tistimi, ki varujejo pravice strank, ter pri tem popolnoma spoštovati neodvisnost nacionalnih sodišč. Pripombe, ki jih Komisija predloži na lastno pobudo, bi morale biti omejene na primere, ki so pomembni za usklajeno uporabo člena 107(1) in člena (108) PDEU, zlasti na zadeve, ki so bistvene za uveljavljanje ali nadaljnji razvoj sodne prakse Unije o državni pomoči.

| (39) | Zaradi preglednosti in pravne varnosti je primerno, da se javnosti omogoči dostop do podatkov o sklepih Komisije, hkrati pa se ohranja načelo, da se sklepi v primerih državne pomoči naslovijo na zadevno državo članico. Primerno je, da se objavijo vsi sklepi, ki bi lahko vplivali na interese zainteresiranih strank, v celoti ali v povzetku, ali da so izvodi takšnih sklepov dani na razpolago zainteresiranim strankam, če takšni sklepi niso bili objavljeni ali če niso bili objavljeni v celoti. |
| --- | --- |

(39)

Zaradi preglednosti in pravne varnosti je primerno, da se javnosti omogoči dostop do podatkov o sklepih Komisije, hkrati pa se ohranja načelo, da se sklepi v primerih državne pomoči naslovijo na zadevno državo članico. Primerno je, da se objavijo vsi sklepi, ki bi lahko vplivali na interese zainteresiranih strank, v celoti ali v povzetku, ali da so izvodi takšnih sklepov dani na razpolago zainteresiranim strankam, če takšni sklepi niso bili objavljeni ali če niso bili objavljeni v celoti.

| (40) | Komisija bi morala pri objavi svojih sklepov upoštevati pravila o poslovni skrivnosti, vključno z varstvom vseh tajnih in osebnih podatkov v skladu s členom 339 PDEU. |
| --- | --- |

(40)

Komisija bi morala pri objavi svojih sklepov upoštevati pravila o poslovni skrivnosti, vključno z varstvom vseh tajnih in osebnih podatkov v skladu s členom 339 PDEU.

| (41) | Komisiji bi moralo biti omogočeno, da v tesni povezavi s Svetovalnim odborom za državne pomoči sprejme izvedbene predpise, ki določajo podrobna pravila o postopkih iz te uredbe – |
| --- | --- |

(41)

Komisiji bi moralo biti omogočeno, da v tesni povezavi s Svetovalnim odborom za državne pomoči sprejme izvedbene predpise, ki določajo podrobna pravila o postopkih iz te uredbe –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

SPLOŠNO

Člen 1

Opredelitve

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (a) | „pomoč“ pomeni vse ukrepe, ki izpolnjujejo merila, določena v členu 107(1) PDEU; |
| --- | --- |

(a)

„pomoč“ pomeni vse ukrepe, ki izpolnjujejo merila, določena v členu 107(1) PDEU;

| (b) | „veljavna pomoč“ pomeni:






  (i) | brez poseganja v člena 144 in 172 Akta o pristopu Avstrije, Finske in Švedske, v točko 3 in Dodatek k Prilogi IV k Aktu o pristopu Češke, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Madžarske, Malte, Poljske, Slovenije in Slovaške, v točko 2 in točko 3(b) in Dodatek k Prilogi V k Aktu o pristopu Bolgarije in Romunije ter v točko 2 in točko 3(b) in Dodatek k Prilogi IV k Aktu o pristopu Hrvaške, vso pomoč, ki je obstajala pred začetkom veljavnosti PDEU v zadevnih državah članicah, to je sheme pomoči in individualno pomoč, ki se je začela izvajati pred začetkom veljavnosti PDEU in se še vedno uporablja; |
| --- | --- | --- |

(b)

„veljavna pomoč“ pomeni:

(i)

brez poseganja v člena 144 in 172 Akta o pristopu Avstrije, Finske in Švedske, v točko 3 in Dodatek k Prilogi IV k Aktu o pristopu Češke, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Madžarske, Malte, Poljske, Slovenije in Slovaške, v točko 2 in točko 3(b) in Dodatek k Prilogi V k Aktu o pristopu Bolgarije in Romunije ter v točko 2 in točko 3(b) in Dodatek k Prilogi IV k Aktu o pristopu Hrvaške, vso pomoč, ki je obstajala pred začetkom veljavnosti PDEU v zadevnih državah članicah, to je sheme pomoči in individualno pomoč, ki se je začela izvajati pred začetkom veljavnosti PDEU in se še vedno uporablja;

| (ii) | odobreno pomoč, to je sheme pomoči in individualno pomoč, ki sta jo odobrila Komisija ali Svet; |
| --- | --- |

(ii)

odobreno pomoč, to je sheme pomoči in individualno pomoč, ki sta jo odobrila Komisija ali Svet;

| (iii) | pomoč, za katero se šteje, da je bila odobrena na podlagi člena 4(6) Uredbe (ES) št. 659/1999 ali člena 4(6) te uredbe ali pred Uredbo (ES) št. 659/1999, vendar skladno s tem postopkom; |
| --- | --- |

(iii)

pomoč, za katero se šteje, da je bila odobrena na podlagi člena 4(6) Uredbe (ES) št. 659/1999 ali člena 4(6) te uredbe ali pred Uredbo (ES) št. 659/1999, vendar skladno s tem postopkom;

| (iv) | pomoč, za katero se šteje, da je veljavna v skladu s členom 17 te uredbe; |
| --- | --- |

(iv)

pomoč, za katero se šteje, da je veljavna v skladu s členom 17 te uredbe;

| (v) | pomoč, za katero se šteje, da je veljavna, ker je mogoče ugotoviti, da takrat, ko se je začela izvajati, ni bila pomoč, pozneje pa je postala pomoč zaradi razvoja notranjega trga in je država članica ni spremenila. Če nekateri ukrepi postanejo pomoč zaradi liberalizacije dejavnosti po pravu Unije, se takšni ukrepi ne štejejo kot veljavna pomoč po datumu, določenem za liberalizacijo; |
| --- | --- |

(v)

pomoč, za katero se šteje, da je veljavna, ker je mogoče ugotoviti, da takrat, ko se je začela izvajati, ni bila pomoč, pozneje pa je postala pomoč zaradi razvoja notranjega trga in je država članica ni spremenila. Če nekateri ukrepi postanejo pomoč zaradi liberalizacije dejavnosti po pravu Unije, se takšni ukrepi ne štejejo kot veljavna pomoč po datumu, določenem za liberalizacijo;

| (c) | „nova pomoč“ pomeni vso pomoč, to je sheme pomoči in individualno pomoč, ki ni veljavna pomoč, vključno s spremembami veljavne pomoči; |
| --- | --- |

(c)

„nova pomoč“ pomeni vso pomoč, to je sheme pomoči in individualno pomoč, ki ni veljavna pomoč, vključno s spremembami veljavne pomoči;

| (d) | „shema pomoči“ pomeni vsak akt, na podlagi katerega je mogoče brez nadaljnjih izvedbenih ukrepov dodeliti individualno pomoč podjetjem, opredeljenim v aktu na splošen in abstrakten način, in kateri koli akt, na podlagi katerega je mogoče dodeliti pomoč, ki ni povezana z določenim projektom, enemu ali več podjetjem za nedoločen čas in/ali v nedoločenem znesku; |
| --- | --- |

(d)

„shema pomoči“ pomeni vsak akt, na podlagi katerega je mogoče brez nadaljnjih izvedbenih ukrepov dodeliti individualno pomoč podjetjem, opredeljenim v aktu na splošen in abstrakten način, in kateri koli akt, na podlagi katerega je mogoče dodeliti pomoč, ki ni povezana z določenim projektom, enemu ali več podjetjem za nedoločen čas in/ali v nedoločenem znesku;

| (e) | „individualna pomoč“ pomeni pomoč, ki ni dodeljena na podlagi sheme pomoči, in pomoč, ki jo je treba uradno prijaviti, dodeljeno na podlagi sheme pomoči; |
| --- | --- |

(e)

„individualna pomoč“ pomeni pomoč, ki ni dodeljena na podlagi sheme pomoči, in pomoč, ki jo je treba uradno prijaviti, dodeljeno na podlagi sheme pomoči;

| (f) | „nezakonita pomoč“ pomeni novo pomoč, ki se izvaja v nasprotju s členom 108(3) PDEU; |
| --- | --- |

(f)

„nezakonita pomoč“ pomeni novo pomoč, ki se izvaja v nasprotju s členom 108(3) PDEU;

| (g) | „zloraba pomoči“ pomeni pomoč, ki jo upravičenec uporabi v nasprotju s sklepom, sprejetim na podlagi člena 4(3) ali člena 7(3) ali (4) Uredbe (ES) št. 659/1999 ali člena 4(3) ali člena 9(3) ali (4) te uredbe; |
| --- | --- |

(g)

„zloraba pomoči“ pomeni pomoč, ki jo upravičenec uporabi v nasprotju s sklepom, sprejetim na podlagi člena 4(3) ali člena 7(3) ali (4) Uredbe (ES) št. 659/1999 ali člena 4(3) ali člena 9(3) ali (4) te uredbe;

| (h) | „zainteresirana stranka“ pomeni katero koli državo članico in katero koli osebo, podjetje ali združenje podjetij, na katerih interese bi lahko dodelitev pomoči vplivala, predvsem upravičenca pomoči, konkurenčna podjetja in poklicna združenja. |
| --- | --- |

(h)

„zainteresirana stranka“ pomeni katero koli državo članico in katero koli osebo, podjetje ali združenje podjetij, na katerih interese bi lahko dodelitev pomoči vplivala, predvsem upravičenca pomoči, konkurenčna podjetja in poklicna združenja.

POGLAVJE II

POSTOPEK V ZVEZI S PRIJAVLJENO POMOČJO

Člen 2

Uradna priglasitev nove pomoči

1.   Razen če v uredbah, sprejetih na podlagi člena 109 PDEU ali z drugimi ustreznimi določbami PDEU, ni drugače določeno, mora zadevna država članica vsak načrt za dodeljevanje nove pomoči pravočasno uradno priglasiti Komisiji. Komisija to državo članico takoj obvesti o prejemu uradne priglasitve.

2.   V uradni priglasitvi država članica predloži vse potrebne podatke, z namenom da Komisija lahko odloči na podlagi členov 4 in 9 (v nadaljnjem besedilu: popolna uradna priglasitev).

Člen 3

Določba o mirovanju

Pomoč, ki jo je treba uradno priglasiti na podlagi člena 2(1), se ne izvaja, preden Komisija sprejme ali se šteje, da je sprejela, sklep o odobritvi takšne pomoči.

Člen 4

Predhodni pregled uradne priglasitve in sklepov Komisije

1.   Komisija pregleda uradno priglasitev takoj, ko jo prejme. Brez poseganja v člen 10 Komisija sprejme sklep v skladu z odstavki 2, 3 ali 4 tega člena.

2.   Če Komisija po predhodni preučitvi ugotovi, da prijavljeni ukrep ni pomoč, to ugotovitev navede v sklepu.

3.   Če Komisija po predhodni preučitvi ugotovi, da ni dvomov o združljivosti prijavljenega ukrepa z notranjim trgom, kolikor sodi na področje uporabe člena 107(1) PDEU, odloči, da je ukrep združljiv z notranjim trgom (v nadaljnjem besedilu: sklep o nenasprotovanju). V sklepu se navede, katera izjema na podlagi PDEU je bila uporabljena.

4.   Če Komisija po predhodni preučitvi ugotovi, da obstajajo dvomi o združljivosti prijavljenega ukrepa z notranjim trgom, potem se odloči za začetek postopka na podlagi člena 108(2) PDEU (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku formalnega postopka preiskave).

5.   Sklepi iz odstavkov 2, 3 in 4 tega člena se sprejmejo v dveh mesecih. Ta rok začne teči na dan po prejemu popolne uradne priglasitve. Uradna priglasitev se šteje za popolno, če v dveh mesecih od njenega prejema ali od prejema kakršnih koli zahtevanih dodatnih podatkov, Komisija ne zahteva nobenih dodatnih podatkov. Rok se lahko podaljša s soglasjem Komisije in zadevne države članice. Če je primerno, Komisija lahko določi krajše roke.

6.   Če Komisija ni sprejela sklepa v skladu z odstavki 2, 3 ali 4 v roku, določenem v odstavku 5, se šteje, da je Komisija pomoč odobrila. Zadevna država članica lahko izvaja te ukrepe potem, ko je o tem obvestila Komisijo, razen če Komisija ne odloči na podlagi tega člena v roku 15-ih delovnih dni po prejemu obvestila.

Člen 5

Zahteva po podatkih za državo članico priglasiteljico

1.   Če Komisija meni, da so podatki, ki jih je predložila država članica v zvezi z ukrepom, uradno priglašenim na podlagi člena 2, nepopolni, zahteva vse potrebne dodatne podatke. Če država članica odgovori na tako zahtevo, Komisija obvesti državo članico o prejemu odgovora.

2.   Če država članica zahtevanih podatkov ne predloži v roku, ki ga je določila Komisija, ali predloži nepopolne podatke, Komisija državi pošlje opomin in omogoči primeren dodatni rok, v katerem je treba predložiti podatke.

3.   Šteje se, da je uradna priglasitev preklicana, če država članica ne predloži zahtevanih podatkov v predpisanem roku, razen če je pred iztekom ta rok podaljšan s soglasjem Komisije in zadevne države članice ali če zadevna država članica pošlje Komisiji ustrezno utemeljeno izjavo, s katero jo obvesti o svojem mnenju, da je uradna priglasitev popolna, ker zahtevani dodatni podatki niso na voljo ali so že bili predloženi. V tem primeru se rok iz člena 4(5) začne na dan po prejemu izjave. Če se šteje, da je uradna priglasitev preklicana, Komisija o tem obvesti državo članico.

Člen 6

Formalni postopek preiskave

1.   Sklep o začetku formalnega postopka preiskave vsebuje povzetek relevatnih dejanskih in pravnih vprašanj, vključuje predhodno oceno Komisije o značaju pomoči predlaganega ukrepa in izpostavi dvome o njegovi združljivosti z notranjim trgom. Od zadevne države članice in drugih zainteresiranih strank zahteva, da pošljejo pripombe v predpisanem roku, ki navadno ni daljši od enega meseca. V ustrezno upravičenih primerih lahko Komisija predpisano obdobje podaljša.

2.   Prejete pripombe se pošljejo zadevni državi članici. Če zainteresirana stranka tako zahteva zaradi morebitne škode, je mogoče njeno identiteto zadevni državi članici prikriti. Zadevna država članica lahko na poslane pripombe odgovori v predpisanem roku, ki navadno ni daljši od enega meseca. V ustrezno upravičenih primerih lahko Komisija predpisano obdobje podaljša.

Člen 7

Zahteva po podatkih iz drugih virov

1.   Če država članica med postopkom predhodne preučitve ni zagotovila zadostnih podatkov, lahko Komisija po začetku formalnega postopka preiskave iz člena 6, zlasti kadar gre za tehnično kompleksne zadeve, za katere je treba opraviti vsebinsko oceno, zahteva od katere koli druge države članice, podjetja ali združenja podjetij, da predloži vse potrebne tržne podatke, da se Komisiji omogoči dokončanje njene ocene zadevnega ukrepa, pri čemer je treba zlasti pri malih in srednjih podjetjih ustrezno upoštevati načelo sorazmernosti.

2.   Komisija lahko podatke zahteva le:

| (a) | če se nanašajo le na formalne postopke preiskave, za katere je Komisija ugotovila, da do zdaj niso bili učinkoviti, in |
| --- | --- |

(a)

če se nanašajo le na formalne postopke preiskave, za katere je Komisija ugotovila, da do zdaj niso bili učinkoviti, in

| (b) | kadar gre za upravičence do pomoči, če se zadevna država članica strinja z zahtevo. |
| --- | --- |

(b)

kadar gre za upravičence do pomoči, če se zadevna država članica strinja z zahtevo.

3.   Podjetja ali združenja podjetij, ki zagotavljajo informacije na zahtevo Komisije po tržnih podatkih na podlagi odstavkov 6 in 7, svoje odgovore hkrati pošljejo Komisiji in zadevni državi članici, če zagotovljeni dokumenti ne vsebujejo podatkov, ki so tajni v odnosu do te države članice.

Komisija vodi in spremlja prenos podatkov med državami članicami, zadevnimi podjetji ali združenji podjetij ter preveri tajnost, s katero so označeni preneseni podatki.

4.   Komisija zahteva le informacije, ki jih ima na voljo država članica, podjetje ali združenje podjetij, na katero je zahteva naslovljena.

5.   Države članice zagotovijo podatke na podlagi preprostega zahtevka in v roku, ki ga določi Komisija, ki navadno ne bi smel biti daljši od enega meseca. Če država članica ne zagotovi zahtevanih podatkov v navedenem roku ali zagotovi nepopolne podatke, ji Komisija pošlje opomin.

6.   Komisija lahko od podjetja ali združenja podjetij s preprostim zahtevkom zahteva, da predloži podatke. Kadar Komisija pošlje preprosti zahtevek za podatke podjetju ali združenju podjetij, navede pravno podlago in namen zahtevka, podrobno navede, katere podatke zahteva, in določi sorazmeren rok, v katerem je treba podatke predložiti. Navede tudi globe, ki so v členu 8(1) določene za predložitev netočnih ali zavajajočih podatkov.

7.   Komisija lahko od podjetja ali združenja podjetij s sklepom zahteva, da predloži podatke. Kadar Komisija od podjetja ali združenja podjetij s sklepom zahteva predložitev podatkov, navede pravno podlago, namen zahteve, podrobno določi, katere podatke zahteva, in določi sorazmeren rok, v katerem je treba podatke predložiti. Navede tudi globe, določene v členu 8(1), ter navede ali naloži periodične denarne kazni, določene v členu 8(2), kakor je primerno. Nadalje navede pravico podjetja ali združenja podjetij, da sklep predložijo v pregled Sodišču Evropske unije.

8.   Pri izdaji zahtevka iz odstavka 1 ali 6 tega člena, ali pri sprejetju sklepa iz odstavka 7, Komisija istočasno zadevni državi članici pošlje kopijo le-tega. Komisija prav tako navede merila za izbor prejemnikov zahtevkov ali sklepov.

9.   Lastniki podjetij ali njihovi zastopniki, ali pri pravnih osebah, podjetjih ali družbah ali združenjih, ki niso pravne osebe, osebe, ki so z zakonom ali statutom pooblaščene za njihovo zastopanje, v njihovem imenu predložijo zahtevane podatke. Osebe, pooblaščene za delovanje, lahko predložijo podatke namesto svojih strank. Te stranke pa so kljub temu v celoti odgovorne, če so predloženi podatki netočni, nepopolni ali zavajajoči.

Člen 8

Globe in periodične denarne kazni

1.   Če se ji zdi potrebno in sorazmerno, lahko Komisija podjetjem ali združenjem podjetij s sklepom naloži globe, ki ne presegajo 1 % njihovega celotnega prometa v predhodnem poslovnem letu, kadar namerno ali iz hude malomarnosti:

| (a) | v odgovoru na zahtevek v skladu s členom 7(6) predložijo napačne ali zavajajoče podatke; |
| --- | --- |

(a)

v odgovoru na zahtevek v skladu s členom 7(6) predložijo napačne ali zavajajoče podatke;

| (b) | predložijo napačne, nepopolne ali zavajajoče podatke v odgovor na sklep, sprejet v skladu s členom 7(7), ali ne predložijo podatkov v določenem časovnem roku. |
| --- | --- |

(b)

predložijo napačne, nepopolne ali zavajajoče podatke v odgovor na sklep, sprejet v skladu s členom 7(7), ali ne predložijo podatkov v določenem časovnem roku.

2.   Komisija lahko podjetjem ali združenjem podjetij s sklepom naloži periodične denarne kazni, kadar podjetje ali združenje podjetij ne zagotovi popolnih in točnih podatkov, ki jih je Komisija zahtevala s sklepom, sprejetim v skladu s členom 7(7).

Periodične denarne kazni ne presegajo 5 % povprečnega dnevnega prometa zadevnega podjetja ali združenja podjetij v predhodnem poslovnem letu za vsak delovni dan zamude, izračunan od dneva, določenega v sklepu, do dneva, ko predloži popolne in točne podatke, ki jih je zahtevala Komisija.

3.   Znesek globe ali periodične denarne kazni bi bilo treba določiti glede na naravo, resnost in trajanje kršitve ter pri tem zlasti pri malih in srednjih podjetjih upoštevati načeli sorazmernosti in ustreznosti.

4.   Kadar podjetja ali združenja podjetij izpolnijo obveznost, katere spoštovanje naj bi se doseglo s periodično denarno kaznijo, lahko Komisija zniža dokončni znesek periodične denarne kazni glede na prvotni sklep o periodični denarni kazni. Komisija ima prav tako možnost opustiti kakršne koli periodične denarne kazni.

5.   Komisija pred sprejetjem sklepa v skladu z odstavkom 1 ali 2 tega člena določi končni dvotedenski rok, v katerem mora od zadevnih podjetij ali združenj podjetij prejeti manjkajoče tržne podatke, ter jim omogočiti, da izrazijo svoja stališča.

6.   Sodišče Evropske unije ima neomejeno pristojnost v smislu člena 261 PDEU za pregled glob ali periodičnih denarnih kazni, ki jih je naložila Komisija. Sodišče lahko prekliče, zmanjša ali poveča naloženo globo ali periodično denarno kazen.

Člen 9

Sklep Komisije o zaključku formalnega postopka preiskave

1.   Brez poseganja v člen 10 se formalni postopek preiskave zaključi s sklepom, kot je določeno v odstavkih 2 do 5 tega člena.

2.   Če Komisija ugotovi, kjer je primerno po spremembi zadevne države članice, da prijavljeni ukrep ni pomoč, to ugotovitev navede v sklepu.

3.   Če Komisija ugotovi, kjer je primerno po spremembi zadevne države članice, da so bili dvomi glede združljivosti uradno priglašenega ukrepa z notranjim trgom odpravljeni, potem sklene, da je pomoč združljiva z notranjim trgom (v nadaljnjem besedilu: pozitivni sklep). V sklepu se navede, katera izjema na podlagi PDEU je bila uporabljena.

4.   Komisija lahko pozitivnemu sklepu priloži pogoje, na podlagi katerih se pomoč lahko šteje kot združljiva z notranjim trgom, in lahko določi obveznosti, da zagotovi nadzor nad izpolnjevanjem sklepa (v nadaljnjem besedilu: pogojni sklep).

5.   Če Komisija ugotovi, da je priglašena pomoč nezdružljiva z notranjim trgom, sklene, da se pomoč ne sme izvajati (v nadaljnjem besedilu: negativni sklep).

6.   Sklep, sprejet na podlagi odstavkov 2 do 5, se sprejme takoj, ko so odpravljeni dvomi iz člena 4(4). Komisija se čim bolj trudi, da sprejme sklep v roku 18 mesecev od začetka postopka. Ta rok je mogoče podaljšati v soglasju med Komisijo in zadevno državo članico.

7.   Po izteku roka iz odstavka 6 tega člena in če tako zahteva zadevna država članica, Komisija v dveh mesecih sprejme sklep na podlagi podatkov, ki jih ima na voljo. Če je primerno, kjer podatki, ki jih Komisija ima, ne zadostujejo za ugotovitev združljivosti, Komisija sprejme negativni sklep.

8.   Komisija pred sprejetjem kakršnega koli sklepa v skladu z odstavki 2 do 5 zadevni državi članici omogoči, da v roku, ki običajno ni daljši od enega meseca, izrazi svoja stališča o podatkih, ki jih je prejela Komisija in ki so bili zadevni državi članici zagotovljeni na podlagi člena 7(3).

9.   Komisija v nobenem sklepu, sprejetem v skladu z odstavki 2 do 5 tega člena, ne uporabi tajnih podatkov respondentov, ki jih ni mogoče združiti ali drugače anonimizirati, če ni pridobila njihovega soglasja za razkritje teh podatkov zadevni državi članici. Komisija lahko sprejme utemeljen sklep, ki se sporoči zadevnemu podjetju ali združenju zadevnih podjetij in v katerem navede, da podatki, ki so jih predložili respondenti in so označeni kot zaupni, niso zaščiteni, ter določi datum, po katerem se bodo podatki razkrili. To obdobje ne sme biti krajše od enega meseca.

10.   Komisija ustrezno upošteva pravni interes podjetij glede varovanja njihovih poslovnih skrivnosti in drugih tajnih podatkov. Podjetje ali združenje podjetij, ki predloži podatke v skladu s členom 7, in ki ni upravičenec do zadevne državne pomoči lahko zahteva, da se zaradi morebitne škode njegova identiteta zadevni državi članici prikrije.

Člen 10

Preklic uradne prijave

1.   Zadevna država članica lahko pravočasno umakne uradno priglasitev v smislu člena 2, preden Komisija sprejme sklep na podlagi člena 4 ali člena 9.

2.   V primerih, ko je Komisija sprožila formalni postopek preiskave, Komisija ta postopek zaključi.

Člen 11

Razveljavitev sklepa

Komisija lahko razveljavi sklep, ki ga je sprejela na podlagi člena 4(2) ali (3) ali člena 9(2), (3) ali (4), potem ko je zadevni državi članici omogočila, da predloži svoje pripombe, če je sklep temeljil na napačnih podatkih, ki so bili pridobljeni med postopkom in so bili odločilen dejavnik pri sprejetju tega sklepa. Preden Komisija prekliče sklep in sprejme novega, začne formalni postopek preiskave na podlagi člena 4(4). Členi 6, 9 in 12, člen 13(1) ter členi 15, 16 in 17 se uporabljajo smiselno.

POGLAVJE III

POSTOPEK V ZVEZI Z NEZAKONITO POMOČJO

Člen 12

Preučitev, zahteva po podatkih in odredba o predložitvi podatkov

1.   Brez poseganja v člen 24 lahko Komisija na lastno pobudo preuči podatke o domnevno nezakoniti pomoči iz katerega koli vira.

Komisija nemudoma preuči vse pritožbe, ki jih predložijo zainteresirane stranke v skladu s členom 24(2), in zagotovi, da je zadevna država članica popolnoma in redno obveščena o napredku in izidu preučitve.

2.   Komisija po potrebi zahteva podatke od zadevne države članice. Smiselno se uporabljata člen 2(2) ter člen 5(1) in (2).

Komisija lahko po začetku formalnega postopka preiskave zahteva tudi podatke od katere koli druge države članice, podjetja ali združenja podjetij v skladu s členoma 7 in 8, ki se smiselno uporabljata.

3.   Če kljub opominu na podlagi člena 5(2) zadevna država članica ne predloži zahtevanih podatkov v roku, ki ga je predpisala Komisija, ali če predloži nepopolne podatke, Komisija s sklepom zahteva predložitev podatkov (v nadaljnjem besedilu: odredba o predložitvi podatkov). V sklepu se navede, kateri podatki se zahtevajo, in predpiše primeren rok, v katerem morajo biti predloženi.

Člen 13

Odredba o začasnem odlogu ali začasnem vračilu pomoči

1.   Komisija lahko, potem ko zadevni državi članici omogoči, da predloži svoje pripombe, sprejme sklep, ki od države članice zahteva, da začasno odloži vso nezakonito pomoč, dokler Komisija ne odloči o združljivosti pomoči z notranjim trgom (v nadaljnjem besedilu: odredba o začasnem odlogu).

2.   Komisija lahko, potem ko zadevni državi članici omogoči, da predloži svoje pripombe, sprejme sklep, ki od države članice zahteva, da se začasno vrne vsa nezakonita pomoč, dokler Komisija ne odloči o združljivosti pomoči z notranjim trgom (v nadaljnjem besedilu: odredba o vračilu), če so izpolnjena vsa naslednja merila:

| (a) | skladno z ustaljeno prakso ni dvoma o naravi pomoči zadevnega ukrepa; |
| --- | --- |

(a)

skladno z ustaljeno prakso ni dvoma o naravi pomoči zadevnega ukrepa;

| (b) | treba je nujno ukrepati; |
| --- | --- |

(b)

treba je nujno ukrepati;

| (c) | obstaja resna nevarnost znatne in nepopravljive škode konkurentu. |
| --- | --- |

(c)

obstaja resna nevarnost znatne in nepopravljive škode konkurentu.

Vračilo se opravi skladno s postopkom, določenim v členu 16(2) in (3). Potem ko je pomoč uspešno vrnjena, Komisija sprejme sklep v roku, ki se uporablja za uradno priglašeno pomoč.

Komisija lahko pooblasti državo članico, da poveže vračilo pomoči z izplačilom pomoči za reševanje zadevnemu podjetju.

Določbe tega odstavka se uporabljajo le za nezakonito pomoč, ki se je izvajala po začetku veljavnosti Uredbe (ES) št. 659/1999.

Člen 14

Neizpolnjevanje odredbe

Če država članica ne izpolni odredbe o začasnem odlogu ali odredbe o vračilu, je Komisija upravičena, medtem ko opravlja vsebinski pregled zadeve na podlagi razpoložljivih podatkov, zadevo predložiti neposredno Sodišču Evropske unije in zaprositi za izjavo, da je neizpolnjevanje kršitev PDEU.

Člen 15

Sklepi Komisije

1.   Pregled morebitne nezakonite pomoči se zaključi s sklepom na podlagi člena 4(2), (3) ali (4). V primeru sklepa o začetku formalnega postopka preiskave se postopek zaključi s sklepom na podlagi člena 9. Če država članica ne izpolni odredbe o predložitvi podatkov, se ta sklep sprejme na podlagi razpoložljivih podatkov.

2.   V primerih morebitne nezakonite pomoči in brez poseganja v člen 13(2) Komisije ne zavezuje rok, določen v členih 4(5), 9(6) in 9(7).

3.   Člen 11 se uporablja smiselno.

Člen 16

Vračilo pomoči

1.   Če se v primerih nezakonite pomoči sprejmejo negativni sklepi, Komisija odloči, da mora zadevna država članica sprejeti vse potrebne ukrepe, da upravičenec vrne pomoč (v nadaljnjem besedilu: sklep o vračilu). Komisija ne zahteva vračila pomoči, če bi bilo to v nasprotju s splošnim načelom prava Unije.

2.   Pomoč, ki se vrne na podlagi sklepa o vračilu, vključuje obresti po primerni obrestni meri, ki jo določi Komisija. Obresti se plačajo od datuma, ko je bila nezakonita pomoč na razpolago upravičencu, do datuma vračila.

3.   Brez poseganja v odločbo Sodišča Evropske unije na podlagi člena 278 PDEU se vračilo izvede nemudoma in skladno s postopki, določenimi v nacionalnem pravu zadevne države članice, če omogočajo takojšnjo in učinkovito izvajanje sklepa Komisije. V ta namen in v primeru postopka pred nacionalnimi sodišči zadevne države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe, ki so jim na voljo v teh pravnih sistemih, vključno z začasnimi ukrepi, brez poseganja v pravo Unije.

POGLAVJE IV

ZASTARALNI ROKI

Člen 17

Zastaralni rok za vračilo pomoči

1.   Pooblastila Komisije zahtevati vračilo pomoči imajo desetletni zastaralni rok.

2.   Zastaralni rok začne teči na dan, ko je dodeljena nezakonita pomoč upravičencu kot individualna pomoč ali kot pomoč v okviru sheme pomoči. Kakršen koli ukrep glede nezakonite pomoči, ki ga sprejme Komisija ali država članica na zahtevo Komisije, prekine zastaralni rok. Po vsaki prekinitvi začne rok teči znova. Zastaranje se zadrži tako dolgo, dokler je sklep Komisije v postopku pred Sodiščem Evropske unije.

3.   Kakršna koli pomoč, pri kateri je zastaralni rok potekel, se šteje kot veljavna pomoč.

Člen 18

Zastaralni rok za naložitev glob in periodičnih denarnih kazni

1.   Pooblastila, prenesena na Komisijo v skladu s členom 8, zastarajo v treh letih.

2.   Rok iz odstavka 1 začne teči z dnem, ko je storjena kršitev iz člena 8. Vendar pa začne rok v primeru nenehnih ali ponavljajočih se kršitev teči na dan, ko kršitev preneha.

3.   Vsak ukrep, ki ga Komisija sprejme za namen preiskave ali postopkov v zvezi s kršitvijo iż člena 8, prekine zastaralni rok za naložitev glob ali periodičnih denarnih kazni, učinkovati pa začne z datumom, ko zadevno podjetje ali združenje podjetij o ukrepu prejme uradno obvestilo.

4.   Po vsaki prekinitvi začne zastaralni rok teči znova. Vendar pa zastaralni rok poteče najpozneje na dan, ko se konča obdobje šestih let, ne da bi Komisija v tem času naložila globo ali periodično denarno kazen. Ta rok se podaljša za čas, za katerega je bil zastaralni rok začasno odložen v skladu z odstavkom 5 tega člena.

5.   Zastaralni rok za naložitev glob ali periodičnih denarnih kazni se začasno odloži za toliko časa, dokler je sklep Komisije predmet postopkov, ki tečejo na Sodišču Evropske unije.

Člen 19

Zastaralni roki za izvrševanje glob in periodičnih denarnih kazni

1.   Pooblastila Komisije za izvrševanje sklepov, sprejetih v skladu s členom 8, zastarajo v petih letih.

2.   Rok iz odstavka 1 začne teči na dan, ko postane sklep, sprejet na podlagi člena 8, pravnomočen.

3.   Zastaralni rok iz odstavka 1 tega člena se prekine:

| (a) | z uradnim obvestilom o sklepu, ki spreminja prvotni znesek globe ali periodične denarne kazni ali zavrača vlogo za spremembo; |
| --- | --- |

(a)

z uradnim obvestilom o sklepu, ki spreminja prvotni znesek globe ali periodične denarne kazni ali zavrača vlogo za spremembo;

| (b) | z vsakim ukrepom države članice, ki ukrepa na zahtevo Komisije, ali Komisije, katerega namen je izvršitev plačila globe ali periodične denarne kazni. |
| --- | --- |

(b)

z vsakim ukrepom države članice, ki ukrepa na zahtevo Komisije, ali Komisije, katerega namen je izvršitev plačila globe ali periodične denarne kazni.

4.   Po vsaki prekinitvi začne zastaralni rok teči znova.

5.   Zastaralni rok iz odstavka 1 se začasno odloži za toliko časa, kolikor:

| (a) | časa se respondentu dovoli za plačilo; |
| --- | --- |

(a)

časa se respondentu dovoli za plačilo;

| (b) | je začasno odložena izvršitev plačila v skladu z odločbo Sodišča Evropske unije. |
| --- | --- |

(b)

je začasno odložena izvršitev plačila v skladu z odločbo Sodišča Evropske unije.

POGLAVJE V

POSTOPEK V ZVEZI Z ZLORABO POMOČI

Člen 20

Zloraba pomoči

Brez poseganja v člen 28 lahko Komisija v primerih zlorabe pomoči začne formalni postopek preiskave na podlagi člena 4(4). Smiselno se uporabljajo členi 6 do 9, 11 in 12, člen 13(1) ter členi 14 do 17.

POGLAVJE VI

POSTOPEK V ZVEZI Z VELJAVNIMI SISTEMI POMOČI

Člen 21

Sodelovanje na podlagi člena 108(1) PDEU

1.   Komisija v sodelovanju z državo članico od zadevne države članice pridobi vse potrebne podatke za pregled veljavnih shem pomoči na podlagi člena 108(1) PDEU.

2.   Če Komisija meni, da veljavna shema ni ali ni več združljiva z notranjim trgom, o svojem predhodnem stališču obvesti zadevno državo članico in ji omogoči, da predloži svoje pripombe v roku enega meseca. V ustrezno upravičenih primerih lahko Komisija to obdobje podaljša.

Člen 22

Predlog za primerne ukrepe

Če Komisija, glede na podatke, ki jih je država članica predložila na podlagi člena 21, ugotovi, da veljavna shema pomoči ni ali ni več združljiva z notranjim trgom, izda priporočilo, v katerem zadevni državi članici predlaga primerne ukrepe. Priporočilo lahko predlaga zlasti:

| (a) | vsebinsko spremembo sheme pomoči; ali |
| --- | --- |

(a)

vsebinsko spremembo sheme pomoči; ali

| (b) | uvedbo postopkovnih zahtev; ali |
| --- | --- |

(b)

uvedbo postopkovnih zahtev; ali

| (c) | odpravo sheme pomoči. |
| --- | --- |

(c)

odpravo sheme pomoči.

Člen 23

Pravne posledice predloga za primerne ukrepe

1.   Če zadevna država članica sprejme predlagane ukrepe in o tem obvesti Komisijo, Komisija to zabeleži in o tem obvesti državo članico. Državo članico to sprejetje zavezuje, da primerne ukrepe tudi izvaja.

2.   Če država članica ne sprejme predlaganih ukrepov in Komisija potem, ko je upoštevala razloge zadevne države članice, še vedno meni, da so ukrepi potrebni, Komisija sproži postopek na podlagi člena 4(4). Členi 6, 9 in 11 se uporabljajo smiselno.

POGLAVJE VII

ZAINTERESIRANE STRANKE

Člen 24

Pravice zainteresiranih strank

1.   Vsaka zainteresirana stranka lahko po sklepu Komisije o začetku formalnega postopka preiskave predloži pripombe na podlagi člena 6. Vsaka zainteresirana stranka, ki je takšne pripombe predložila, in vsak upravičenec individualne pomoči prejme izvod sklepa, ki ga sprejme Komisija na podlagi člena 9.

2.   Vsaka zainteresirana stranka lahko z vložitvijo pritožbe Komisijo obvesti o kakršni koli domnevni nezakoniti pomoči ali o kakršni koli domnevni zlorabi pomoči. V ta namen zainteresirana stranka ustrezno izpolni obrazec, določen v izvedbeni določbi iz člena 33, ter predloži vse obvezne podatke, ki se z njim zahtevajo.

Če Komisija meni, da zainteresirana stranka ne izpolnjuje obveznega pritožbenega obrazca ali da dejstva in pravna vprašanja, ki jih je predložila zainteresirana stranka, ne predstavljajo zadostnih razlogov, da bi bilo na podlagi prima facie preučitve ugotovljeno, da obstaja nezakonita pomoč ali zloraba pomoči, zainteresirano stranko o tem obvesti ter jo pozove, da pošlje pripombe v predpisanem času, ki običajno ni daljši od enega meseca. Če zainteresirana stranka v predpisanem roku ne poda svojih stališč, se šteje, da je pritožba umaknjena. Ko se šteje, da je bila pritožba umaknjena, Komisija o tem obvesti zadevno državo članico.

Komisija pritožniku pošlje izvod sklepa o zadevi glede vsebine pritožbe.

3.   Na zahtevo vsaka zainteresirana stranka dobi izvod katerega koli sklepa na podlagi členov 4 in 9, člena 12(3) ter člena 13.

POGLAVJE VIII

PREISKAVE GLEDE NA GOSPODARSKE SEKTORJE IN INSTRUMENTE POMOČI

Člen 25

Preiskave glede na gospodarske sektorje in instrumente pomoči

1.   Kadar je mogoče na podlagi razpoložljivih informacij utemeljeno sumiti, da bi lahko ukrepi državne pomoči v posameznem sektorju ali v zvezi s posameznim instrumentom pomoči bistveno omejevali ali izkrivljali konkurenco na notranjem trgu v več državah članicah ali da ukrepi veljavne pomoči v posameznem sektorju v več državah članicah niso ali niso več združljivi z notranjim trgom, lahko Komisija izvede preiskavo o tem gospodarskem sektorju ali uporabi zadevnega instrumenta pomoči v različnih državah članicah. Komisija lahko med to preiskavo od držav članic in/ali zadevnih podjetij ali združenj podjetij zahteva, da ji predložijo podatke, ki so potrebni za uporabo člena 107 in člena 108 PDEU, pri čemer ustrezno upošteva načelo sorazmernosti.

Komisija navede razloge za preiskavo in izbor naslovnikov v vseh zahtevkih za podatke, poslanih v skladu s tem členom.

Komisija objavi poročilo o rezultatih svoje preiskave o posameznih gospodarskih sektorjih ali posameznih instrumentih pomoči v različnih državah članicah ter države članice in vsa zadevna podjetja ali združenja podjetij pozove k predložitvi pripomb.

2.   Podatki pridobljeni s preiskavami o sektorjih se smejo uporabljati v postopkih iz te uredbe.

3.   Členi 5, 7 in 8 te uredbe se uporabljajo smiselno.

POGLAVJE IX

NADZOR

Člen 26

Letna poročila

1.   Države članice Komisiji predložijo letna poročila o vseh veljavnih shemah pomoči, glede katerih jim niso bile naložene nobene posebne obveznosti glede poročanja v pogojnem sklepu na podlagi člena 9(4).

2.   Če kljub opominu zadevna država članica ne predloži letnega poročila, lahko Komisija glede na zadevno shemo pomoči ukrepa skladno s členom 22.

Člen 27

Nadzor na kraju samem

1.   Če Komisija resno dvomi o izpolnjevanju sklepov o nenasprotovanju, pozitivnih sklepov ali pogojnih sklepov za individualno pomoč, zadevna država članica, potem ko je imela možnost predložiti svoje pripombe, dovoli Komisiji nadzorne obiske na kraju samem.

2.   Da bi preverili skladnost z zadevnim sklepom, so uradniki, ki jih pooblasti Komisija, pooblaščeni, da:

| (a) | vstopijo v vse prostore in na zemljišče zadevnega podjetja; |
| --- | --- |

(a)

vstopijo v vse prostore in na zemljišče zadevnega podjetja;

| (b) | zahtevajo ustne obrazložitve na kraju samem; |
| --- | --- |

(b)

zahtevajo ustne obrazložitve na kraju samem;

| (c) | pregledajo knjige in druge poslovne zapise ter vzamejo ali zahtevajo izvode. |
| --- | --- |

(c)

pregledajo knjige in druge poslovne zapise ter vzamejo ali zahtevajo izvode.

Komisiji lahko po potrebi pomagajo neodvisni strokovnjaki.

3.   Komisija pravočasno in pisno obvesti zadevno državo članico o nadzornem obisku na kraju samem ter o identiteti pooblaščenih uradnikov in strokovnjakov. Če ima država članica ustrezno upravičene ugovore glede izbire strokovnjakov, se strokovnjaki imenujejo v soglasju z državo članico. Uradniki Komisije in strokovnjaki, pooblaščeni za izvajanje nadzora na kraju samem, predložijo pisno dovoljenje, ki navaja predmet in namen obiska.

4.   Uradniki, ki jih pooblasti država članica, na katere ozemlju poteka nadzorni obisk, so lahko navzoči med nadzornim obiskom.

5.   Komisija državi članici pošlje izvod vseh poročil, ki so bila sestavljena v zvezi z nadzornim obiskom.

6.   Če podjetje nasprotuje nadzornemu obisku, ki ga je odredil sklep Komisije na podlagi tega člena, zadevna država članica poskrbi za potrebno pomoč pooblaščenim uradnikom in strokovnjakom, da lahko opravijo nadzorni obisk.

Člen 28

Neizpolnjevanje sklepov in sodb

1.   Če zadevna država članica ne izpolni pogojnega ali negativnega sklepa, zlasti v primerih, navedenih v členu 16 te uredbe, lahko Komisija zadevo predloži neposredno Sodišču Evropske unije v skladu s členom 108(2) PDEU.

2.   Če Komisija meni, da zadevna država članica ni izpolnila sodbe Sodišča Evropske unije, lahko Komisija zadevo obravnava skladno s členom 260 PDEU.

POGLAVJE X

SODELOVANJE Z NACIONALNIMI SODIŠČI

Člen 29

Sodelovanje z nacionalnimi sodišči

1.   Za uporabo člena 107(1) in člena 108 PDEU lahko sodišča držav članic Komisijo zaprosijo, da jim pošlje podatke, s katerimi razpolaga, ali svoje mnenje o vprašanjih glede uporabe pravil o državni pomoči.

2.   Kadar je to potrebno za skladno uporabo člena 107(1) ali člena 108 PDEU, lahko Komisija sodiščem držav članic na lastno pobudo predloži pisne pripombe držav članic, ki so odgovorne za uporabo pravil o državni pomoči. Svoje pripombe lahko z dovoljenjem zadevnega sodišča poda tudi ustno.

Komisija o tem, da namerava formalno predložiti svoje pripombe, obvesti zadevno državo članico.

Komisija lahko izključno za namene priprave svojih pripomb od ustreznega sodišča države članice zahteva, da ji pošlje dokumente, s katerimi razpolaga in ki so potrebni za oceno vsebine s strani Komisije.

POGLAVJE XI

SKUPNE DOLOČBE

Člen 30

Poslovna skrivnost

Komisija in države članice, njihovi uradniki in drugi uslužbenci, vključno z neodvisnimi strokovnjaki, ki jih imenuje Komisija, ne smejo razkrivati podatkov, ki so jih pridobili z uporabo te uredbe in jih zajema obveznost poslovne skrivnosti.

Člen 31

Naslovnik sklepov

1.   Sklepi, sprejeti v skladu s členom 7(7), členom 8(1) in (2) ter členom 9(9), se naslovijo na zadevno podjetje ali združenje podjetij. Komisija o sklepu nemudoma obvesti naslovnika in mu omogoči, da ji sporoči, za katere podatke po njegovem mnenju velja obveznost varovanja poslovne skrivnosti.

2.   Vsi drugi sklepi, ki jih Komisija sprejme na podlagi poglavij II, III, V, VI in IX, se naslovijo na zadevno državo članico. Komisija o njih nemudoma obvesti zadevno državo članico in tej državi članici omogoči, da ji sporoči, za katere podatke po njenem mnenju velja obveznost varovanja poslovne skrivnosti.

Člen 32

Objava sklepov

1.   Komisija objavi v Uradnem listu Evropske unije povzetek sklepov, sprejetih na podlagi člena 4(2) in (3) ter člena 22 v povezavi s členom 23(1). V povzetku je navedeno, da je izvod sklepov mogoče dobiti v izvirnem jeziku ali jezikih.

2.   Komisija objavi v Uradnem listu Evropske unije sklepe, sprejete na podlagi člena 4(4), v izvirnem jeziku. V Uradnem listu, izdanem v jezikih, ki niso izvirni jezik, izvod v izvirnem jeziku spremlja sporočilni povzetek v jeziku Uradnega lista.

3.   Komisija objavi v Uradnem listu Evropske unije sklepe, sprejete na podlagi člena 8(1) in (2) ter člena 9.

4.   V primerih, v katerih se uporablja člen 4(6) ali člen 10(2), se v Uradnem listu Evropske unije objavi kratko obvestilo.

5.   Svet lahko soglasno odloči, da objavi sklepe, sprejete na podlagi tretjega pododstavka člena 108 (2) PDEU, v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 33

Izvedbene določbe

Komisija je v skladu s postopkom iz člena 34 pooblaščena, da sprejme izvedbene določbe v zvezi z:

| (a) | obliko, vsebino in drugimi podrobnostmi priglasitev; |
| --- | --- |

(a)

obliko, vsebino in drugimi podrobnostmi priglasitev;

| (b) | obliko, vsebino in drugimi podrobnostmi letnih poročil; |
| --- | --- |

(b)

obliko, vsebino in drugimi podrobnostmi letnih poročil;

| (c) | obliko, vsebino in drugimi podrobnostmi pritožb, ki so predložene v skladu s členom 12(1) in členom 24(2); |
| --- | --- |

(c)

obliko, vsebino in drugimi podrobnostmi pritožb, ki so predložene v skladu s členom 12(1) in členom 24(2);

| (d) | podrobnostmi o rokih in izračunih rokov, in |
| --- | --- |

(d)

podrobnostmi o rokih in izračunih rokov, in

| (e) | obrestnimi merami iz člena 16(2). |
| --- | --- |

(e)

obrestnimi merami iz člena 16(2).

Člen 34

Posvetovanje s Svetovalnim odborom za državne pomoči

1.   Preden sprejme kakršno koli izvedbeno določbo na podlagi člena 33, se Komisija posvetuje s Svetovalnim odborom za državne pomoči (v nadaljnjem besedilu: odbor), ustanovljenim z Uredbo Sveta (EU) 2015/1588 (4).

2.   Posvetovanje z odborom poteka na sestanku, ki ga skliče Komisija. Osnutki in dokumenti, ki jih je treba preučiti, se priložijo uradnemu sklicu. Sestanek poteka vsaj dva meseca po tem, ko je bil uradni sklic poslan. Ta čas se v nujnih primerih lahko skrajša.

3.   Predstavnik Komisije predloži odboru osnutek ukrepov, ki jih je treba sprejeti. Odbor predloži svoje mnenje o osnutku v roku, ki ga lahko določi predsednik glede na nujnost zadeve, če je potrebno, z glasovanjem.

4.   Mnenje se vnese v zapisnik. Poleg tega ima vsaka država članica pravico zahtevati, da se njeno stališče vnese v zapisnik. Odbor lahko priporoči objavo mnenja v Uradnem listu Evropske unije.

5.   Komisija v največji meri upošteva mnenje odbora. Komisija obvesti odbor o načinu, kako je bilo upoštevano njegovo mnenje.

Člen 35

Razveljavitev

Uredba (ES) št. 659/1999 se razveljavi.

Sklici na razveljavljeno uredbo, se upoštevajo kot sklici na to uredbo in se berejo v skladu s korelacijsko tabelo v Prilogi II.

Člen 36

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 13. julija 2015

Za Svet

Predsednik

F. ETGEN

---

(1)  Mnenje z dne 29. aprila 2015 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

1

(2)  Uredba Sveta (ES) 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije (UL L 83, 27.3.1999, str. 1).

2

(3)  Glej Prilogo I.

3

(4)  Uredba Sveta (EU) 2015/1588 z dne 13. julija 2015 o uporabi členov 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije za določene vrste horizontalne državne pomoči (glej stran 1 tega Uradnega lista).

4

---

PRILOGA I

Razveljavljena uredba s seznamom naknadnih sprememb

| Uredba (ES) št. 659/1999 Sveta | (UL L 83, 27.3.1999, str. 1). |
| --- | --- |
| Točka 5 (6) Priloge II k Aktu o pristopu iz leta 2003 | |
| Uredba (ES) št. 1791/2006 Sveta | (UL L 363, 20.12.2006, str. 1). |
| Uredba (EU) št. 517/2013 Sveta | (UL L 158, 10.6.2013, str. 1). |
| Uredba (EU) št. 734/2013 Sveta | (UL L 204, 31.7.2013, str. 15). |

Uredba (ES) št. 659/1999 Sveta

(UL L 83, 27.3.1999, str. 1).

Točka 5 (6) Priloge II k Aktu o pristopu iz leta 2003

Uredba (ES) št. 1791/2006 Sveta

(UL L 363, 20.12.2006, str. 1).

Uredba (EU) št. 517/2013 Sveta

(UL L 158, 10.6.2013, str. 1).

Uredba (EU) št. 734/2013 Sveta

(UL L 204, 31.7.2013, str. 15).

---

PRILOGA II

Korelacijska Tabela

| Uredba (ES) št. 659/1999 | Ta uredba |
| --- | --- |
| Členi 1 do 6 | Členi 1 do 6 |
| Člen 6a | Člen 7 |
| Člen 6b | Člen 8 |
| Člen 7 | Člen 9 |
| Člen 8 | Člen 10 |
| Člen 9 | Člen 11 |
| Člen 10 | Člen 12 |
| Člen 11(1) | Člen 13(1) |
| Člen 11(2), prvi pododstavek, uvodno besedilo | Člen 13(2), prvi pododstavek, uvodno besedilo |
| Člen 11(2), prvi pododstavek, prva alinea | Člen 13(2), prvi pododstavek, točka (a) |
| Člen 11(2), prvi pododstavek, druga alinea | Člen 13(2), prvi pododstavek, točka (b) |
| Člen 11(2), prvi pododstavek, tretja alinea | Člen 13(2), prvi pododstavek, točka (c) |
| Člen 11(2), drugi, tretji in četrti pododstavek | Člen 13(2), drugi, tretji in četrti pododstavek |
| Člen 12 | Člen 14 |
| Člen 13 | Člen 15 |
| Člen 14 | Člen 16 |
| Člen 15 | Člen 17 |
| Člen 15a | Člen 18 |
| Člen 15b | Člen 19 |
| Člen 16 | Člen 20 |
| Člen 17 | Člen 21 |
| Člen 18 | Člen 22 |
| Člen 19 | Člen 23 |
| Člen 20 | Člen 24 |
| Člen 20a | Člen 25 |
| Člen 21 | Člen 26 |
| Člen 22 | Člen 27 |
| Člen 23 | Člen 28 |
| Člen 23a | Člen 29 |
| Člen 24 | Člen 30 |
| Člen 25 | Člen 31 |
| Člen 26(1) in (2) | Člen 32(1) in (2) |
| Člen 26(2)a | Člen 32(3) |
| Člen 26(3) | Člen 32(3) |
| Člen 26(4) | Člen 32(4) |
| Člen 26(5) | Člen 32(5) |
| Člen 27 | Člen 33 |
| Člen 28 | — |
| Člen 29 | Člen 34 |
| — | Člen 35 |
| Člen 30 | Člen 36 |
| — | Priloga I |
| — | Priloga II |

Uredba (ES) št. 659/1999

Ta uredba

Členi 1 do 6

Členi 1 do 6

Člen 6a

Člen 7

Člen 6b

Člen 8

Člen 7

Člen 9

Člen 8

Člen 10

Člen 9

Člen 11

Člen 10

Člen 12

Člen 11(1)

Člen 13(1)

Člen 11(2), prvi pododstavek, uvodno besedilo

Člen 13(2), prvi pododstavek, uvodno besedilo

Člen 11(2), prvi pododstavek, prva alinea

Člen 13(2), prvi pododstavek, točka (a)

Člen 11(2), prvi pododstavek, druga alinea

Člen 13(2), prvi pododstavek, točka (b)

Člen 11(2), prvi pododstavek, tretja alinea

Člen 13(2), prvi pododstavek, točka (c)

Člen 11(2), drugi, tretji in četrti pododstavek

Člen 13(2), drugi, tretji in četrti pododstavek

Člen 12

Člen 14

Člen 13

Člen 15

Člen 14

Člen 16

Člen 15

Člen 17

Člen 15a

Člen 18

Člen 15b

Člen 19

Člen 16

Člen 20

Člen 17

Člen 21

Člen 18

Člen 22

Člen 19

Člen 23

Člen 20

Člen 24

Člen 20a

Člen 25

Člen 21

Člen 26

Člen 22

Člen 27

Člen 23

Člen 28

Člen 23a

Člen 29

Člen 24

Člen 30

Člen 25

Člen 31

Člen 26(1) in (2)

Člen 32(1) in (2)

Člen 26(2)a

Člen 32(3)

Člen 26(3)

Člen 32(3)

Člen 26(4)

Člen 32(4)

Člen 26(5)

Člen 32(5)

Člen 27

Člen 33

Člen 28

—

Člen 29

Člen 34

—

Člen 35

Člen 30

Člen 36

—

Priloga I

—

Priloga II

---

| 24.9.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 248/30 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 248/30

---

UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/1590

z dne 18. septembra 2015

o prepovedi ribolova na rdečega okuna v grenlandskih vodah območja NAFO 1F in grenlandskih vodah območij V in XIV ter v mednarodnih vodah na ohranitvenem območju rdečega okuna s plovili, ki plujejo pod zastavo Nemčije

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (1) in zlasti člena 36(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (EU) 2015/104 (2) določa kvote za leto 2015. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (EU) 2015/104 (2) določa kvote za leto 2015.

| (2) | Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala dodeljena kvota za leto 2015. |
| --- | --- |

(2)

Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala dodeljena kvota za leto 2015.

| (3) | Zato je treba za navedeni stalež prepovedati ribolovne dejavnosti – |
| --- | --- |

(3)

Zato je treba za navedeni stalež prepovedati ribolovne dejavnosti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izčrpanje kvote

Ribolovna kvota za stalež iz Priloge k tej uredbi, ki je bila za leto 2015 dodeljena državi članici iz navedene priloge, velja za izčrpano od datuma iz navedene priloge.

Člen 2

Prepovedi

Ribolovne dejavnosti s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge k tej uredbi ali so v njej registrirana, so od datuma iz navedene priloge prepovedane za stalež iz navedene priloge. Po tem datumu je zlasti prepovedano obdržati na krovu, premeščati, pretovarjati ali iztovarjati ribe iz navedenega staleža, ki jih ulovijo navedena plovila.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 18. septembra 2015

Za Komisijo

V imenu predsednika

João AGUIAR MACHADO

Generalni direktor za pomorske zadeve in ribištvo

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 1.

1

(2)  Uredba Sveta (EU) 2015/104 z dne 19. januarja 2015 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2015 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki veljajo za vode Unije in za plovila Unije v nekaterih vodah zunaj Unije, o spremembi Uredbe (EU) št. 43/2014 ter o razveljavitvi Uredbe (EU) št. 779/2014 (UL L 22, 28.1.2015, str. 1).

2

---

PRILOGA

| Št. | 38/TQ104 |
| --- | --- |
| Država članica | Nemčija |
| Stalež | RED/N1G14P in RED/*5-14P |
| Vrsta | rdeči okun (Sebastes spp.) |
| Območje | Grenlandske vode območja NAFO 1F ter grenlandske vode območij V in XIV + mednarodne vode ohranitvenega območja rdečega okuna |
| Datum zaprtja | 21.8.2015 |

Št.

38/TQ104

Država članica

Nemčija

Stalež

RED/N1G14P in RED/*5-14P

Vrsta

rdeči okun (Sebastes spp.)

Območje

Grenlandske vode območja NAFO 1F ter grenlandske vode območij V in XIV + mednarodne vode ohranitvenega območja rdečega okuna

Datum zaprtja

21.8.2015

---

| 24.9.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 248/32 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 248/32

---

UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/1591

z dne 18. septembra 2015

o prepovedi ribolova na skušo na območjih VIIIc, IX in X ter v vodah Unije območja CECAF 34.1.1 in na območjih VIIIa, VIIIb in VIIId s plovili, ki plujejo pod zastavo Nemčije

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (1), zlasti člena 36(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (EU) 2015/104 (2) določa kvote za leto 2015. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (EU) 2015/104 (2) določa kvote za leto 2015.

| (2) | Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala dodeljena kvota za leto 2015. |
| --- | --- |

(2)

Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala dodeljena kvota za leto 2015.

| (3) | Zato je treba za navedeni stalež prepovedati ribolovne dejavnosti – |
| --- | --- |

(3)

Zato je treba za navedeni stalež prepovedati ribolovne dejavnosti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izčrpanje kvote

Ribolovna kvota za stalež iz Priloge k tej uredbi, ki je bila za leto 2015 dodeljena državi članici iz navedene priloge, velja za izčrpano od datuma iz navedene priloge.

Člen 2

Prepovedi

Ribolovne dejavnosti na stalež iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, je prepovedan od datuma iz Priloge. Po tem datumu je zlasti prepovedano obdržati na krovu, premeščati, pretovarjati ali iztovarjati ribe iz navedenega staleža, ki jih ulovijo navedena plovila.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 18. septembra 2015

Za Komisijo

V imenu predsednika

João AGUIAR MACHADO

Generalni direktor za pomorske zadeve in ribištvo

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 1.

1

(2)  Uredba Sveta (EU) 2015/104 z dne 19. januarja 2015 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2015 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki veljajo za vode Unije in za plovila Unije v nekaterih vodah zunaj Unije, o spremembi Uredbe (EU) št. 43/2014 ter o razveljavitvi Uredbe (EU) št. 779/2014 (UL L 22, 28.1.2015, str. 1).

2

---

PRILOGA

| Št. | 35/TQ104 |
| --- | --- |
| Država članica | Nemčija |
| Stalež | MAC/8C3411 in MAC/*8ABD |
| Vrsta | skuša (Scomber scombrus) |
| Območje | VIIIc, IX in X; vode Unije območja CECAF 34.1.1 + območja VIIIa, VIIIb in VIIId |
| Datum zaprtja | 21.8.2015 |

Št.

35/TQ104

Država članica

Nemčija

Stalež

MAC/8C3411 in MAC/*8ABD

Vrsta

skuša (Scomber scombrus)

Območje

VIIIc, IX in X; vode Unije območja CECAF 34.1.1 + območja VIIIa, VIIIb in VIIId

Datum zaprtja

21.8.2015

---

| 24.9.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 248/34 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 248/34

---

UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/1592

z dne 18. septembra 2015

o prepovedi ribolova na rdečega okuna v vodah Unije ter mednarodnih vodah območja V; mednarodnih vodah območij XII in XIV za plovila, ki plujejo pod zastavo Nemčije

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (1) in zlasti člena 36(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (EU) 2015/104 (2) določa kvote za leto 2015. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (EU) 2015/104 (2) določa kvote za leto 2015.

| (2) | Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala dodeljena kvota za leto 2015. |
| --- | --- |

(2)

Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala dodeljena kvota za leto 2015.

| (3) | Zato je treba za navedeni stalež prepovedati ribolovne dejavnosti – |
| --- | --- |

(3)

Zato je treba za navedeni stalež prepovedati ribolovne dejavnosti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izčrpanje kvote

Ribolovna kvota za stalež iz Priloge k tej uredbi, ki je bila za leto 2015 dodeljena državi članici iz navedene priloge, velja za izčrpano od datuma iz navedene priloge.

Člen 2

Prepovedi

Ribolovne dejavnosti s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge k tej uredbi ali so v njej registrirana, so od datuma iz navedene priloge prepovedane za stalež iz navedene priloge. Po tem datumu je zlasti prepovedano obdržati na krovu, premeščati, pretovarjati ali iztovarjati ribe iz navedenega staleža, ki jih ulovijo navedena plovila.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 18. septembra 2015

Za Komisijo

V imenu predsednika

João AGUIAR MACHADO

Generalni direktor za pomorske zadeve in ribištvo

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 1.

1

(2)  Uredba Sveta (EU) 2015/104 z dne 19. januarja 2015 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2015 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki veljajo za vode Unije in za plovila Unije v nekaterih vodah zunaj Unije, o spremembi Uredbe (EU) št. 43/2014 ter o razveljavitvi Uredbe (EU) št. 779/2014 (UL L 22, 28.1.2015, str. 1).

2

---

PRILOGA

| Št. | 37/TQ104 |
| --- | --- |
| Država članica | Nemčija |
| Stalež | RED/51214D |
| Vrsta | rdeči okun (Sebastes spp.) |
| Območje | vode Unije ter mednarodne vode območja V; mednarodne vode območij XII in XIV |
| Datum zaprtja | 21.8.2015 |

Št.

37/TQ104

Država članica

Nemčija

Stalež

RED/51214D

Vrsta

rdeči okun (Sebastes spp.)

Območje

vode Unije ter mednarodne vode območja V; mednarodne vode območij XII in XIV

Datum zaprtja

21.8.2015

---

| 24.9.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 248/36 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 248/36

---

UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/1593

z dne 18. septembra 2015

o prepovedi ribolova na sinjega mola v vodah Ferskih otokov s plovili, ki plujejo pod zastavo Nemčije

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (1) in zlasti člena 36(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (EU) 2015/104 (2) določa kvote za leto 2015. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (EU) 2015/104 (2) določa kvote za leto 2015.

| (2) | Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala dodeljena kvota za leto 2015. |
| --- | --- |

(2)

Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala dodeljena kvota za leto 2015.

| (3) | Zato je treba za navedeni stalež prepovedati ribolovne dejavnosti – |
| --- | --- |

(3)

Zato je treba za navedeni stalež prepovedati ribolovne dejavnosti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izčrpanje kvote

Ribolovna kvota za stalež iz Priloge k tej uredbi, ki je bila za leto 2015 dodeljena državi članici iz navedene priloge, velja za izčrpano od datuma iz navedene priloge.

Člen 2

Prepovedi

Ribolovne dejavnosti s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge k tej uredbi ali so v njej registrirana, so od datuma iz navedene priloge prepovedane za stalež iz navedene priloge. Po tem datumu je zlasti prepovedano obdržati na krovu, premeščati, pretovarjati ali iztovarjati ribe iz navedenega staleža, ki jih ulovijo navedena plovila.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 18. septembra 2015

Za Komisijo

V imenu predsednika

João AGUIAR MACHADO

Generalni direktor za pomorske zadeve in ribištvo

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 1.

1

(2)  Uredba Sveta (EU) 2015/104 z dne 19. januarja 2015 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2015 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki veljajo za vode Unije in za plovila Unije v nekaterih vodah zunaj Unije, o spremembi Uredbe (EU) št. 43/2014 ter o razveljavitvi Uredbe (EU) št. 779/2014 (UL L 22, 28.1.2015, str. 1).

2

---

PRILOGA

| Št. | 36/TQ104 |
| --- | --- |
| Država članica | Nemčija |
| Stalež | WHB/2A4AXF |
| Vrsta | sinji mol (Micromesistius poutassou) |
| Območje | vode Ferskih otokov |
| Datum zaprtja | 21.8.2015 |

Št.

36/TQ104

Država članica

Nemčija

Stalež

WHB/2A4AXF

Vrsta

sinji mol (Micromesistius poutassou)

Območje

vode Ferskih otokov

Datum zaprtja

21.8.2015

---

| 24.9.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 248/38 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 248/38

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/1594

z dne 21. septembra 2015

o odobritvi spremembe specifikacije za ime, vpisano v registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb, ki ni manjša (Rocamadour (ZOP))

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (1) ter zlasti člena 52(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je v skladu s prvim pododstavkom člena 53(1) Uredbe (EU) št. 1151/2012 proučila vlogo Francije za odobritev spremembe specifikacije za zaščiteno označbo porekla „Rocamadour“, registrirano v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 38/1999 (2), kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 939/2008 (3). |
| --- | --- |

(1)

Komisija je v skladu s prvim pododstavkom člena 53(1) Uredbe (EU) št. 1151/2012 proučila vlogo Francije za odobritev spremembe specifikacije za zaščiteno označbo porekla „Rocamadour“, registrirano v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 38/1999 (2), kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 939/2008 (3).

| (2) | Ker zadevna sprememba ni manjša v smislu člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012, je Komisija v skladu s členom 50(2)(a) navedene uredbe zahtevek za spremembo objavila v Uradnem listu Evropske unije
   (4). |
| --- | --- |

(2)

Ker zadevna sprememba ni manjša v smislu člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012, je Komisija v skladu s členom 50(2)(a) navedene uredbe zahtevek za spremembo objavila v Uradnem listu Evropske unije
   (4).

| (3) | Ker pri Komisiji ni bil vložen noben ugovor v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012, bi bilo treba spremembo specifikacije odobriti – |
| --- | --- |

(3)

Ker pri Komisiji ni bil vložen noben ugovor v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012, bi bilo treba spremembo specifikacije odobriti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Sprememba specifikacije, objavljena v Uradnem listu Evropske unije v zvezi z imenom „Rocamadour“ (ZOP), se odobri.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 21. septembra 2015

Za Komisijo

V imenu predsednika

Phil HOGAN

Član Komisije

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

1

(2)  Uredba Komisije (ES) št. 38/1999 z dne 8. januarja 1999 o dopolnitvi Priloge k Uredbi (ES) št. 2400/96 o vnosu nekaterih imen v „Register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb“, določen v Uredbi Sveta (EGS) št. 2081/92 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila (UL L 5, 9.1.1999, str. 62).

2

(3)  Uredba Komisije (ES) št. 939/2008 z dne 24. septembra 2008 o odobritvi večjih sprememb specifikacije za ime, registrirano v registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Rocamadour (ZOP)) (UL L 257, 25.9.2008, str. 12).

3

(4)  UL C 145, 1.5.2015, str. 15.

4

---

| 24.9.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 248/39 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 248/39

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/1595

z dne 21. septembra 2015

o odobritvi spremembe specifikacije za ime, vpisano v registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb, ki ni manjša (Zgornjesavinjski želodec (ZGO))

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (1) ter zlasti člena 52(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s prvim pododstavkom člena 53(1) Uredbe (EU) št. 1151/2012 je Komisija preučila vlogo Slovenije za odobritev spremembe specifikacije za zaščiteno geografsko označbo „Zgornjesavinjski želodec“, registrirano v skladu z Uredbo Komisije (EU) št. 1154/2011 (2). |
| --- | --- |

(1)

V skladu s prvim pododstavkom člena 53(1) Uredbe (EU) št. 1151/2012 je Komisija preučila vlogo Slovenije za odobritev spremembe specifikacije za zaščiteno geografsko označbo „Zgornjesavinjski želodec“, registrirano v skladu z Uredbo Komisije (EU) št. 1154/2011 (2).

| (2) | Ker zadevna sprememba ni manjša v smislu člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012, je Komisija v skladu s členom 50(2)(a) navedene uredbe vlogo za spremembo objavila v Uradnem listu Evropske unije
   (3). |
| --- | --- |

(2)

Ker zadevna sprememba ni manjša v smislu člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012, je Komisija v skladu s členom 50(2)(a) navedene uredbe vlogo za spremembo objavila v Uradnem listu Evropske unije
   (3).

| (3) | Ker v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Komisija ni prejela nobenega ugovora, bi bilo treba spremembo specifikacije odobriti – |
| --- | --- |

(3)

Ker v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Komisija ni prejela nobenega ugovora, bi bilo treba spremembo specifikacije odobriti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Sprememba specifikacije, objavljena v Uradnem listu Evropske unije v zvezi z imenom „Zgornjesavinjski želodec“ (ZGO), se odobri.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 21. septembra 2015

Za Komisijo

V imenu predsednika

Phil HOGAN

Član Komisije

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

1

(2)  Uredba Komisije (EU) št. 1154/2011 z dne 10. novembra 2011 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Zgornjesavinjski želodec (ZGO)) (UL L 296, 15.11.2011, str. 14).

2

(3)  UL C 145, 1.5.2015, str. 22.

3

---

| 24.9.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 248/40 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 248/40

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/1596

z dne 21. septembra 2015

o odobritvi spremembe specifikacije za ime, vpisano v registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb, ki ni manjša (Montes de Toledo (ZOP))

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (1) ter zlasti člena 52(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je v skladu s prvim pododstavkom člena 53(1) Uredbe (EU) št. 1151/2012 proučila vlogo Španije za odobritev spremembe specifikacije za zaščiteno označbo porekla „Montes de Toledo“, registrirano v skladu z Uredbo (ES) št. 1187/2000 (2), kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (EU) št. 593/2010 (3). |
| --- | --- |

(1)

Komisija je v skladu s prvim pododstavkom člena 53(1) Uredbe (EU) št. 1151/2012 proučila vlogo Španije za odobritev spremembe specifikacije za zaščiteno označbo porekla „Montes de Toledo“, registrirano v skladu z Uredbo (ES) št. 1187/2000 (2), kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (EU) št. 593/2010 (3).

| (2) | Ker zadevna sprememba ni manjša v smislu člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012, je Komisija v skladu s členom 50(2)(a) navedene uredbe zahtevek za spremembo objavila v Uradnem listu Evropske unije
   (4). |
| --- | --- |

(2)

Ker zadevna sprememba ni manjša v smislu člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012, je Komisija v skladu s členom 50(2)(a) navedene uredbe zahtevek za spremembo objavila v Uradnem listu Evropske unije
   (4).

| (3) | Ker v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Komisija ni prejela nobene izjave o ugovoru, bi bilo treba spremembo specifikacije odobriti – |
| --- | --- |

(3)

Ker v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Komisija ni prejela nobene izjave o ugovoru, bi bilo treba spremembo specifikacije odobriti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Sprememba specifikacije, objavljena v Uradnem listu Evropske unije v zvezi z imenom „Montes de Toledo“ (ZOP), se odobri.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 21. septembra 2015

Za Komisijo

V imenu predsednika

Phil HOGAN

Član Komisije

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

1

(2)  Uredba Komisije (ES) št. 1187/2000 z dne 5. junija 2000 o dopolnitvi Priloge k Uredbi (ES) št. 2400/96 o vnosu nekaterih imen v „Register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb“, določen v Uredbi Sveta (EGS) št. 2081/92 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila (UL L 133, 6.6.2000, str. 19).

2

(3)  Uredba Komisije (EU) št. 593/2010 z dne 6. julija 2010 o odobritvi večjih sprememb specifikacije za ime, vpisano v registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Montes de Toledo (ZOP)) (UL L 172, 7.7.2010, str. 1).

3

(4)  UL C 147, 5.5.2015, str. 16.

4

---

| 24.9.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 248/41 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 248/41

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/1597

z dne 23. septembra 2015

o odstopanju od Izvedbene uredbe (EU) št. 615/2014 glede končnega roka za izplačilo prvega obroka predplačila organizacijam upravičenkam v Grčiji za delovne programe v sektorju oljčnega olja in namiznih oljk za leto 2015

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1) ter zlasti člena 31(b) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 7(1) Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 611/2014 (2) se je prvi triletni delovni program za podporo sektorju oljčnega olja in namiznih oljk iz člena 29(1) Uredbe (EU) št. 1308/2013 začel 1. aprila 2015. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 7(1) Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 611/2014 (2) se je prvi triletni delovni program za podporo sektorju oljčnega olja in namiznih oljk iz člena 29(1) Uredbe (EU) št. 1308/2013 začel 1. aprila 2015.

| (2) | V skladu s členom 3(2) Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 615/2014 (3) države članice izplačajo prvi obrok predplačila organizacijam upravičenkam za prvo leto izvajanja odobrenih delovnih programov do 31. maja 2015. Kot je navedeno v členu 4(1) navedene uredbe so taka predplačila odvisna od pologa varščine s strani organizacije upravičenke. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 3(2) Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 615/2014 (3) države članice izplačajo prvi obrok predplačila organizacijam upravičenkam za prvo leto izvajanja odobrenih delovnih programov do 31. maja 2015. Kot je navedeno v členu 4(1) navedene uredbe so taka predplačila odvisna od pologa varščine s strani organizacije upravičenke.

| (3) | V Grčiji zaradi trenutnih ekonomskih in bančnih razmer nekateri odobreni delovni programi mirujejo, ker njihove organizacije upravičenke niso mogle pravočasno položiti zahtevane varščine. Zato Grčija ni mogla plačati prvega obroka do 31. maja 2015. |
| --- | --- |

(3)

V Grčiji zaradi trenutnih ekonomskih in bančnih razmer nekateri odobreni delovni programi mirujejo, ker njihove organizacije upravičenke niso mogle pravočasno položiti zahtevane varščine. Zato Grčija ni mogla plačati prvega obroka do 31. maja 2015.

| (4) | Zaradi nastalega položaja in zato, da bi omogočili izvajanje vseh odobrenih delovnih programov, je treba določiti odstopanje od člena 3(2) Izvedbene uredbe (EU) št. 615/2014, da se Grčiji omogoči plačilo zadevnega prvega obroka do 15. oktobra 2015. |
| --- | --- |

(4)

Zaradi nastalega položaja in zato, da bi omogočili izvajanje vseh odobrenih delovnih programov, je treba določiti odstopanje od člena 3(2) Izvedbene uredbe (EU) št. 615/2014, da se Grčiji omogoči plačilo zadevnega prvega obroka do 15. oktobra 2015.

| (5) | Zaradi čim hitrejšega izvajanja bi bilo treba začeti uporabljati to uredbo dan po objavi. |
| --- | --- |

(5)

Zaradi čim hitrejšega izvajanja bi bilo treba začeti uporabljati to uredbo dan po objavi.

| (6) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za Grčijo je za leto 2015 končni datum iz prvega stavka člena 3(2) Izvedbene uredbe (EU) št. 615/2014 15. oktober 2015.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 23. septembra 2015

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

1

(2)  Delegirana uredba Komisije (EU) št. 611/2014 z dne 11. marca 2014 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s programi za podporo sektorju oljčnega olja in namiznih oljk (UL L 168, 7.6.2014, str. 55).

2

(3)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 615/2014 z dne 6. junija 2014 o podrobnih pravilih za izvajanje Uredbe (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta ter Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta, kar se tiče delovnih programov za podporo sektorjema oljčnega olja in namiznih oljk (UL L 168, 7.6.2014, str. 95).

3

---

| 24.9.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 248/43 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 248/43

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/1598

z dne 23. septembra 2015

o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1),

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Izvedbene uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi.

| (2) | Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(2)

Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 23. septembra 2015

Za Komisijo

V imenu predsednika

Jerzy PLEWA

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

1

(2)  UL L 157, 15.6.2011, str. 1.

2

---

PRILOGA

Standardne uvozne vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Standardna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | MA | 147,9 |
| MK | 49,2 |
| TR | 81,7 |
| ZZ | 92,9 |
| 0707 00 05 | AR | 98,4 |
| TR | 137,2 |
| ZZ | 117,8 |
| 0709 93 10 | TR | 138,3 |
| ZZ | 138,3 |
| 0805 50 10 | AG | 150,3 |
| AR | 138,6 |
| BO | 138,3 |
| CL | 99,5 |
| UY | 105,9 |
| ZA | 133,3 |
| ZZ | 127,7 |
| 0806 10 10 | EG | 179,9 |
| TR | 121,8 |
| ZZ | 150,9 |
| 0808 10 80 | AR | 104,4 |
| BR | 70,7 |
| CL | 187,0 |
| NZ | 131,4 |
| US | 113,3 |
| ZA | 143,5 |
| ZZ | 125,1 |
| 0808 30 90 | AR | 88,2 |
| CL | 148,3 |
| CN | 96,7 |
| TR | 120,6 |
| ZA | 106,4 |
| ZZ | 112,0 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | MK | 84,1 |
| TR | 150,0 |
| ZZ | 117,1 |
| 0809 40 05 | BA | 56,0 |
| MK | 53,5 |
| XS | 61,9 |
| ZZ | 57,1 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Standardna uvozna vrednost

0702 00 00

MA

147,9

MK

49,2

TR

81,7

ZZ

92,9

0707 00 05

AR

98,4

TR

137,2

ZZ

117,8

0709 93 10

TR

138,3

ZZ

138,3

0805 50 10

AG

150,3

AR

138,6

BO

138,3

CL

99,5

UY

105,9

ZA

133,3

ZZ

127,7

0806 10 10

EG

179,9

TR

121,8

ZZ

150,9

0808 10 80

AR

104,4

BR

70,7

CL

187,0

NZ

131,4

US

113,3

ZA

143,5

ZZ

125,1

0808 30 90

AR

88,2

CL

148,3

CN

96,7

TR

120,6

ZA

106,4

ZZ

112,0

0809 30 10, 0809 30 90

MK

84,1

TR

150,0

ZZ

117,1

0809 40 05

BA

56,0

MK

53,5

XS

61,9

ZZ

57,1

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (EU) št. 1106/2012 z dne 27. novembra 2012 o izvajanju Uredbe (ES) št. 471/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o statistiki Skupnosti o zunanji trgovini z državami nečlanicami v zvezi s posodabljanjem nomenklature držav in ozemelj (UL L 328, 28.11.2012, str. 7). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

| 24.9.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 248/45 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 248/45

---

UREDBA EVROPSKE CENTRALNE BANKE (EU) 2015/1599

z dne 10. septembra 2015

o spremembah Uredbe (EU) št. 1333/2014 o statistiki denarnih trgov (ECB/2015/30)

SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –

ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti člena 5 Statuta,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2533/98 z dne 23. novembra 1998 o zbiranju statističnih informacij s strani Evropske centralne banke (1) ter zlasti členov 5(1) in 6(4) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Evropske centralne banke (EU) št. 1333/2014 (ECB/2014/48) (2) nalaga, da poročevalske enote poročajo statistične podatke z namenom, da lahko Evropski sistem centralnih bank pripravi statistiko poslov denarnega trga za izpolnjevanje svojih nalog. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Evropske centralne banke (EU) št. 1333/2014 (ECB/2014/48) (2) nalaga, da poročevalske enote poročajo statistične podatke z namenom, da lahko Evropski sistem centralnih bank pripravi statistiko poslov denarnega trga za izpolnjevanje svojih nalog.

| (2) | Nacionalnim centralnim bankam bo izdan sklop navodil za poročanje, v katerih bodo določeni podrobni parametri za poročanje statističnih informacij v skladu z Uredbo (EU) št. 1333/2014 (ECB/2014/48). Navodila za poročanje izboljšujejo številne pomembne pojme iz navedene uredbe, zato mora zaradi doslednosti tudi uredba odražati te spremembe. |
| --- | --- |

(2)

Nacionalnim centralnim bankam bo izdan sklop navodil za poročanje, v katerih bodo določeni podrobni parametri za poročanje statističnih informacij v skladu z Uredbo (EU) št. 1333/2014 (ECB/2014/48). Navodila za poročanje izboljšujejo številne pomembne pojme iz navedene uredbe, zato mora zaradi doslednosti tudi uredba odražati te spremembe.

| (3) | Uredbo (EU) št. 1333/2014 (ECB/2014/48) bi bilo torej treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(3)

Uredbo (EU) št. 1333/2014 (ECB/2014/48) bi bilo torej treba ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Spremembe

1.   Priloga I k Uredbi (EU) št. 1333/2014 (ECB/2014/48) se nadomesti s Prilogo I k tej uredbi.

2.   Prilogi II in III k Uredbi (EU) št. 1333/2014 (ECB/2014/48) se spremenita v skladu s Prilogo II k tej uredbi.

Člen 2

Končne določbe

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se v skladu s Pogodbama neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Frankfurtu na Majni, 10. septembra 2015

Za Svet ECB

Predsednik ECB

Mario DRAGHI

---

(1)  UL L 318, 27.11.1998, str. 8.

1

(2)  Uredba Evropske centralne banke (EU) št. 1333/2014 z dne 26. novembra 2014 o statistiki denarnih trgov (ECB/2014/48) (UL L 359, 16.12.2014, str. 97).

2

---

PRILOGA I

„PRILOGA I

Sistem poročanja za statistiko denarnih trgov v zvezi z zavarovanimi posli

DEL 1

VRSTE INSTRUMENTOV

Poročevalske enote poročajo Evropski centralni banki (ECB) ali zadevni nacionalni centralni banki (NCB) o vseh pogodbah o začasni prodaji in na njihovi podlagi sklenjenih poslih, vključno s tristranskimi repo posli, ki so denominirani v eurih in imajo zapadlost do vključno enega leta (opredeljeni kot posli z datumom zapadlosti največ 397 dni po datumu poravnave) ter jih poročevalska enota sklene z drugimi denarnimi finančnimi institucijami (MFI), drugimi finančnimi posredniki (DFP), zavarovalnimi družbami, pokojninskimi skladi, državo ali centralnimi bankami za naložbene namene ali z nefinančnimi družbami, ki so v skladu z okvirom Basel III za količnik likvidnostnega kritja uvrščene med grosistične (wholesale).

DEL 2

VRSTE PODATKOV

1.   Vrste podatkov na ravni posla
   (1)
  , ki jih je treba poročati za vsak posel:

| Polje | Opis podatkov | Druga možnost poročanja (če obstaja) in druge prilagoditve |
| --- | --- | --- |
| Transaction identifier (identifikacijska oznaka posla) | Notranja enolična identifikacijska oznaka posla, ki jo poročevalska enota uporabi za vsak posel. | Identifikacijska oznaka posla je enolična za vsak posel, o katerem se poroča na posamezen datum poročanja za kateri koli segment denarnega trga. |
| Reporting date (datum poročanja) | Datum, na katerega se podatki prenesejo ECB ali NCB | |
| Electronic time stamp (elektronski časovni žig) | Čas, ko je posel sklenjen ali vknjižen. | |
| Counterparty code (koda nasprotne stranke) | Identifikacijska koda, ki se uporabi za prepoznavo nasprotne stranke poročevalske enote pri poslu, o katerem se poroča. | Kadar se posli opravijo prek centralne nasprotne stranke (CNS), je treba zagotoviti identifikacijsko oznako pravnega subjekta (LEI), ki pripada CNS.
  Kadar se posli sklenejo z nefinančnimi družbami, DFP, zavarovalnimi družbami, pokojninskimi skladi, državo ali centralnimi bankami, in v primeru vseh drugih poslov, o katerih se poroča, pri katerih ni zagotovljena oznaka LEI nasprotne stranke, je treba zagotoviti podatek o vrsti nasprotne stranke. |
| Counterparty code ID (ID kode nasprotne stranke) | Oznaka, ki označuje vrsto prenesene posamezne kode nasprotne stranke. | Uporabi se v vseh primerih. Zagotovi se posamezna koda nasprotne stranke. |
| Counterparty location (lokacija nasprotne stranke) | Koda države, v kateri je ustanovljena nasprotna stranka, po standardu Mednarodne organizacije za standardizacijo (ISO). | Obvezno, če ni zagotovljena posamezna koda nasprotne stranke. Sicer izbirno. |
| Transaction nominal amount (nominalni znesek posla) | Prvotno izposojeni ali posojeni znesek. | |
| Collateral nominal amount (nominalni znesek zavarovanja) | Nominalni znesek vrednostnih papirjev, zastavljenih za zavarovanje. | Razen pri tristranskih repo poslih in katerih koli drugih poslih, pri katerih zastavljeni vrednostni papirji niso označeni z eno samo mednarodno identifikacijsko številko vrednostnega papirja (ISIN). |
| Trade date (datum sklenitve posla) | Datum, na katerega stranki skleneta finančni posel. | |
| Settlement date (datum poravnave) | Datum nakupa tj. datum, na katerega mora posojilodajalec izplačati denar posojilojemalcu, vrednostni papirji pa morajo biti preneseni od posojilojemalca k posojilodajalcu. | V primeru odprtih repo poslov je to datum, na katerega se poravna obnovitev (tudi če ne pride do izmenjave denarja). |
| Maturity date (datum zapadlosti) | Datum povratnega nakupa tj. datum, na katerega mora posojilojemalec izplačati denar posojilodajalcu. | V primeru odprtih repo poslov je to datum, na katerega je treba odplačati glavnico in obresti, če se posel znova ne obnovi. |
| Transaction sign (predznak posla) | Izposojanje denarja v primeru poslov začasne prodaje ali posojanje denarja v primeru poslov začasnega nakupa. | |
| ISIN of the collateral (številka ISIN zavarovanja) | Številka ISIN, ki je dodeljena vrednostnim papirjem, izdanim na finančnih trgih, in je sestavljena iz 12 alfanumeričnih znakov ter enolično označuje vrednostni papir (kakor je opredeljena s standardom ISO 6166). | Se poroča, razen za določene vrste zavarovanj. |
| Collateral type (vrsta zavarovanja) | Označuje vrsto finančnega premoženja, zastavljenega za zavarovanje, kadar ni zagotovljena posamezna številka ISIN. | Zagotovi se vedno, kadar ni zagotovljena posamezna številka ISIN |
| Collateral Issuer Sector (sektor izdajatelja zavarovanja) | Označuje sektor izdajatelja zavarovanja, kadar ni zagotovljena posamezna številka ISIN. | Zagotovi se, kadar ni zagotovljena posamezna številka ISIN. |
| Special collateral flag (oznaka posebnega zavarovanja) | Označuje, ali so repo posli sklenjeni s splošnim zavarovanjem ali s posebnim zavarovanjem. Polje je izbirno in se izpolni samo, če je to za poročevalsko enoto izvedljivo. | Poročanje tega polja je izbirno. |
| Deal rate (obrestna mera posla) | Obrestna mera, izražena v skladu s konvencijo za denarni trg ‚dejansko število dni/360 dni‘, po kateri je bil sklenjen repo posel in po kateri se obrestuje posojeni denar. | |
| Collateral haircut (odbitek pri vrednotenju zavarovanja) | Ukrep za nadzor tveganj, ki se uporabi za finančno premoženje za zavarovanje, pri čemer se vrednost tega finančnega premoženja za zavarovanje izračuna kot tržna vrednost finančnega premoženja, zmanjšana za določen odstotek (odbitek pri vrednotenju). Za potrebe poročanja se odbitek pri vrednotenju zavarovanja izračuna kot 100 minus razmerje med zneskom posojenega/izposojenega denarja in tržno vrednostjo zastavljenega zavarovanja vključno z natečenimi obrestmi. | Poročanje tega polja se zahteva samo za posle z enim samim zavarovanjem. |
| Counterparty code of the tri-party agent (koda nasprotne stranke, ki označuje agenta v tristranskem poslu) | Koda nasprotne stranke, ki označuje agenta v tristranskem poslu. | Poroča se samo pri tristranskih repo poslih. |
| Tri-party agent code ID (ID kode agenta v tristranskem poslu) | Oznaka, ki označuje vrsto prenesene posamezne kode agenta v tristranskem poslu. | Uporabi se v vseh primerih, kadar se zagotovi posamezna koda agenta v tristranskem poslu. |

Polje

Opis podatkov

Druga možnost poročanja (če obstaja) in druge prilagoditve

Transaction identifier (identifikacijska oznaka posla)

Notranja enolična identifikacijska oznaka posla, ki jo poročevalska enota uporabi za vsak posel.

Identifikacijska oznaka posla je enolična za vsak posel, o katerem se poroča na posamezen datum poročanja za kateri koli segment denarnega trga.

Reporting date (datum poročanja)

Datum, na katerega se podatki prenesejo ECB ali NCB

Electronic time stamp (elektronski časovni žig)

Čas, ko je posel sklenjen ali vknjižen.

Counterparty code (koda nasprotne stranke)

Identifikacijska koda, ki se uporabi za prepoznavo nasprotne stranke poročevalske enote pri poslu, o katerem se poroča.

Kadar se posli opravijo prek centralne nasprotne stranke (CNS), je treba zagotoviti identifikacijsko oznako pravnega subjekta (LEI), ki pripada CNS.

Kadar se posli sklenejo z nefinančnimi družbami, DFP, zavarovalnimi družbami, pokojninskimi skladi, državo ali centralnimi bankami, in v primeru vseh drugih poslov, o katerih se poroča, pri katerih ni zagotovljena oznaka LEI nasprotne stranke, je treba zagotoviti podatek o vrsti nasprotne stranke.

Counterparty code ID (ID kode nasprotne stranke)

Oznaka, ki označuje vrsto prenesene posamezne kode nasprotne stranke.

Uporabi se v vseh primerih. Zagotovi se posamezna koda nasprotne stranke.

Counterparty location (lokacija nasprotne stranke)

Koda države, v kateri je ustanovljena nasprotna stranka, po standardu Mednarodne organizacije za standardizacijo (ISO).

Obvezno, če ni zagotovljena posamezna koda nasprotne stranke. Sicer izbirno.

Transaction nominal amount (nominalni znesek posla)

Prvotno izposojeni ali posojeni znesek.

Collateral nominal amount (nominalni znesek zavarovanja)

Nominalni znesek vrednostnih papirjev, zastavljenih za zavarovanje.

Razen pri tristranskih repo poslih in katerih koli drugih poslih, pri katerih zastavljeni vrednostni papirji niso označeni z eno samo mednarodno identifikacijsko številko vrednostnega papirja (ISIN).

Trade date (datum sklenitve posla)

Datum, na katerega stranki skleneta finančni posel.

Settlement date (datum poravnave)

Datum nakupa tj. datum, na katerega mora posojilodajalec izplačati denar posojilojemalcu, vrednostni papirji pa morajo biti preneseni od posojilojemalca k posojilodajalcu.

V primeru odprtih repo poslov je to datum, na katerega se poravna obnovitev (tudi če ne pride do izmenjave denarja).

Maturity date (datum zapadlosti)

Datum povratnega nakupa tj. datum, na katerega mora posojilojemalec izplačati denar posojilodajalcu.

V primeru odprtih repo poslov je to datum, na katerega je treba odplačati glavnico in obresti, če se posel znova ne obnovi.

Transaction sign (predznak posla)

Izposojanje denarja v primeru poslov začasne prodaje ali posojanje denarja v primeru poslov začasnega nakupa.

ISIN of the collateral (številka ISIN zavarovanja)

Številka ISIN, ki je dodeljena vrednostnim papirjem, izdanim na finančnih trgih, in je sestavljena iz 12 alfanumeričnih znakov ter enolično označuje vrednostni papir (kakor je opredeljena s standardom ISO 6166).

Se poroča, razen za določene vrste zavarovanj.

Collateral type (vrsta zavarovanja)

Označuje vrsto finančnega premoženja, zastavljenega za zavarovanje, kadar ni zagotovljena posamezna številka ISIN.

Zagotovi se vedno, kadar ni zagotovljena posamezna številka ISIN

Collateral Issuer Sector (sektor izdajatelja zavarovanja)

Označuje sektor izdajatelja zavarovanja, kadar ni zagotovljena posamezna številka ISIN.

Zagotovi se, kadar ni zagotovljena posamezna številka ISIN.

Special collateral flag (oznaka posebnega zavarovanja)

Označuje, ali so repo posli sklenjeni s splošnim zavarovanjem ali s posebnim zavarovanjem. Polje je izbirno in se izpolni samo, če je to za poročevalsko enoto izvedljivo.

Poročanje tega polja je izbirno.

Deal rate (obrestna mera posla)

Obrestna mera, izražena v skladu s konvencijo za denarni trg ‚dejansko število dni/360 dni‘, po kateri je bil sklenjen repo posel in po kateri se obrestuje posojeni denar.

Collateral haircut (odbitek pri vrednotenju zavarovanja)

Ukrep za nadzor tveganj, ki se uporabi za finančno premoženje za zavarovanje, pri čemer se vrednost tega finančnega premoženja za zavarovanje izračuna kot tržna vrednost finančnega premoženja, zmanjšana za določen odstotek (odbitek pri vrednotenju). Za potrebe poročanja se odbitek pri vrednotenju zavarovanja izračuna kot 100 minus razmerje med zneskom posojenega/izposojenega denarja in tržno vrednostjo zastavljenega zavarovanja vključno z natečenimi obrestmi.

Poročanje tega polja se zahteva samo za posle z enim samim zavarovanjem.

Counterparty code of the tri-party agent (koda nasprotne stranke, ki označuje agenta v tristranskem poslu)

Koda nasprotne stranke, ki označuje agenta v tristranskem poslu.

Poroča se samo pri tristranskih repo poslih.

Tri-party agent code ID (ID kode agenta v tristranskem poslu)

Oznaka, ki označuje vrsto prenesene posamezne kode agenta v tristranskem poslu.

Uporabi se v vseh primerih, kadar se zagotovi posamezna koda agenta v tristranskem poslu.

2.   Prag pomembnosti

O poslih, sklenjenih z nefinančnimi družbami, se poroča samo, če so sklenjeni z nefinančnimi družbami, ki so na podlagi okvira Basel III za količnik likvidnostnega kritja (2) uvrščene med grosistične.

3.   Izjeme

O poslih znotraj skupine se ne poroča.“

---

(1)  Standardi elektronskega poročanja in tehnične specifikacije za podatke so določeni posebej. Dostopni so na spletni strani ECB: www.ecb.europa.eu.

1

(2)  Glej Basel III: The liquidity coverage ratio and liquidity risk monitoring tools, Baselski odbor za bančni nadzor, januar 2013, str. 23 do 27, dostopno na spletni strani Banke za mednarodne poravnave na naslovu: www.bis.org.

2

---

PRILOGA II

Prilogi II in III k Uredbi (EU) št. 1333/2014 (ECB/2014/48) se spremenita kot sledi:

| 1. | v Prilogi II se del 1 nadomesti z naslednjim:
  „DEL 1

  VRSTE INSTRUMENTOV









  1. | Poročevalske enote poročajo Evropski centralni banki (ECB) ali zadevni nacionalni centralni banki (NCB):






  (a) | o vseh posojilih z uporabo instrumentov, opredeljenih v spodnji tabeli, denominiranih v eurih z zapadlostjo do vključno enega leta (opredeljeni kot posli z datumom zapadlosti največ 397 dni po datumu poravnave), ki jih poročevalska enota najame pri drugih denarnih finančnih institucijah (MFI), drugih finančnih posrednikih (DFP), zavarovalnih družbah, pokojninskih skladih, državi ali centralnih bankah za naložbene namene ali pri nefinančnih družbah, ki so v skladu z okvirom Basel III za količnik likvidnostnega kritja uvrščene med grosistične (wholesale). |
| --- | --- | --- | --- |

1.

v Prilogi II se del 1 nadomesti z naslednjim:

„DEL 1

VRSTE INSTRUMENTOV

1.

Poročevalske enote poročajo Evropski centralni banki (ECB) ali zadevni nacionalni centralni banki (NCB):

(a)

o vseh posojilih z uporabo instrumentov, opredeljenih v spodnji tabeli, denominiranih v eurih z zapadlostjo do vključno enega leta (opredeljeni kot posli z datumom zapadlosti največ 397 dni po datumu poravnave), ki jih poročevalska enota najame pri drugih denarnih finančnih institucijah (MFI), drugih finančnih posrednikih (DFP), zavarovalnih družbah, pokojninskih skladih, državi ali centralnih bankah za naložbene namene ali pri nefinančnih družbah, ki so v skladu z okvirom Basel III za količnik likvidnostnega kritja uvrščene med grosistične (wholesale).

| (b) | o vseh posojilih, danih drugim kreditnim institucijam, z zapadlostjo do vključno enega leta (opredeljena kot posli z datumom zapadlosti največ 397 dni po datumu poravnave), v obliki nezavarovanih vlog ali računov na vpogled ali nakupa komercialnih zapisov, potrdil o vlogah, vrednostnih papirjev s spremenljivim donosom in drugih dolžniških vrednostnih papirjev z zapadlostjo do enega leta od kreditnih institucij izdajateljic. |
| --- | --- |

(b)

o vseh posojilih, danih drugim kreditnim institucijam, z zapadlostjo do vključno enega leta (opredeljena kot posli z datumom zapadlosti največ 397 dni po datumu poravnave), v obliki nezavarovanih vlog ali računov na vpogled ali nakupa komercialnih zapisov, potrdil o vlogah, vrednostnih papirjev s spremenljivim donosom in drugih dolžniških vrednostnih papirjev z zapadlostjo do enega leta od kreditnih institucij izdajateljic.

| 2. | Spodnja tabela vsebuje podroben standarden opis kategorij instrumentov za posle, ki jih morajo poročevalske enote poročati ECB. Če morajo poročevalske enote poročati o poslih svoji NCB, mora zadevna NCB te opise kategorij instrumentov prenesti na nacionalno raven v skladu s to uredbo.






  Vrsta instrumenta | Opis |
| --- | --- | --- |
| Deposits (vloge) | Nezavarovane obrestonosne vloge (vključno z računi na vpogled vendar brez tekočih računov) na odpoklic z odpovednim rokom ali z zapadlostjo največ eno leto, ki jih poročevalska enota sprejme (izposojanje) ali položi. |
| Call accounts (računi na vpogled) | Denarni računi z dnevno spremembo uporabne obrestne mere, ki pomenijo izplačilo obresti ali obračune v rednih razponih in vnaprejšnje obvestilo o dvigu denarja. |
| Certificate of deposit (potrdilo o vlogi) | Dolžniški instrument s fiksnim rokom, ki ga izda MFI in katerega imetnik je upravičen do obresti po določeni fiksni obrestni meri v določenem fiksnem obdobju do enega leta. |
| Commercial paper (komercialni zapis) | Dolžniški instrument, ki je nezavarovan ali je zavarovan s finančnim premoženjem, ki ga zagotovi izdajatelj, ter ima zapadlost največ eno leto in je obrestonosen ali diskontiran. |
| Floating rate note (vrednostni papir s spremenljivim donosom) | Dolžniški instrument, pri katerem se periodična plačila obresti izračunajo na podlagi vrednosti, tj. prek določitve osnovne referenčne obrestne mere, kot je Euribor, na vnaprej določene datume, t. i. datume določitve, in katerega zapadlost je največ eno leto. |
| Other short-term debt securities (drugi kratkoročni dolžniški vrednostni papirji) | Nepodrejeni vrednostni papirji, razen lastniških instrumentov, z zapadlostjo do enega leta, ki so jih izdale poročevalske enote in so običajno tržni instrumenti ter se z njimi trguje na sekundarnih trgih ali jih je mogoče pobotati na trgu, imetniku pa ne dajejo lastniških pravic nad institucijo izdajateljico. Ta postavka vključuje:






  (a) | vrednostne papirje, ki imetniku dajejo brezpogojno pravico do fiksnega ali pogodbeno določenega dohodka v obliki kuponskih izplačil in/ali določene fiksne vsote na določen datum (ali datume) ali z začetkom na datum, ki se določi ob izdaji; |

2.

Spodnja tabela vsebuje podroben standarden opis kategorij instrumentov za posle, ki jih morajo poročevalske enote poročati ECB. Če morajo poročevalske enote poročati o poslih svoji NCB, mora zadevna NCB te opise kategorij instrumentov prenesti na nacionalno raven v skladu s to uredbo.

Vrsta instrumenta

Opis

Deposits (vloge)

Nezavarovane obrestonosne vloge (vključno z računi na vpogled vendar brez tekočih računov) na odpoklic z odpovednim rokom ali z zapadlostjo največ eno leto, ki jih poročevalska enota sprejme (izposojanje) ali položi.

Call accounts (računi na vpogled)

Denarni računi z dnevno spremembo uporabne obrestne mere, ki pomenijo izplačilo obresti ali obračune v rednih razponih in vnaprejšnje obvestilo o dvigu denarja.

Certificate of deposit (potrdilo o vlogi)

Dolžniški instrument s fiksnim rokom, ki ga izda MFI in katerega imetnik je upravičen do obresti po določeni fiksni obrestni meri v določenem fiksnem obdobju do enega leta.

Commercial paper (komercialni zapis)

Dolžniški instrument, ki je nezavarovan ali je zavarovan s finančnim premoženjem, ki ga zagotovi izdajatelj, ter ima zapadlost največ eno leto in je obrestonosen ali diskontiran.

Floating rate note (vrednostni papir s spremenljivim donosom)

Dolžniški instrument, pri katerem se periodična plačila obresti izračunajo na podlagi vrednosti, tj. prek določitve osnovne referenčne obrestne mere, kot je Euribor, na vnaprej določene datume, t. i. datume določitve, in katerega zapadlost je največ eno leto.

Other short-term debt securities (drugi kratkoročni dolžniški vrednostni papirji)

Nepodrejeni vrednostni papirji, razen lastniških instrumentov, z zapadlostjo do enega leta, ki so jih izdale poročevalske enote in so običajno tržni instrumenti ter se z njimi trguje na sekundarnih trgih ali jih je mogoče pobotati na trgu, imetniku pa ne dajejo lastniških pravic nad institucijo izdajateljico. Ta postavka vključuje:

(a)

vrednostne papirje, ki imetniku dajejo brezpogojno pravico do fiksnega ali pogodbeno določenega dohodka v obliki kuponskih izplačil in/ali določene fiksne vsote na določen datum (ali datume) ali z začetkom na datum, ki se določi ob izdaji;

| (b) | netržne vrednostne papirje, ki jih izdajo poročevalske enote in ki potem postanejo tržni ter se prerazvrstijo med ‚dolžniške vrednostne papirje‘.“ |
| --- | --- |

(b)

netržne vrednostne papirje, ki jih izdajo poročevalske enote in ki potem postanejo tržni ter se prerazvrstijo med ‚dolžniške vrednostne papirje‘.“

| 2. | v Prilogi III se del 1 nadomesti z naslednjim:
  „DEL 1

  VRSTE INSTRUMENTOV

  Poročevalske enote poročajo Evropski centralni banki (ECB) ali zadevni nacionalni centralni banki (NCB):






  (a) | o vseh poslih valutnih zamenjav, pri katerih se euri kupijo/prodajo promptno v zameno za tujo valuto in se prodajo oziroma kupijo nazaj na datum v prihodnosti po vnaprej dogovorjenem terminskem deviznem tečaju in imajo zapadlost do vključno enega leta (opredeljeni kot posli z datumom zapadlosti največ 397 dni po datumu poravnave promptnega dela posla valutne zamenjave), ki jih poročevalska enota sklene z drugimi denarnimi finančnimi institucijami (MFI), drugimi finančnimi posredniki (DFP), zavarovalnimi družbami, pokojninskimi skladi, državo ali centralnimi bankami za naložbene namene ali z nefinančnimi družbami, ki so v skladu z okvirom Basel III za količnik likvidnostnega kritja uvrščene med grosistične (wholesale). |
| --- | --- | --- |

2.

v Prilogi III se del 1 nadomesti z naslednjim:

„DEL 1

VRSTE INSTRUMENTOV

Poročevalske enote poročajo Evropski centralni banki (ECB) ali zadevni nacionalni centralni banki (NCB):

(a)

o vseh poslih valutnih zamenjav, pri katerih se euri kupijo/prodajo promptno v zameno za tujo valuto in se prodajo oziroma kupijo nazaj na datum v prihodnosti po vnaprej dogovorjenem terminskem deviznem tečaju in imajo zapadlost do vključno enega leta (opredeljeni kot posli z datumom zapadlosti največ 397 dni po datumu poravnave promptnega dela posla valutne zamenjave), ki jih poročevalska enota sklene z drugimi denarnimi finančnimi institucijami (MFI), drugimi finančnimi posredniki (DFP), zavarovalnimi družbami, pokojninskimi skladi, državo ali centralnimi bankami za naložbene namene ali z nefinančnimi družbami, ki so v skladu z okvirom Basel III za količnik likvidnostnega kritja uvrščene med grosistične (wholesale).

| (b) | o poslih zamenjav indeksov čez noč (overnight index swaps – OIS), denominiranih v eurih, ki jih poročevalska enota sklene z drugimi denarnimi finančnimi institucijami (MFI), DFP, zavarovalnimi družbami, pokojninskimi skladi, državo ali centralnimi bankami za naložbene namene ali z nefinančnimi družbami, ki so v skladu z okvirom Basel III za količnik likvidnostnega kritja uvrščene med grosistične (wholesale).“; |
| --- | --- |

(b)

o poslih zamenjav indeksov čez noč (overnight index swaps – OIS), denominiranih v eurih, ki jih poročevalska enota sklene z drugimi denarnimi finančnimi institucijami (MFI), DFP, zavarovalnimi družbami, pokojninskimi skladi, državo ali centralnimi bankami za naložbene namene ali z nefinančnimi družbami, ki so v skladu z okvirom Basel III za količnik likvidnostnega kritja uvrščene med grosistične (wholesale).“;

| 3. | v Prilogi III se tabela v odstavku 1 dela 2 nadomesti z naslednjo:







  „Polje | Opis podatkov | Druga možnost poročanja (če obstaja) in druge prilagoditve |
| --- | --- | --- | --- |
| Transaction indentifier (identifikacijska oznaka posla) | Notranja enolična identifikacijska oznaka posla, ki jo poročevalska enota uporabi za vsak posel. | Identifikacijska oznaka posla je enolična za vsak posel, o katerem se poroča na posamezen datum poročanja za kateri koli segment denarnega trga. |
| Reporting date (datum poročanja) | Datum, na katerega se podatki prenesejo ECB ali NCB. | |
| Electronic time stamp (elektronski časovni žig) | Čas, ko je posel sklenjen ali vknjižen. | |
| Counterparty code (koda nasprotne stranke) | Identifikacijska koda, ki se uporabi za prepoznavo nasprotne stranke poročevalske enote pri poslu, o katerem se poroča. | Kadar se posli opravijo prek centralne nasprotne stranke (CNS), je treba zagotoviti identifikacijsko oznako pravnega subjekta (LEI), ki pripada CNS.
  Kadar se posli sklenejo z nefinančnimi družbami, DFP, zavarovalnimi družbami, pokojninskimi skladi, državo ali centralnimi bankami, in v primeru vseh drugih poslov, o katerih se poroča, pri katerih ni zagotovljena oznaka LEI nasprotne stranke, je treba zagotoviti podatek o vrsti nasprotne stranke. |
| Counterparty code ID (ID kode nasprotne stranke) | Oznaka, ki označuje vrsto prenesene posamezne kode nasprotne stranke. | Uporabi se v vseh primerih. Zagotovi se posamezna koda nasprotne stranke. |
| Counterparty location (lokacija nasprotne stranke) | Koda države, v kateri je ustanovljena nasprotna stranka, po standardu Mednarodne organizacije za standardizacijo (ISO). | Obvezno, če ni zagotovljena posamezna koda nasprotne stranke. Sicer izbirno. |
| Trade date (datum sklenitve posla) | Datum, na katerega stranki skleneta finančni posel. | |
| Spot value date (datum uporabe promptnega deviznega tečaja) | Datum, na katerega ena stranka drugi stranki proda določen znesek določene valute proti plačilu dogovorjenega zneska določene druge valute po dogovorjenem deviznem tečaju, ki je znan kot promptni devizni tečaj. | |
| Maturity date (datum zapadlosti) | Datum, na katerega se posel valutne zamenjave izteče in se valuta, ki je bila prodana na datum uporabe promptnega deviznega tečaja, kupi nazaj. | |
| Transaction sign (predznak posla) | Uporabi se, da se označi, ali se znesek v eurih, o katerem se poroča pod postavko nominalni znesek posla, na datum uporabe promptnega deviznega tečaja kupi ali proda. | To se mora nanašati na eurski del posla, tj. ali se na datum uporabe promptnega deviznega tečaja euri kupijo ali prodajo. |
| Transaction nominal amount (nominalni znesek posla) | Znesek v eurih, ki se kupi ali proda na dan uporabe promptnega deviznega tečaja. | |
| Foreign currency code (koda tuje valute) | Trimestna mednarodna koda ISO valute, ki se kupi/proda v zameno za eure. | |
| Foreign exchange spot rate (promptni devizni tečaj) | Devizni tečaj med eurom in tujo valuto, ki se uporabi za promptni del posla valutne zamenjave. | |
| Foreign exchange forward points (bazične točke do terminskega deviznega tečaja) | Razlika med promptnim deviznim tečajem in terminskim deviznim tečajem, izražena v bazičnih točkah, v skladu s prevladujočo tržno konvencijo za zadevni par valut.“ | |

3.

v Prilogi III se tabela v odstavku 1 dela 2 nadomesti z naslednjo:

„Polje

Opis podatkov

Druga možnost poročanja (če obstaja) in druge prilagoditve

Transaction indentifier (identifikacijska oznaka posla)

Notranja enolična identifikacijska oznaka posla, ki jo poročevalska enota uporabi za vsak posel.

Identifikacijska oznaka posla je enolična za vsak posel, o katerem se poroča na posamezen datum poročanja za kateri koli segment denarnega trga.

Reporting date (datum poročanja)

Datum, na katerega se podatki prenesejo ECB ali NCB.

Electronic time stamp (elektronski časovni žig)

Čas, ko je posel sklenjen ali vknjižen.

Counterparty code (koda nasprotne stranke)

Identifikacijska koda, ki se uporabi za prepoznavo nasprotne stranke poročevalske enote pri poslu, o katerem se poroča.

Kadar se posli opravijo prek centralne nasprotne stranke (CNS), je treba zagotoviti identifikacijsko oznako pravnega subjekta (LEI), ki pripada CNS.

Kadar se posli sklenejo z nefinančnimi družbami, DFP, zavarovalnimi družbami, pokojninskimi skladi, državo ali centralnimi bankami, in v primeru vseh drugih poslov, o katerih se poroča, pri katerih ni zagotovljena oznaka LEI nasprotne stranke, je treba zagotoviti podatek o vrsti nasprotne stranke.

Counterparty code ID (ID kode nasprotne stranke)

Oznaka, ki označuje vrsto prenesene posamezne kode nasprotne stranke.

Uporabi se v vseh primerih. Zagotovi se posamezna koda nasprotne stranke.

Counterparty location (lokacija nasprotne stranke)

Koda države, v kateri je ustanovljena nasprotna stranka, po standardu Mednarodne organizacije za standardizacijo (ISO).

Obvezno, če ni zagotovljena posamezna koda nasprotne stranke. Sicer izbirno.

Trade date (datum sklenitve posla)

Datum, na katerega stranki skleneta finančni posel.

Spot value date (datum uporabe promptnega deviznega tečaja)

Datum, na katerega ena stranka drugi stranki proda določen znesek določene valute proti plačilu dogovorjenega zneska določene druge valute po dogovorjenem deviznem tečaju, ki je znan kot promptni devizni tečaj.

Maturity date (datum zapadlosti)

Datum, na katerega se posel valutne zamenjave izteče in se valuta, ki je bila prodana na datum uporabe promptnega deviznega tečaja, kupi nazaj.

Transaction sign (predznak posla)

Uporabi se, da se označi, ali se znesek v eurih, o katerem se poroča pod postavko nominalni znesek posla, na datum uporabe promptnega deviznega tečaja kupi ali proda.

To se mora nanašati na eurski del posla, tj. ali se na datum uporabe promptnega deviznega tečaja euri kupijo ali prodajo.

Transaction nominal amount (nominalni znesek posla)

Znesek v eurih, ki se kupi ali proda na dan uporabe promptnega deviznega tečaja.

Foreign currency code (koda tuje valute)

Trimestna mednarodna koda ISO valute, ki se kupi/proda v zameno za eure.

Foreign exchange spot rate (promptni devizni tečaj)

Devizni tečaj med eurom in tujo valuto, ki se uporabi za promptni del posla valutne zamenjave.

Foreign exchange forward points (bazične točke do terminskega deviznega tečaja)

Razlika med promptnim deviznim tečajem in terminskim deviznim tečajem, izražena v bazičnih točkah, v skladu s prevladujočo tržno konvencijo za zadevni par valut.“

---

SKLEPI

| 24.9.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 248/53 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 248/53

---

SKLEP SVETA (EU, EURATOM) 2015/1600

z dne 18. septembra 2015

o imenovanju članov Evropskega ekonomsko-socialnega odbora za obdobje od 21. septembra 2015 do 20. septembra 2020

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 300(2) in člena 302 navedene pogodbe,

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 106a navedene pogodbe,

ob upoštevanju Sklepa Sveta (EU) 2015/1157 z dne 14. julija 2015 o sestavi Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju predlogov vsake države članice,

po posvetovanju z Evropsko komisijo,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Na podlagi Sklepa Sveta 2010/570/EU, Euratom (2) se mandat sedanjih članov Evropskega ekonomsko-socialnega odbora izteče 20. septembra 2015. Zato bi bilo treba člane imenovati za obdobje petih let od 21. septembra 2015. |
| --- | --- |

(1)

Na podlagi Sklepa Sveta 2010/570/EU, Euratom (2) se mandat sedanjih članov Evropskega ekonomsko-socialnega odbora izteče 20. septembra 2015. Zato bi bilo treba člane imenovati za obdobje petih let od 21. septembra 2015.

| (2) | Vsaka država članica je morala Svetu predložiti seznam kandidatov, ki ga sestavljajo predstavniki organizacij delodajalcev in delojemalcev ter drugi predstavniki civilne družbe, predvsem s socialno-ekonomskega, civilnega, poklicnega in kulturnega področja, in ki se imenujejo za člane Evropskega ekonomsko-socialnega odbora. |
| --- | --- |

(2)

Vsaka država članica je morala Svetu predložiti seznam kandidatov, ki ga sestavljajo predstavniki organizacij delodajalcev in delojemalcev ter drugi predstavniki civilne družbe, predvsem s socialno-ekonomskega, civilnega, poklicnega in kulturnega področja, in ki se imenujejo za člane Evropskega ekonomsko-socialnega odbora.

| (3) | Temu sklepu bo kasneje sledil sklep o imenovanju članov, katerih imena Svet ni prejel pred 8. septembrom 2015 – |
| --- | --- |

(3)

Temu sklepu bo kasneje sledil sklep o imenovanju članov, katerih imena Svet ni prejel pred 8. septembrom 2015 –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Za člane Evropskega ekonomsko-socialnega odbora se za obdobje od 21. septembra 2015 do 20. septembra 2020 imenujejo osebe, navedene v Prilogi k temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju, 18. septembra 2015

Za Svet

Predsednik

J. ASSELBORN

---

(1)  UL L 187, 15.7.2015, str. 28.

1

(2)  Sklep Sveta 2010/570/EU, Euratom z dne 13. septembra 2010 o imenovanju članov Evropskega ekonomsko-socialnega odbora za obdobje od 21. septembra 2010 do 20. septembra 2015 (UL L 251, 25.9.2010, str. 8).

2

---

PRILOGA

ПРИЛОЖЕНИЕ – ANEXO – PŘÍLOHA – BILAG – ANHANG – LISA

ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ – ANNEX – ANNEXE – PRILOG – ALLEGATO – PIELIKUMS

PRIEDAS – MELLÉKLET – ANNESS – BIJLAGE – ZAŁĄCZNIK

ANEXO – ANEXĂ – PRÍLOHA – PRILOGA – LIITE – BILAGA

Членове/Miembros/Členové/Medlemmer/Mitglieder/Liikmed

Μέλη/Members/Membres/Članovi/Membri/Locekļi

Nariai/Tagok/Membri/Leden/Członkowie

Membros/Membri/Členovia/Člani/Jäsenet/Ledamöter

BELGIË/BELGIQUE/BELGIEN

Mr Rudi THOMAES

Représentant de la Fédération des Entreprises de Belgique (FEB)

Administrateur délégué honoraire

Mr Dominique MICHEL

Chief Executive Officer, COMEOS, Fédération belge du commerce et des services

Mr Philippe (Baron) DE BUCK VAN OVERSTRAETEN

Président du Belgian Business for Europe (BBE)

Mr Daniel MAREELS

General Manager, Belgische Federatie van de Financiële sector (Febelfin)

Mr Bernard NOËL

Représentant de la Centrale Générale des Syndicats Libéraux de Belgique (CGSLB)

Ancien secrétaire national

Mr Raymond COUMONT

Représentant de la Centrale nationale des employés/Confédération des Syndicats Chrétiens – (CNE/CSC)

Ancien secrétaire général

Ms Anne DEMELENNE

Représentante de la Fédération Générale du Travail de Belgique (FGTB)

Ancienne secrétaire générale

Mr Rudy DE LEEUW

Voorzitter, Algemeen Belgisch Vakverbond (ABVV)

Mr Ferre WYCKMANS

Algemeen Secretaris, Landelijke Bediendencentrale-Nationaal Verbond voor Kaderleden (LBC-NVK)

Mr Alain COHEUR

Directeur des Affaires Européennes & Internationales, Union Nationale des Mutualités Socialistes

Mr Yves SOMVILLE

Directeur du Service d'Etudes de la Fédération wallonne de l'Agriculture

Mr Ronny LANNOO

Adviseur-generaal, Unie van Zelfstandige Ondernemers (UNIZO)

БЪЛГАРИЯ

Ms Milena ANGELOVA

Secretary – General of the Bulgarian Industrial Capital Association

Mr Bojidar DANEV

Executive President of the Bulgarian Industrial Association – Union of the Bulgarian Business

Mr Georgi STOEV

President of the Trade and Investment Committee and member of the Budgetary Committee of EUROCHAMBERS and Vice president of Bulgarian Chamber of Commerce and Industry

Mr Evgeniy IVANOV

CEO, Member of the Board

Confederation of Employers and Industrialists in Bulgaria „The Voice of Bulgarian Business“ – KRIB

Mr Dimitar MANOLOV

President of the Confederation of Labour „PODKREPA“

Mr Veselin MITOV

International Secretary, Confederation of Labour „PODKREPA“

Mr Plamen DIMITROV

President of the Confederation of Independent Trade Unions in Bulgaria

Mr Ivan KOKALOV

Vice-president of Confederation of Independent Trade Unions in Bulgaria

Mr Lalko DULEVSKI

President of the Economic and Social Council of the Republic of Bulgaria

Professor and Head of the Human Resources and Social Protection Department at the University of National and World Economy

Ms Dilyana SLAVOVA

National Coordinator of the Mountain Milk NGO, National Coordinator of Bulgarian Association of Farmers

Mr Bogomil NIKOLOV

Executive Director, Bulgarian National Association Active Consumers

Ms Diana INDJOVA

Chairperson of the Global Disability Movement

ČESKÁ REPUBLIKA

Ms Vladimíra DRBALOVÁ

EU Affairs Deputy Director and European Affairs Unit Head, Confederation of Industry of the Czech Republic

Mr Vladimír NOVOTNÝ

Member of Standing Committees for Energy and Environmental Policy, Confederation of Industry of the Czech Republic

Ms Marie ZVOLSKÁ

EU Affairs Advisor, Confederation of Employers' and Entrepreneurs' Associations of the Czech Republic

Mr Petr ZAHRADNÍK

Head, ČEZ Group Representation Office in Brussels; Advisor, Czech Chamber of Commerce

Mr Bohumír DUFEK

President, Independent Trade Unions Association of the Czech Republic; Vice-President, European Federation of Food, Agriculture and Tourism Trade Unions

Ms Hana POPELKOVÁ

Advisor, Czech-Moravian Confederation of the Trade Unions

Ms Lucie STUDNIČNÁ

Secretary for International Affairs, Czech-Moravian Confederation of the Trade Unions

Mr Jaroslav UNGERMAN

Expert on Macroeconomics, Czech-Moravian Confederation of the Trade Unions; Advisor, Minister of Finance of the Czech Republic; Vice-Chairman, Supervisory Board, Export Guarantee and Insurance Corporation (EGAP)

Ms Zuzana BRZOBOHATÁ

Non-profit institutions: Brontosaurus, Forum 50 %, Oranžový klub; Advisor, Office of Government of the Czech Republic

Mr Lukáš CURYLO

Director, Caritas Czech Republic; Member, Executive Board, Caritas Europe

Mr Roman HAKEN

Executive Director of the Regional Central Moravian Centre for Community Work

Mr Pavel TRANTINA

Freelance Trainer and Project Manager; EU Projects and Relations Manager, Czech Council of Children and Youth

DANMARK

Ms Dorthe ANDERSEN

Director EU Policy, Confederation of Danish Employers

Mr Anders LADEFOGED

Director of European Affairs at Confederation of Danish Industries

Mr Niels Lindberg MADSEN

Head of CAP-policy division, Landbrug & Fødevarer (Danish Agriculture & Food Council)

Ms Marie-Louise KNUPPERT

Elected Confederal Secretary, Danish Confederation of Trade Unions

Mr Bernt FALLENKAMP

Chief advisor, Danish Confederation of Trade Unions

Mr Mikkel DALSGAARD

EU Advisor, FTF – Confederation of Professionals in Denmark

Ms Benedicte FEDERSPIEL

Chief Counsel, the Danish Consumer Council

Ms Mette KINDBERG

Vice President, Kvinderådet (Women's Council Denmark)

Mr Ask Løvbjerg ABILDGAARD

Project Coordinator, Danish Association of the Blind

DEUTSCHLAND

Mr Christian BÄUMLER (PhD)

Member of the Executive Committee of CDA (European Union of Christian Democratic Workers)

Mr Dirk BERGRATH (PhD)

Director, EU-Liaison Office, IG Metall (German Metalworkers' Union)

Mr Egbert BIERMANN

Member, Managing Federal Board, IG BCE (industrial union)

Ms Gabriele BISCHOFF

Federal Executive of the German Confederation of Trade Unions (DGB)

Ms Tanja BUZEK

Trade Union Secretary (United Services Trade Union „ver.di“)

Mr Peter CLEVER

Member of the management board of the Confederation of German Employers' Associations (BDA)

Mr Bernd DITTMANN

Managing Director, BDI/BDA (German Business Representation)

Mr Gerhard HANDKE

General Director, Federation of German Wholesale, Foreign Trade and Services (BGA)

Ms Renate HEINISCH (PhD)

Representative of BAGSO (Federal Association of Senior Citizens' Organisations)

Mr Udo HEMMERLING

Deputy general secretary, German Farmers' Association (DBV)

Mr Jürgen KESSLER (Professor, PhD)

Professor of Cooperative Law and Auditing of Cooperatives

Mr Stefan KÖRZELL

Member of the Federal Management Board, German Trade Union Confederation (DGB)

Mr Thomas KROPP

Senior Vice President, Head of Group International Relations and Government Affairs, Lufthansa Group

Mr Günter LAMBERTZ (PhD)

Managing Director of DIHK-Representation to the EU (Association of German Chambers of Commerce and Industry)

Mr Arno METZLER

General manager of the German Association of Consulting Engineers (VBI)

Mr Christian MOOS

Divisional Director (European and International Affairs), German Civil Servants Association (dbb)

Mr Volker PETERSEN (PhD)

Head of department, German Raiffeisen Association

Mr Lutz RIBBE

Director of the Environmental Policy Section of the European Nature Heritage Fund (EURONATUR)

Mr Ulrich SAMM (Professor, PhD)

Director, Institute for Energy and Climate Research – Plasma Physics, Forschungszentrum Jülich

Mr Karl-Peter SCHACKMANN-FALLIS (PhD)

Executive Member of the Board, German Savings Bank and Giro Association

Mr Bernd SCHLÜTER (Professor, PhD)

Board member, Federal Association of Non-statutory Welfare (BAGFW)

Mr Peter SCHMIDT

Trade union agent, food and restaurant workers' union (NGG)

Mr Holger SCHWANNECKE

Secretary General of the German Confederation of Skilled Crafts and Small Business (ZDH)

Mr Hans-Joachim WILMS

Secretary for European Affairs in the federal executive of the German Trade Union for Construction, Agriculture and the Environment (IG Bauen – Agrar – Umwelt)

EESTI

Ms Reet TEDER

General Policy Adviser, Estonian Chamber of Commerce and Industry

Ms Eve PÄÄRENDSON

Director of international relations of Estonian Employers' Confederation

Ms Liina CARR

International Secretary, Estonian Trade Union Confederation

Ms Mare VIIES

Consultant, Estonian Employees' Unions Confederation

Mr Roomet SÕRMUS

Chairman, Estonian Chamber of Agriculture and Commerce

Mr Meelis JOOST

Foreign relations and European policy specialist

IRELAND

Mr David Joseph CROUGHAN

Co-Chairman, Economists' Group, Institute of International and European Affairs.

Former Head of Economics and Taxation, Ibec (Irish Business and Employers Confederation)

Mr Thomas MCDONAGH

Chairman of Thomas McDonagh & Sons Limited/Patron of The Chambers of Commerce of Ireland (trading as Chambers Ireland)

Mr John Patrick O'CONNOR

General President, SIPTU (Services, Industrial, Professional & Technical Union)

Ms Patricia MCKEOWN

Regional Section UNISON NI (Northern Ireland). ICTU Executive Council member & NIC Committee Member

Mr Cillian LOHAN

CEO of Green Economy Foundation

Mr Michael MCLOUGHLIN

Head of Advocacy and Communications at Youth Work Ireland

Mr John BRYAN

Past IFA (Irish Farmers' Association) President

Mr John COMER

President of ICMSA (Irish Creamery Milk Suppliers Association)

Mr Seamus BOLAND

CEO Irish Rural Link

ΕΛΛΑΣ

Mrs Irini Ivoni PARI

Permanent Delegate of the Hellenic Federation of Enterprises (SEV) to Brussels

Mr Panagiotis Leonidas GKOFAS

Member of the General Assembly of the General Confederation of Small and Medium Enterprises (GSEVEE).

Mr Dimitrios DIMITRIADIS

Former First Vice President of the Greek Confederation of Commerce and Entrepreneurship (ESEE) and President of the General Assembly.

Mr Aristotelis THOMOPOULOS

Member of the Board of Directors (BoD) of the Greek Tourism Confederation (SETE).

Mr Yannis PANAGOPOULOS

President of the Greek General Confederation of Labour (GSEE)

Mr Georgios DASSIS

Special advisor to the Greek General Confederation of Labour (GSEE) – Representative of the Greek General Confederation of Labour (GSEE) to the European Trade Union Confederation (ETUC)

Mr Spyridon PAPASPYROS

President of the General Council of the Confederation of Public Servants (ADEDY)

Mr Georgios PETROPOULOS

Member of the Executive Committee (Board) of Confederation of Public Servants (ADEDY)

Mr Ioannis KOLYVAS

Director General of the Panhellenic Organization of Unions of Agricultural Co-operatives (PASEGES)

Ms Evangelia KEKELEKI

Secretary General of the Consumer's Protection Centre (KERKA)

Mr Ioannis VARDAKASTANIS

President of the National Confederation of Disabled People (ESAEA)

Ms Aikaterini PEPPA

Deputy-General Director of the Union of Greek Shipowners (EEE)

ESPAÑA

Sr. Andrés, BARCELÓ DELGADO

Director General de la Unión de Empresas Siderúrgicas (UNESID)

Sr. Josep Manuel, BASAÑEZ VILLALUENGA

Miembro de la Junta Directiva de la Confederación Española de Organizaciones Empresariales (CEOE)

Miembro del Comité Ejecutivo de Fomento del Trabajo Nacional de Cataluña

Sra. Patricia CIREZ MIQUELEIZ

Delegación de la Confederación Española de Organizaciones Empresariales (CEOE) en Bruselas

Sra. Ma Helena DE FELIPE LEHTONEN

Presidenta de la Patronal de la micro, pequeña y mediana empresa de Cataluña (FEPIME)

Vicepresidenta de Confederación Española de la Pequeña y Mediana Empresa (CEPYME)

Sr. Antonio GARCÍA DEL RIEGO

Managing Director, Head of European Corporate Affairs

Banco Santander

Sr. Ignacio GARCÍA MAGARZO

Director General

Asociación Española de Distribuidores, Autoservicios y Supermercados (ASEDAS)

Sr. Josep PUXEU ROCAMORA

Director General

Asociación de Fabricantes de Bebidas Refrescantes (ANFABRA)

Sra. Isabel CAÑO AGUILAR

Responsable de la Oficina de UGT en Bruselas

Sr. Francisco Javier DOZ ORRIT

Adjunto a la Secretaría de CC.OO. y Presidente de la Fundación 1o de Mayo

Sra. Laura GONZALEZ de TXABARRI ETXANIZ

Responsable del Departamento Internacional, con dirección en Barrainkua (ELA-STV)

Sr. Juan MENDOZA CASTRO

Director del Instituto Sindical de Cooperación al Desarrollo (ISCOD-UGT)

Sr. José Antonio MORENO DÍAZ

Asesor jurídico confederal del CC.OO. en materia de inmigración

Sra. Catalina Ana VICENS GUILLÉN

Secretaria General de CC.OO.-Illes Balears

Sr. José María ZUFIAUR NARVAIZA

Colaborador de la Secretaría de Política Internacional de UGT

Sr. Miguel Ángel CABRA DE LUNA

Vocal de la Junta Directiva de la Confederación Empresarial Española de la Economía Social (CEPES).

Presidente de la Comisión de Relaciones Internacionales (CEPES)

Sr. Andoni GARCÍA ARRIOLA

Miembro de la Comisión Ejecutiva de la Coordinadora de Agricultores y Ganaderos (COAG)

Sr. Bernardo HERNÁNDEZ BATALLER

Secretario General de la Asociación de Usuarios de la Comunicación (AUC)

Vocal del Consejo de Consumidores y Usuarios (CCU) de España

Sr. José Manuel ROCHE RAMO

Secretario General de la Unión de Pequeños Agricultores y Ganaderos de Aragón (UPA-Aragón)

Sr. Gabriel SARRÓ IPARRAGUIRRE

Asesor de la Confederación Española de Pesca (CEPESCA)

Sr. Ricardo SERRA ARIAS

Presidente de la Asociación Agraria de Jóvenes Agricultores (ASAJA) de Sevilla y Andalucía.

Sr. Carlos TRÍAS PINTÓ

Director de la Asociación General de Consumidores (ASGECO)

Director de la Unión de Cooperativas de Consumidores y Usuarios de España (UNCCUE)

FRANCE

Mme Emmanuelle BUTAUD-STUBBS

Déléguée générale de l'Union des Industries Textiles (UIT)/Mouvement des entreprises de France (MEDEF)

M. Stéphane BUFFETAUT

Président du Réseau Batigere (entreprises sociales pour l'habitat)/Mouvement des entreprises de France (MEDEF)

Mme Anne CHASSAGNETTE

Directrice de la Responsabilité Environnementale et Sociétale, Groupe Engie

M. Henri MALOSSE

CCI France (Chambres de commerce et d'industrie de France)

M. Philippe de BRAUER

Vice-président de la commission internationale de la Confédération Générale des Petites et Moyennes Entreprises (CGPME)

M. Patrick LIEBUS

Vice-président de l'Union Professionnelle Artisanale (UPA) et Président de la Confédération de l'Artisanat et des Petites Entreprises du Bâtiment (CAPEB)

M. Arnold PUECH d'ALISSAC

Président de l'Union Syndicale Agricole de Seine-Maritime (FNSEA 76)

Mme Marie-Françoise GONDARD-ARGENTI

Secrétaire générale de l'Union Nationale des Professions Libérales (UNAPL)

M. Christophe LEFEVRE

Secrétaire national de la Confédération Française de l'Encadrement/Confédération Générale des Cadres (CFE-CGC) en charge de l'Europe et de l'International

M. Jacques LEMERCIER

Ancien Secrétaire général de Force Ouvrière (FO) Communication

Mme Laure BATUT

Membre du secteur Europe-International de la Confédération Force Ouvrière (FO)

M. Pierre-Jean COULON

Secrétaire confédéral Europe-international de la Confédération Française des Travailleurs Chrétiens (CFTC)

Mme Franca SALIS MADINIER

Secrétaire nationale de la Confédération Française Démocratique du Travail (CFDT) Cadres

M. Christophe QUAREZ

Secrétaire fédéral de la Fédération de la Chimie et de l'Energie (FCE) de la Confédération Française Démocratique du Travail (CFDT)

Mme Ozlem YILDIRIM

Conseillère confédérale de la Confédération Générale du Travail (CGT)

M. Denis MEYNENT

Conseiller confédéral de la Confédération Générale du Travail (CGT)

Mme Reine-Claude MADER-SAUSSAYE

Présidente de la Confédération de la Consommation, du Logement et du Cadre de Vie (CLCV)

Mme Geneviève SAVIGNY

Ancienne Secrétaire nationale de la Confédération paysanne

M. Christophe HILLAIRET

Membre du Bureau et du Conseil d'administration de l'Assemblée Permanente des Chambres d'Agriculture (APCA)

M. Jean-Marc ROIRANT

Secrétaire général de la Ligue de l'Enseignement

Mme Christiane BASSET

Vice-présidente de l'Union Nationale des Associations Familiales (UNAF)

Mme Jocelyne LE ROUX

Secrétaire générale adjointe de la Fédération des Mutuelles de France (FMF)

M. Thierry LIBAERT

Fondation pour la Nature et l'Homme (FNH)

M. Michel DUBROMEL

Vice-président de France Nature Environnement (FNE)

HRVATSKA

Mr Davor MAJETIĆ

Director General, Croatian Employers' Association (HUP)

Ms Dragica MARTINOVIĆ DŽAMONJA

Director, Representative Office of the Croatian Chamber of Economy in Brussels

Ms Violeta JELIĆ

General Secretary of the Croatian Chamber of Trades and Crafts

Ms Marija HANŽEVAČKI

General Secretary of the Independent Trade Unions of Croatia (NHS)

Ms Anica MILIĆEVIĆ-PEZELJ

Executive Secretary, Union of Autonomous Trade Unions (UATUC)

Mr Vilim RIBIĆ

President of MATICA – Association of Croatian Trade Unions; President of the Great Council of Independent Union of Research and Higher Education Employees of Croatia

Ms Lidija PAVIĆ-ROGOŠIĆ

Director of ODRAZ – Sustainable Community Development, Croatian civil society organisation

Ms Marina ŠKRABALO

Senior Advisor, GONG

Mr Toni VIDAN

Energy campaigner of environmental CSO Zelena akcija – Friends of the Earth Croatia

ITALIA

Sig. Pietro Vittorio BARBIERI

Portavoce del Forum Terzo Settore – Presidente FISH (Federazione Italiana per il Superamento dell'Handicap)

Sig. ra Giulia BARBUCCI

Area politiche europee e internazionali della CGIL (Confederazione Generale Italiana del Lavoro)

Sig.ra Claudia BUSCHI

Segretariato Generale della CISL (Confederazione Italiana Sindacati Lavoratori)

Sig.ra Marina Elvira CALDERONE

Presidente del Consiglio Nazionale dell'Ordine dei Consulenti del Lavoro – Presidente del Comitato Unitario degli Ordini e Collegi Professionali

Sig. Carmelo CEDRONE

Professore Emerito di Politica Economica Europea Università la Sapienza di Roma – Consulente del Dipartimento Europeo ed Internazionale della UIL (Unione Italiana del Lavoro)

Sig. Stefano CETICA

Presidente di IPER (Istituto per le Ricerche Economiche e Sociali) della UGL (Unione Generale del Lavoro)

Sig. Pietro Francesco DE LOTTO

Direttore Generale di Confartigianato Vicenza

Sig.ra Cinzia DEL RIO

Direttore del Dipartimento Internazionale della UIL (Unione Italiana del Lavoro)

Sig. Gianfranco DELL'ALBA

Direttore della Delegazione di Confindustria presso l'Unione Europea a Bruxelles

Sig. Tommaso DI FAZIO

Presidente nazionale della CIU (Confederazione Italiana di Unione delle professioni intellettuali)

Sig. Giancarlo DURANTE

Direttore degli Affari sociali dell'Associazione Bancaria Italiana – Professore di Sicurezza sociale e libera circolazione dei lavoratori nell'UE all'Università degli Studi La Sapienza di Roma

Sig. Diego DUTTO

Direttore Nazionale LEGACOOPSOCIALI (Associazione Nazionale Cooperative Sociali)

Sig. Emilio FATOVIC

Vice Segretario Nazionale CONFSAL (Confederazione Generale dei Sindacati Autonomi dei Lavoratori)

Sig. Giuseppe GUERINI

Presidente di Federsolidarietà-Confcooperative – Presidente della cooperativa sociale Ecosviluppo

Sig. Giuseppe Antonio Maria IULIANO

Responsabile per le Politiche Internazionali, Segretariato Internazionale della CISL (Confederazione Italiana Sindacati Lavoratori)

Sig. Luca JAHIER

Giornalista, politologo, esperto di associazionismo di promozione sociale e del terzo settore – ACLI

Sig. Antonio LONGO

Presidente del Movimento Difesa del Cittadino – Membro del CNCU (Consiglio Nazionale Consumatori e Utenti)

Sig. Sandro MASCIA

Direttore dell'Ufficio di Confagricoltura a Bruxelles

Sig. Alberto MAZZOLA

Responsabile degli Affari Internazionali delle Ferrovie dello Stato Italiane – Vice Presidente Gruppo Trasporti Business Europe

Sig. Stefano PALMIERI

Area Politiche Europee ed Internazionali della CGIL (Confederazione Generale Italiana del Lavoro)

Sig. Antonello PEZZINI

Professore di Economia e gestione delle imprese nell'Unione europea all'Università degli Studi di Bergamo – Imprenditore nel settore tecnico-tessile

Sig. Maurizio REALE

Direttore dell'Ufficio di Rappresentanza per le Relazioni con le Istituzioni dell'Unione Europea di Coldiretti

Sig. Claudio ROTTI

Presidente di AICE (Associazione Italiana Commercio Estero)

Sig. Marco VEZZANI

Vice Presidente Nazionale CIDA

ΚΥΠΡΟΣ

Mr Michalis ANTONIOU

Assistant Director General, Cyprus Employers & Industrialists Federation

Mr Manthos MAVROMMATIS

Former President, Cyprus Chamber of Commerce and Industry

Mr Nicolaos (Nicos) EPISTITHIOU

Former Secretary General of the Cyprus Hotel Employees Federation OYXEKA-SEK

Mr Andreas PAVLIKKAS

Head of Research and Studies Department, Pancyprian Federation of Labour – PEO

Mr Anastasis YIAPANIS

General Secretary of Panagrotikos Farmers Union

LATVIJA

Mr Vitālijs GAVRILOVS

President of Employers' Confederation of Latvia

Mr Gundars STRAUTMANIS

Vice-president of Latvian Chamber of Commerce and Industry

Ms Ariadna ĀBELTIŅA

Coordinator for External Relations, Free Trade Union Confederation of Latvia

Mr Pēteris KRĪGERS

President of Free Trade Union Confederation of Latvia

Ms Gunta ANČA

Chairperson of the Latvian Umbrella Body for Disability Organisations

SUSTENTO

Ms Baiba MILTOVIČA

International and EU Affairs Adviser of Latvian National Association for Consumer Protection

Mr Gustavs NORKĀRKLIS

Chairman of the Board of Association of Latvian Organic Agriculture

LUXEMBOURG

Monsieur Henri WAGENER

Conseiller auprès de Fedil, Business Federation Luxembourg

Monsieur Raymond HENCKS

Conseiller auprès de la Chambre des fonctionnaires et employés publics

Monsieur Jean-Claude REDING

Président de la Chambre des Salariés

Monsieur Norbert GEISEN

Président honoraire de la Fédération des Artisans

Madame Josiane WILLEMS

Directrice de la Centrale paysanne

MAGYARORSZÁG

Dr. András EDELÉNYI

Expert, Hungarian Chamber of Commerce and Industry

Dr. István KOMORÓCZKI

Economic Advisor to the President of COOP Federation

Ms Katalin Elza SÜLE

President, Hungarian Chamber of Agriculture of Zala County

President, National Association of Hungarian Farmers' Societies of Zala County

Ms Júlia Borbála VADÁSZ

Permanent Delegate in Brussels of the Confederation of Hungarian Employers and Industrialists

Dr. Piroska KÁLLAY

Coordinator for Committees (Equality, Youth, International, Pensioners) of the LIGA-Democratic League of Independent Trade Unions

Ms Erika NEMESKÉRINÉ KOLLER

International secretary at the Forum for the Co-operation of Trade Unions

Dr. Miklós PÁSZTOR

Expert, National Federation of Workers' Council

Dr. János WELTNER

Senior consultant, Semmelweis University in Budapest

Dr. Etele BARÁTH

Hon. university professor, Hungarian Society for Urban Planning

Dr. Ágnes CSER

Representative of the Hungarian Alliance for Children and Youth

Ms Kinga JOÓ

Vice-president, National Association of Large Families

Mr Ákos TOPOLÁNSZKY

President, Federation of the Hungarian Dr.ug Therapeutic Institutes

MALTA

Mr Stefano MALLIA

Former President of the Malta Chamber of Commerce and Industry and an ex-officio Council Member and Member of the Chamber Statute Revision Committee

Mr Tony ZAHRA

President, Malta Hotels and Restaurants Association

Mr Charles VELLA

Research & Information Executive; Secretary to the GWU National Council

Dr. Philip VON BROCKDORFF

Consultant, Union Ħaddiema Magħqudin

Mr Ben RIZZO

President, Civil Society Committee within the Malta Council for Economic and Social Development (MCESD)

NEDERLAND

Mr Winand Leo Emile QUAEDVLIEG

Head, Brussels office, VNO-NCW and MKB Nederland

Mr Klaas Johan OSINGA

Senior Adviser, International Affairs at LTO NEDERLAND

Mrs Marjolijn BULK

Adviser, European Affairs at FNV

Mr Martinus Cornelis SIECKER

Former Trade Union Official, Netherlands Trade Union Federation (FNV)

Mrs Annie VAN WEZEL

Policy Adviser, European and International Affairs at FNV

Mrs Melanie I. BOUWKNEGT

Advisor, CNV Nederland

Mrs Cathelijne C.J. MULLER

Advisor, VCP

Mr Dick WESTENDORP

Former President, „consumentenbond“

Mr Jan Willem Hendrik DIRX

Advisor and directorate secretariat to the management of „Natuur and Milieu“. Responsible for the „groene11“ (partnership between the main Dutch nature and environmental organisations)

ÖSTERREICH

Ms Christa SCHWENG

Senior Advisor of the „Wirtschaftskammer Österreich“ (Austrian Economic Chamber); department for social policy and health

Mr Michael IKRATH

Secretary General of the „Österreichischer Sparkassenverband“ (Austrian Association of savings banks)

Mr Gerhard RIEMER

Consultant of the „Vereinigung der Österreichischen Industrie“ (Federation of the Austrian Industry)

Mr Ferdinand MAIER

Former Secretary General of the „Österreichischer Raiffeisenverband“ (Austrian Raiffeisen-Association)

Mr Thomas DELAPINA

Senior advisor of the „Arbeiterkammer Wien“ (Chamber of Labour of the Federal Land Vienna)

Mr Thomas WAGNSONNER

Deputy Director of the „Arbeiterkammer Niederösterreich“ (Chamber of Labour of the Federal Land of Lower Austria)

Mr Oliver RÖPKE

Head of the „ÖGB-Europabüro an der Ständigen Vertretung Österreichs bei der EU in Brüssel“ (Bureau for European Affairs of the Austrian Trade Union at the Permanent Representative of Austria at the EU in Brussels)

Mr Wolfgang GREIF

Head of the department of the „ÖGB“ (Austrian Trade Union Association) betreffend „Europa, Konzerne und Internationale Beziehungen“ (Europe, multinational companies and international relations)

Mr Thomas KATTNIG

Head of the „Bereich für Internationales, EU und Daseinsvorsorge in der Gewerkschaft der Gemeindebediensteten sowie der Gewerkschaft für Kunst, Medien, Sport und freie Berufe“ (in the field of international affairs, EU and services of general interest of the trade union for employees of municipalities as well as for the trade union of media, sports and independent professions)

Mr Rudolf KOLBE

President of the „Kammer der Architekten und Ingenieurkonsulenten für Oberösterreich und Salzburg“ (Chamber of architects and consultants for engineering for the Federal Land of Upper Austria and the Federal Land of Salzburg)

Mr Andreas THURNER

Officer of the „Landwirtschaftskammer Österreich – Büro Brüssel“ (Chamber of agriculture in Austria – Office in Brussels)

Mr Alfred GAJDOSIK

Employee of „Hotel Marriott/PCC-Erhaltungs- und ErrichtungsgesmbH“ (Marriott Hotel Vienna/PCC-preservation and accommodation-limited partnership company)

POLSKA

Mr Jacek Piotr KRAWCZYK

Vice-president, Confederation Lewiatan

Mr Lech Józef PILAWSKI

Director General, Confederation Lewiatan

Mr Andrzej MALINOWSKI

President, Employers of Poland

Mr Janusz PIETKIEWICZ

Vice-president, Employers of Poland

Mr Jarosław Maciej MULEWICZ

Consultant, Association of Employers Business Centre Club

Mr Krzysztof OSTROWSKI

Director of the Interventions Bureau, Association of Employers Business Centre Club

Mr Jan KLIMEK

Vice-president, Polish Craft Association

Mrs Dorota GARDIAS

Expert, Trade Union Forum

Mrs Wioletta JANOSZKA

Member of the Board, Trade Union Forum

Mr Andrzej ADAMCZYK

Secretary of the Foreign Affairs Office, Independent and Self-Governing Trade Union „Solidarność“

Mr Marian KRZAKLEWSKI

Expert, Independent and Self-Governing Trade Union „Solidarność“

Mr Franciszek Bogdan BOBROWSKI

Vice-president, All-Poland Alliance of Trade Unions

Mr Wincenty Sławomir BRONIARZ

President of the Polish Teachers' Union/All-Poland Alliance of Trade Unions

Mr Adam ROGALEWSKI

Expert, All-Poland Alliance of Trade Unions

Mr Krzysztof Stanisław BALON

Secretary of the Programming Committee, Working Community of Associations of Social Organisations WRZOS

Mrs Karolina Lidia DRESZER-SMALEC

Expert, All-Poland Federation of Non-Governmental Organisations

Mr Krzysztof KAMIENIECKI

Expert, Polish Ecological Club

Mr Michał Grzegorz MODRZEJEWSKI

Honorary President of the Union of the Rural Youth

Mr Krzysztof Jerzy PATER

Member, Polish Scouting Association

Mrs Elżbieta Maria SZADZIŃSKA

Expert, Consumers Federation

Mrs Teresa TISZBIEREK

Expert, Association of the Voluntary Fire Brigades of the Republic of Poland

PORTUGAL

Mr Gonçalo Cristóvão Aranha da Gama LOBO XAVIER

Adviser to the Management Board of AIMMAP – the Association of Portuguese Metallurgical, Mechanical Engineering and Similar Industrial Companies; Member appointed by CIP – Confederation of Enterprises of Portugal, since January 2013 (CIP)

Mr Luís Miguel CORREIA MIRA

Secretary-general, Portuguese Farmers' Confederation (CAP)

Mr Pedro D'ALMEIDA FREIRE

Vice-president, Confederation of Portuguese Commerce and Services (CCP)

Mr Paulo BARROS VALE

Businessman, Director of the Portuguese Business Association (AEP)

Mr Mário David FERREIRINHA SOARES

Professor, Member of the National Council of the General Confederation of Portuguese Workers – Inter-union (CGTP-IN)

Mr Carlos Manuel ALVES TRINDADE

Member of the Executive Committee, National Council of the Portuguese General Workers' Confederation (CGTP-IN)

Mr Carlos Manuel SIMÕES DA SILVA

Secretary-General of UGT (União Geral de Trabalhadores/Portuguese General Workers Trade-Union)

Mr João DIAS DA SILVA

Vice-President of the Board of the Teachers' Trade Union for the North Region

Mr Jorge PEGADO LIZ

Lawyer, Consumer Protection Association (DECO)

Mr Carlos Matias RAMOS

President of the Portuguese Association of Engineers

Mr Francisco Bernardino da SILVA

Secretary-general of CONFAGRI, President of the Portuguese National Federation of Mutual Agricultural Credit Banks (Portuguese Cooperative Banks) (FENACAM)

Mr Lino da SILVA MAIA

President of the National Confederation of Solidarity Institutions (CNIS)

ROMÂNIA

Petru Sorin DANDEA

Vice-president at The National Trade Union Confederation Cartel ALFA

Dumitru FORNEA

Confederal Secretary responsible for the International Relations of the National Trade Union Confederation – MERIDIAN

Minel IVAȘCU

Secretary General at The National Trade Union Block (BNS)

Liviu LUCA

Prim-vice-president at The National Trade Union Confederation CNSLR-FRATIA

Sabin RUSU

Secretary General – Confederation of Democratic Trade Unions in Romania

Ana BONTEA

Director of the Department for Legal Affairs and Social Dialogue, National Council of Small and Medium Sized Private Enterprises in Romania (CNIPMMR)

Mihai MANOLIU

President, The Confederation of Romanian Employers (CNPR)

Aurel Laurențiu PLOSCEANU

President, General Union of Industrialists in Romania (UGIR)

Octavian Cătălin ALBU

Secretary General of Romanian National Employers Organisation (PNR)

Irinel Eduard FLORIA

Employers Confederation Concordia (Concordia)

Cristian PÎRVULESCU

President, Asociația Pro Democrația (ApD), non-governmental, non-profit association

Ionuț SIBIAN

Executive Director, Civil Society Development Foundation (CSDF)

Mihai IVAȘCU

Camera de Comerț și Industrie a României

Marius Eugen OPRAN

Institutul Național de C& D pentru Fizică și Inginerie Nucleară; Institutul Național de C&D Fizica Laserelor Plasmei și Radiației;

Victor ALISTAR

Transparency International România

SLOVENIJA

Mr Jože SMOLE

Secretary General, ZDS – Association of Employers of Slovenia

Mr Dare STOJAN

Director, Businessman, AVITEL d.o.o.

Ms Nadja GÖTZ

Legal Adviser of Public Services Trade Unions Confederation of Slovenia

Mr Jakob Krištof POČIVAVŠEK

Secretary General of the Confederation of Trade Unions of Slovenia PERGAM

Mr Andrej ZORKO

Executive Secretary, Governing Board of the Slovenian Association of Free Trade Unions

Mr Primož ŠPORAR

Chief Executive Officer of SKUP, Association of Private Institutes

Mr Branko RAVNIK

Director of Chamber of Agriculture and Forestry of Slovenia (CAFS)

SLOVENSKO

Mr Peter MIHÓK

President of the Slovak Chamber of Commerce and Industry and Vice President of the Economic and Social Council of the Slovak Republic

Ms Martina ŠIRHALOVÁ

Project manager, Federation of employers' associations (AZZZ)

Ms Jarmila DÚBRAVSKÁ

Director of the Department of Agriculture and Services, Slovak Agriculture and Food Chamber (SPPK)

Mr Emil MACHYNA

President of the Slovak Metalworkers Federation (KOVO)

Mr Anton SZALAY

President of the Slovak Trade Union of Health and Social Services

Ms Mária MAYEROVÁ

President of the Slovak Trade Union of Public Administration and Culture (SLOVES)

Mr Vladimír BÁLEŠ

Professor, Slovak University of Technology in Bratislava

Mr Juraj SIPKO

Director of the Institute of Economic Research, Slovak Academy of Science

Mr Rudolf KROPIL

President of the Slovak Rectors' Conference

SUOMI

Ms Tellervo KYLÄ-HARAKKA-RUONALA

Director, Infrastructure and Environment, Confederation of Finnish Industries

Mr Jukka AHTELA

LL.M., Chairman of the Board, Senior Advisor, Ahtela Consulting Oy

Mr Timo VUORI

Executive Vice President, Finland Chamber of Commerce

Mr Markus PENTTINEN

Head of International Affairs, Confederation of Professional and Managerial Staff in Finland Akava

Mr Pekka RISTELÄ

Director, FinUnions – Finnish Trade Union Representation to the EU

Ms Marianne MUONA

Senior Advisor on International Affairs, Finnish Confederation of Professionals STTK

Ms Pirkko RAUNEMAA

M.Sc. (Agriculture and Forestry), Council of Home Economics and Consumer Associations

Mr Simo TIAINEN

Director, Office of Finnish Agriculture and Cooperatives, Central Union of Agricultural Producers and Forest Owners MTK

Mr Pasi MOISIO

Director, Permanent Representative to the EU of the Finnish transport and logistics organisations

SVERIGE

Ms Karin Ebba Sofia EKENGER

Director/Senior Advisor, Confederation of Swedish Enterprise

Mr Nils-Olof Krister ANDERSSON

Head of the Tax Policy Department, Confederation of Swedish Enterprise

Mr Thord Stefan BACK

Director Sustainable Logistics, Swedish Confederation of Transport Enterprises

Mr Erik Rolf Lennart SVENSSON

Board Member, Almega AB

Ms Ellen Paula NYGREN

Ombudsman, Swedish Trade Union Confederation

Mr Frank Thomas ABRAHAMSSON

Swedish Trade Union for Service and Communications Employees

Ms Berivan Muhriban ÖNGÖRUR

International Secretary, Swedish Confederation of Professional Employees

Mr Bo Gunnar Alexander JANSSON

President, National Union of Teachers in Sweden

Ms Ariane Elisabeth RODERT

EU Policy Advisor, National Forum for Voluntary Organizations

Mr Oskar Kristersson WALLNER

Expert, National Council of Swedish Youth Organisations (LSU)

Ms Sofia Karin Anna BJÖRNSSON

Acting director, Federation of Swedish Farmers (LRF), Brussels Office

Ms Ulrika WESTERLUND

President, Swedish Federation for Lesbian, Gay, Bisexual and Transgender Rights (RFSL)

UNITED KINGDOM

Mr George Traill LYON

Independent Lawyer – formerly BAE Systems

Mr Roger Martin BARKER

Director, Corporate Governance and Professional Standards, Institute of Directors

Ms Brenda KING

Director, African and Caribbean Diversity

Dr David John SEARS

Consultant and former Deputy Director General British Chamber of Commerce

Ms Madi SHARMA

Entrepreneur and consultant and Founder of Women's Economic and Social Think Tank and Make a Difference Ideas Centre supporting female empowerment

Mr John WALKER

Director of European Alliance of Small Business, Business Consultant and former National Chairman of Federation of Small Business

Mr Jonathan PEEL

Business and Trade Consultant

Mr Brendan James BURNS

Management Consultant and Financial Investor

Mr Brian CURTIS

Former Chair/President in National Union of Rail, Maritime and Transport Workers and WTUC

Ms Diane KELLY

UNISON Assistant Branch Secretary

Ms Kathleen WALKER SHAW

Head of European Office for GMB Trade Union

Ms Agnes TOLMIE

Senior Union Representative, UNITE Union, and Manager, Royal Bank of Scotland

Ms Judy MCKNIGHT

Former General Secretary, National Association of Probation Officers (NAPO)

Mr Nicholas CROOK

Head of International Relations, UNISON, and member of the Executive of the European Federation of Public Service Unions

Mr Amarjite SINGH

CWU Branch Secretary, Royal Mail. Chair of CWU National Race Advisory Board

Mr Martin MAYER

First Yorkshire Bus PLC, UNITE Branch Secretary

Dr Rose D'SA

Consultant in EU, Commonwealth and International Law including legal education and Distance Learning

Ms Jane MORRICE

Communications Consultant, Deputy Chief Equality Commissioner – Northern Ireland

Sir Stuart ETHERINGTON

Chief Executive for the National Council for Voluntary Organisations (NCVO)

Mr Michael SMYTH

Economist, Academic, University of Ulster

Mr Tom JONES

Farmer; Vice-President of the Wales Council for Voluntary Action (WCVA)

Ms Irene OLDFATHER

Director, Health and Social Care Alliance

Ms Marina YANNAKOUDAKIS

Consultant on Women's Rights

Sir Graham WATSON

Managing Director, Consultant, Honorary President and co-founder of Climate Parliament (London) and Chairman of Europe Active, the European Health and Fitness Association

---

| 24.9.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 248/80 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 248/80

---

SKLEP SVETA (EU) 2015/1601

z dne 22. septembra 2015

o uvedbi začasnih ukrepov na področju mednarodne zaščite v korist Italije in Grčije

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 78(3) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 78(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) lahko Svet na predlog Komisije in po posvetovanju z Evropskim parlamentom v primeru izrednih razmer v eni ali več državah članicah zaradi nenadnega prihoda državljanov tretjih držav sprejme začasne ukrepe v korist zadevnih držav članic. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 78(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) lahko Svet na predlog Komisije in po posvetovanju z Evropskim parlamentom v primeru izrednih razmer v eni ali več državah članicah zaradi nenadnega prihoda državljanov tretjih držav sprejme začasne ukrepe v korist zadevnih držav članic.

| (2) | V skladu s členom 80 PDEU za politike Unije glede mejne kontrole, azila in priseljevanja ter njihovo izvajanje velja načelo solidarnosti in pravične delitve odgovornosti med državami članicami, akti Unije, sprejeti na tem področju, pa vsebujejo ustrezne ukrepe za uveljavitev tega načela. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 80 PDEU za politike Unije glede mejne kontrole, azila in priseljevanja ter njihovo izvajanje velja načelo solidarnosti in pravične delitve odgovornosti med državami članicami, akti Unije, sprejeti na tem področju, pa vsebujejo ustrezne ukrepe za uveljavitev tega načela.

| (3) | Ob nedavnih kriznih razmerah v Sredozemlju so institucije Unije nemudoma priznale obstoj izrednih migracijskih tokov v tej regiji in pozvale h konkretnim solidarnostnim ukrepom za podporo najbolj obremenjenim državam članicam. Na skupni seji ministrov za zunanje in notranje zadeve 20. aprila 2015 je Komisija predstavila načrt ukrepov v desetih točkah za takojšen odziv na to krizo ter se med drugim zavezala k preučitvi možnosti za uvedbo mehanizma nujnih premestitev. |
| --- | --- |

(3)

Ob nedavnih kriznih razmerah v Sredozemlju so institucije Unije nemudoma priznale obstoj izrednih migracijskih tokov v tej regiji in pozvale h konkretnim solidarnostnim ukrepom za podporo najbolj obremenjenim državam članicam. Na skupni seji ministrov za zunanje in notranje zadeve 20. aprila 2015 je Komisija predstavila načrt ukrepov v desetih točkah za takojšen odziv na to krizo ter se med drugim zavezala k preučitvi možnosti za uvedbo mehanizma nujnih premestitev.

| (4) | Evropski svet se je na zasedanju 23. aprila 2015 med drugim odločil okrepiti notranjo solidarnost in odgovornost ter se zavezal zlasti k povečanju nujne pomoči najbolj obremenjenim državam članicam in preučitvi možnosti za organizacijo nujnih premestitev med državami članicami na prostovoljni osnovi, pa tudi k napotitvi ekip Evropskega azilnega podpornega urada (v nadaljnjem besedilu: EASO) v najbolj obremenjene države članice za skupno obravnavanje prošenj za mednarodno zaščito, vključno z registracijo in odvzemom prstnih odtisov. |
| --- | --- |

(4)

Evropski svet se je na zasedanju 23. aprila 2015 med drugim odločil okrepiti notranjo solidarnost in odgovornost ter se zavezal zlasti k povečanju nujne pomoči najbolj obremenjenim državam članicam in preučitvi možnosti za organizacijo nujnih premestitev med državami članicami na prostovoljni osnovi, pa tudi k napotitvi ekip Evropskega azilnega podpornega urada (v nadaljnjem besedilu: EASO) v najbolj obremenjene države članice za skupno obravnavanje prošenj za mednarodno zaščito, vključno z registracijo in odvzemom prstnih odtisov.

| (5) | Evropski parlament je v resoluciji z dne 28. aprila 2015 ponovno potrdil, da mora Unija pri svojem odzivu na nedavne pretresljive dogodke v Sredozemlju izhajati iz solidarnosti in pravične delitve odgovornosti ter se pri tem osredotočiti zlasti na potrebe tistih držav članic, ki v absolutnem smislu ali relativno gledano sprejmejo največji delež beguncev in prosilcev za mednarodno zaščito. |
| --- | --- |

(5)

Evropski parlament je v resoluciji z dne 28. aprila 2015 ponovno potrdil, da mora Unija pri svojem odzivu na nedavne pretresljive dogodke v Sredozemlju izhajati iz solidarnosti in pravične delitve odgovornosti ter se pri tem osredotočiti zlasti na potrebe tistih držav članic, ki v absolutnem smislu ali relativno gledano sprejmejo največji delež beguncev in prosilcev za mednarodno zaščito.

| (6) | Poleg ukrepov na področju azila bi morale najbolj obremenjene države članice okrepiti prizadevanja za vzpostavitev ukrepov za soočanje z mešanimi migracijskimi tokovi na zunanjih mejah Evropske unije. S temi ukrepi bi morali zaščititi pravice oseb, ki potrebujejo mednarodno zaščito, in preprečiti nedovoljeno migracijo. |
| --- | --- |

(6)

Poleg ukrepov na področju azila bi morale najbolj obremenjene države članice okrepiti prizadevanja za vzpostavitev ukrepov za soočanje z mešanimi migracijskimi tokovi na zunanjih mejah Evropske unije. S temi ukrepi bi morali zaščititi pravice oseb, ki potrebujejo mednarodno zaščito, in preprečiti nedovoljeno migracijo.

| (7) | Evropski svet je na zasedanju 25. in 26. junija 2015 med drugim sklenil, da bi bilo treba istočasno pospešiti prizadevanja v zvezi s tremi ključnimi razsežnostmi, in sicer premestitvami/preselitvami, vrnitvijo/ponovnim sprejemom/reintegracijo ter sodelovanjem z državami izvora in tranzita. Evropski svet se je ob upoštevanju sedanjih izrednih razmer ter zaveze k okrepitvi solidarnosti in odgovornosti dogovoril zlasti o začasni in izjemni premestitvi 40 000 oseb, ki nedvomno potrebujejo mednarodno zaščito, za dve leti iz Italije in Grčije v druge države članice, pri čemer bi sodelovale vse države članice. |
| --- | --- |

(7)

Evropski svet je na zasedanju 25. in 26. junija 2015 med drugim sklenil, da bi bilo treba istočasno pospešiti prizadevanja v zvezi s tremi ključnimi razsežnostmi, in sicer premestitvami/preselitvami, vrnitvijo/ponovnim sprejemom/reintegracijo ter sodelovanjem z državami izvora in tranzita. Evropski svet se je ob upoštevanju sedanjih izrednih razmer ter zaveze k okrepitvi solidarnosti in odgovornosti dogovoril zlasti o začasni in izjemni premestitvi 40 000 oseb, ki nedvomno potrebujejo mednarodno zaščito, za dve leti iz Italije in Grčije v druge države članice, pri čemer bi sodelovale vse države članice.

| (8) | Specifične razmere v državah članicah so zlasti posledica migracijskih tokov v drugih geografskih regijah, kot je migracijska pot na Zahodnem Balkanu. |
| --- | --- |

(8)

Specifične razmere v državah članicah so zlasti posledica migracijskih tokov v drugih geografskih regijah, kot je migracijska pot na Zahodnem Balkanu.

| (9) | V več državah članicah se je leta 2014 znatno povečalo skupno število migrantov, vključno s prosilci za mednarodno zaščito, ki so prispeli na njihova ozemlja, v nekaterih od njih pa se ta trend nadaljuje tudi leta 2015. Za soočenje s povečanim pritiskom je več držav članic od Komisije prejelo nujno finančno pomoč, od EASO pa operativno podporo. |
| --- | --- |

(9)

V več državah članicah se je leta 2014 znatno povečalo skupno število migrantov, vključno s prosilci za mednarodno zaščito, ki so prispeli na njihova ozemlja, v nekaterih od njih pa se ta trend nadaljuje tudi leta 2015. Za soočenje s povečanim pritiskom je več držav članic od Komisije prejelo nujno finančno pomoč, od EASO pa operativno podporo.

| (10) | Med državami članicami, ki se soočajo z znatnimi pritiski, in ob upoštevanju nedavnih pretresljivih dogodkov v Sredozemlju je zlasti na ozemlji Italije in Grčije prispelo doslej največje število migrantov, vključno s prosilci za mednarodno zaščito, ki jo nedvomno potrebujejo, kar je močno obremenilo njuna migracijska in azilna sistema. |
| --- | --- |

(10)

Med državami članicami, ki se soočajo z znatnimi pritiski, in ob upoštevanju nedavnih pretresljivih dogodkov v Sredozemlju je zlasti na ozemlji Italije in Grčije prispelo doslej največje število migrantov, vključno s prosilci za mednarodno zaščito, ki jo nedvomno potrebujejo, kar je močno obremenilo njuna migracijska in azilna sistema.

| (11) | 20. julija 2015 je bila ob upoštevanju specifičnih razmer v državah članicah soglasno sprejeta resolucija predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o premestitvi 40 000 oseb, ki nedvomno potrebujejo mednarodno zaščito, iz Grčije in Italije. V obdobju dveh let bo iz Italije premeščenih 24 000 oseb, iz Grčije pa 16 000. Svet je 14. septembra 2015 sprejel Sklep (EU) 2015/1523 (2), s katerim je bil vzpostavljen mehanizem začasnih in izrednih premestitev oseb, ki nedvomno potrebujejo mednarodno zaščito, iz Italije in Grčije v druge države članice. |
| --- | --- |

(11)

20. julija 2015 je bila ob upoštevanju specifičnih razmer v državah članicah soglasno sprejeta resolucija predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o premestitvi 40 000 oseb, ki nedvomno potrebujejo mednarodno zaščito, iz Grčije in Italije. V obdobju dveh let bo iz Italije premeščenih 24 000 oseb, iz Grčije pa 16 000. Svet je 14. septembra 2015 sprejel Sklep (EU) 2015/1523 (2), s katerim je bil vzpostavljen mehanizem začasnih in izrednih premestitev oseb, ki nedvomno potrebujejo mednarodno zaščito, iz Italije in Grčije v druge države članice.

| (12) | V zadnjih mesecih so se migracijski pritiski na južnih zunanjih kopenskih in morskih mejah ponovno močno povečali in migracijski tokovi so se še naprej premikali z osrednjega v vzhodno Sredozemlje ter proti zahodni balkanski poti, saj vse več migrantov prihaja v Grčijo in prek nje. Glede na te razmere bi bilo treba zagotoviti nadaljnje začasne ukrepe za ublažitev pritiska na področju azila v Italiji in Grčiji. |
| --- | --- |

(12)

V zadnjih mesecih so se migracijski pritiski na južnih zunanjih kopenskih in morskih mejah ponovno močno povečali in migracijski tokovi so se še naprej premikali z osrednjega v vzhodno Sredozemlje ter proti zahodni balkanski poti, saj vse več migrantov prihaja v Grčijo in prek nje. Glede na te razmere bi bilo treba zagotoviti nadaljnje začasne ukrepe za ublažitev pritiska na področju azila v Italiji in Grčiji.

| (13) | Po podatkih Evropske agencije za upravljanje operativnega sodelovanja na zunanjih mejah (Frontex) za prvih osem mesecev leta 2015 sta bili migracijski poti v osrednjem in vzhodnem Sredozemlju glavni območji nedovoljenih prehodov meje v Unijo. Od začetka leta 2015 je v Italijo nedovoljeno vstopilo približno 116 000 migrantov (vključno s približno 10 000 migranti z neurejenim statusom, ki so jih registrirali lokalni organi, vendar jih je treba še potrditi v podatkih agencije Frontex). Maja in junija 2015 je agencija Frontex zabeležila 34 691 nedovoljenih prehodov meje, julija in avgusta pa 42 356, tj. 20-odstotno povečanje. Do močnega povečanja je leta 2015 prišlo tudi v Grčiji, saj je v državo vstopilo več kot 211 000 migrantov z neurejenim statusom (vključno s približno 28 000 migranti z neurejenim statusom, ki so jih registrirali lokalni organi, vendar jih je treba še potrditi v podatkih agencije Frontex). Maja in junija 2015 je agencija Frontex zabeležila 53 624 nedovoljenih prehodov meje, julija in avgusta pa 137 000, tj. 250-odstotno povečanje. Velik delež celotnega števila migrantov z neurejenim statusom, zabeleženih v teh dveh regijah, predstavljajo državljani držav, katerih prošnje za mednarodno zaščito v Uniji se po podatkih Eurostata pogosto ugodno rešijo. |
| --- | --- |

(13)

Po podatkih Evropske agencije za upravljanje operativnega sodelovanja na zunanjih mejah (Frontex) za prvih osem mesecev leta 2015 sta bili migracijski poti v osrednjem in vzhodnem Sredozemlju glavni območji nedovoljenih prehodov meje v Unijo. Od začetka leta 2015 je v Italijo nedovoljeno vstopilo približno 116 000 migrantov (vključno s približno 10 000 migranti z neurejenim statusom, ki so jih registrirali lokalni organi, vendar jih je treba še potrditi v podatkih agencije Frontex). Maja in junija 2015 je agencija Frontex zabeležila 34 691 nedovoljenih prehodov meje, julija in avgusta pa 42 356, tj. 20-odstotno povečanje. Do močnega povečanja je leta 2015 prišlo tudi v Grčiji, saj je v državo vstopilo več kot 211 000 migrantov z neurejenim statusom (vključno s približno 28 000 migranti z neurejenim statusom, ki so jih registrirali lokalni organi, vendar jih je treba še potrditi v podatkih agencije Frontex). Maja in junija 2015 je agencija Frontex zabeležila 53 624 nedovoljenih prehodov meje, julija in avgusta pa 137 000, tj. 250-odstotno povečanje. Velik delež celotnega števila migrantov z neurejenim statusom, zabeleženih v teh dveh regijah, predstavljajo državljani držav, katerih prošnje za mednarodno zaščito v Uniji se po podatkih Eurostata pogosto ugodno rešijo.

| (14) | Med januarjem in julijem 2015 je po podatkih Eurostata in EASO v Italiji za mednarodno zaščito zaprosilo 39 183 oseb v primerjavi z istim obdobjem leta 2014, ko je bilo tovrstnih prosilcev 30 755 (27-odstotno povečanje). Grčija je s 7 475 prosilci zabeležila podoben porast števila prošenj (30-odstotno povečanje). |
| --- | --- |

(14)

Med januarjem in julijem 2015 je po podatkih Eurostata in EASO v Italiji za mednarodno zaščito zaprosilo 39 183 oseb v primerjavi z istim obdobjem leta 2014, ko je bilo tovrstnih prosilcev 30 755 (27-odstotno povečanje). Grčija je s 7 475 prosilci zabeležila podoben porast števila prošenj (30-odstotno povečanje).

| (15) | Doslej so bili v okviru migracijske in azilne politike sprejeti številni ukrepi za podporo Italiji in Grčiji, med drugim z znatno nujno pomočjo in operativno podporo, ki jo je zagotovil EASO. Italija in Grčija sta bili na drugem in tretjem mestu med upravičenkami, ki so v obdobju 2007–2013 prejele največ finančnih sredstev iz naslova splošnega programa „Solidarnost in upravljanje migracijskih tokov“ (SOLID), poleg tega pa sta prejeli še precej sredstev iz naslova znatne nujne pomoči. Italija in Grčija bosta tudi v obdobju 2014–2020 verjetno glavni upravičenki do sredstev iz Sklada za azil, migracije in vključevanje. |
| --- | --- |

(15)

Doslej so bili v okviru migracijske in azilne politike sprejeti številni ukrepi za podporo Italiji in Grčiji, med drugim z znatno nujno pomočjo in operativno podporo, ki jo je zagotovil EASO. Italija in Grčija sta bili na drugem in tretjem mestu med upravičenkami, ki so v obdobju 2007–2013 prejele največ finančnih sredstev iz naslova splošnega programa „Solidarnost in upravljanje migracijskih tokov“ (SOLID), poleg tega pa sta prejeli še precej sredstev iz naslova znatne nujne pomoči. Italija in Grčija bosta tudi v obdobju 2014–2020 verjetno glavni upravičenki do sredstev iz Sklada za azil, migracije in vključevanje.

| (16) | Zaradi nestabilnih razmer in konfliktov v neposrednem sosedstvu Italije in Grčije, ter posledicah na migracijske tokove v drugih državah članicah se bo najverjetneje že tako velik pritisk na njuna migracijska in azilna sistema še stopnjeval, znaten delež migrantov pa bi utegnil potrebovati mednarodno zaščito. Zato je odločilnega pomena, da se pokaže solidarnost z Italijo in Grčijo ter da se podpora, ki se jima že zagotavlja, dopolni z začasnimi ukrepi na področju azila in migracij. |
| --- | --- |

(16)

Zaradi nestabilnih razmer in konfliktov v neposrednem sosedstvu Italije in Grčije, ter posledicah na migracijske tokove v drugih državah članicah se bo najverjetneje že tako velik pritisk na njuna migracijska in azilna sistema še stopnjeval, znaten delež migrantov pa bi utegnil potrebovati mednarodno zaščito. Zato je odločilnega pomena, da se pokaže solidarnost z Italijo in Grčijo ter da se podpora, ki se jima že zagotavlja, dopolni z začasnimi ukrepi na področju azila in migracij.

| (17) | Svet se je 22. septembra 2015 seznanil z voljo in pripravljenostjo držav članic, da v skladu z načeli solidarnosti in pravične delitve odgovornosti med državami članicami, ki usmerjata politiko Unije na področju azila in migracij, sodelujejo pri premestitvi 120 000 oseb, ki nedvomno potrebujejo mednarodno zaščito. Svet je zato sklenil sprejeti ta sklep. |
| --- | --- |

(17)

Svet se je 22. septembra 2015 seznanil z voljo in pripravljenostjo držav članic, da v skladu z načeli solidarnosti in pravične delitve odgovornosti med državami članicami, ki usmerjata politiko Unije na področju azila in migracij, sodelujejo pri premestitvi 120 000 oseb, ki nedvomno potrebujejo mednarodno zaščito. Svet je zato sklenil sprejeti ta sklep.

| (18) | Opozoriti je treba, da Sklep (EU) 2015/1523 določa obveznost za Italijo in Grčijo, da zagotovita strukturne rešitve za obravnavo izjemnih pritiskov na njuna azilna in migracijska sistema z vzpostavitvijo trdnega in strateškega okvira za odzivanje na krizne razmere ter pospešitvijo procesa reform na teh področjih. Načrta, ki sta ju Italija in Grčija predložili v ta namen, bi bilo treba posodobiti, da se upošteva vsebina tega sklepa. |
| --- | --- |

(18)

Opozoriti je treba, da Sklep (EU) 2015/1523 določa obveznost za Italijo in Grčijo, da zagotovita strukturne rešitve za obravnavo izjemnih pritiskov na njuna azilna in migracijska sistema z vzpostavitvijo trdnega in strateškega okvira za odzivanje na krizne razmere ter pospešitvijo procesa reform na teh področjih. Načrta, ki sta ju Italija in Grčija predložili v ta namen, bi bilo treba posodobiti, da se upošteva vsebina tega sklepa.

| (19) | Ob upoštevanju, da se je Evropski svet dogovoril o sklopu medsebojno povezanih ukrepov, bi bilo treba Komisijo pooblastiti, da po potrebi in po tem, ko je imela zadevna država članica možnost predstaviti svoja stališča, začasno prekine uporabo tega sklepa za omejeno obdobje, če Italija ali Grčija ne bi spoštovali svojih obveznosti v zvezi s tem. |
| --- | --- |

(19)

Ob upoštevanju, da se je Evropski svet dogovoril o sklopu medsebojno povezanih ukrepov, bi bilo treba Komisijo pooblastiti, da po potrebi in po tem, ko je imela zadevna država članica možnost predstaviti svoja stališča, začasno prekine uporabo tega sklepa za omejeno obdobje, če Italija ali Grčija ne bi spoštovali svojih obveznosti v zvezi s tem.

| (20) | Od 26. septembra 2016 bi bilo treba 54 000 prosilcev sorazmerno premestiti iz Italije in Grčije v druge države članice. Svet in Komisija bi morala redno pregledovati razmere v zvezi z množičnim prihodom državljanov tretjih držav v države članice. Komisija bi morala po potrebi predložiti predloge za spremembo tega sklepa z namenom soočiti se s spreminjajočimi se razmerami na terenu in njihovim učinkom na mehanizem premestitev ter tudi s spreminjajočim se pritiskom na države članice, zlasti na najbolj obremenjene države članice. Pri tem bi bilo treba upoštevati mnenje morebitne države članice upravičenke.
  V primeru da se ta sklep spremeni v korist druge države članice, bi morala navedena država članica na dan začetka veljavnosti zadevnega sklepa Sveta o spremembi Svetu in Komisiji predložiti časovni načrt, ki bi moral vključevati ustrezne ukrepe, ki bi krepili zmogljivost, kakovost in učinkovitost njenih sistemov na področjih azila, prvega sprejema in vračanja, pa tudi ukrepe za zagotavljanje ustreznega izvajanja tega sklepa, da bi po izteku njegove uporabe lažje obvladovala morebitno povečanje prihoda migrantov na njeno ozemlje. |
| --- | --- |

(20)

Od 26. septembra 2016 bi bilo treba 54 000 prosilcev sorazmerno premestiti iz Italije in Grčije v druge države članice. Svet in Komisija bi morala redno pregledovati razmere v zvezi z množičnim prihodom državljanov tretjih držav v države članice. Komisija bi morala po potrebi predložiti predloge za spremembo tega sklepa z namenom soočiti se s spreminjajočimi se razmerami na terenu in njihovim učinkom na mehanizem premestitev ter tudi s spreminjajočim se pritiskom na države članice, zlasti na najbolj obremenjene države članice. Pri tem bi bilo treba upoštevati mnenje morebitne države članice upravičenke.

V primeru da se ta sklep spremeni v korist druge države članice, bi morala navedena država članica na dan začetka veljavnosti zadevnega sklepa Sveta o spremembi Svetu in Komisiji predložiti časovni načrt, ki bi moral vključevati ustrezne ukrepe, ki bi krepili zmogljivost, kakovost in učinkovitost njenih sistemov na področjih azila, prvega sprejema in vračanja, pa tudi ukrepe za zagotavljanje ustreznega izvajanja tega sklepa, da bi po izteku njegove uporabe lažje obvladovala morebitno povečanje prihoda migrantov na njeno ozemlje.

| (21) | Če bi se katera koli druga država članica soočila s podobnimi izrednimi razmerami zaradi nenadnega prihoda državljanov tretjih držav, lahko Svet na predlog Komisije in po posvetovanju z Evropskim parlamentom sprejme začasne ukrepe v korist zadevne države članice na podlagi člena 78(3) PDEU. Takšni ukrepi lahko po potrebi vključujejo začasno odložitev obveznosti zadevne države članice, ki izhajajo iz tega sklepa. |
| --- | --- |

(21)

Če bi se katera koli druga država članica soočila s podobnimi izrednimi razmerami zaradi nenadnega prihoda državljanov tretjih držav, lahko Svet na predlog Komisije in po posvetovanju z Evropskim parlamentom sprejme začasne ukrepe v korist zadevne države članice na podlagi člena 78(3) PDEU. Takšni ukrepi lahko po potrebi vključujejo začasno odložitev obveznosti zadevne države članice, ki izhajajo iz tega sklepa.

| (22) | V skladu s členom 78(3) PDEU bi morali biti ukrepi v korist Italije in Grčije začasni. Obdobje 24 mesecev je smiselno, da bi ukrepi iz tega sklepa Italiji in Grčiji resnično pomagali pri obvladovanju povečanih migracijskih tokov na njunih ozemljih. |
| --- | --- |

(22)

V skladu s členom 78(3) PDEU bi morali biti ukrepi v korist Italije in Grčije začasni. Obdobje 24 mesecev je smiselno, da bi ukrepi iz tega sklepa Italiji in Grčiji resnično pomagali pri obvladovanju povečanih migracijskih tokov na njunih ozemljih.

| (23) | Ukrepi za premestitev iz Italije in Grčije iz tega sklepa pomenijo začasno odstopanje od pravila iz člena 13(1) Uredbe (EU) št. 604/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3), v skladu s katerim bi bili Italija in Grčija sicer odgovorni za obravnavo prošenj za mednarodno zaščito na podlagi meril iz poglavja III navedene uredbe, pa tudi začasno odstopanje od postopkovnih korakov, vključno z roki, iz členov 21, 22 in 29 navedene uredbe. Druge določbe Uredbe (EU) št. 604/2013, vključno z izvedbenimi pravili iz Uredbe Komisije (ES) št. 1560/2003 (4) in Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 118/2014 (5), se še naprej uporabljajo, vključno s pravili iz Uredbe o obveznosti države članice, ki izvede predajo, da krije stroške, ki nastanejo pri predaji prosilca v državo članico premestitve, in o sodelovanju pri predajah med državami članicami ter o prenosu informacij prek elektronskega komunikacijskega omrežja „DubliNet“. Ta sklep vključuje tudi odstopanje od privolitve prosilca za mednarodno zaščito, kot je opredeljena v členu 7(2) Uredbe (EU) št. 516/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (6). |
| --- | --- |

(23)

Ukrepi za premestitev iz Italije in Grčije iz tega sklepa pomenijo začasno odstopanje od pravila iz člena 13(1) Uredbe (EU) št. 604/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3), v skladu s katerim bi bili Italija in Grčija sicer odgovorni za obravnavo prošenj za mednarodno zaščito na podlagi meril iz poglavja III navedene uredbe, pa tudi začasno odstopanje od postopkovnih korakov, vključno z roki, iz členov 21, 22 in 29 navedene uredbe. Druge določbe Uredbe (EU) št. 604/2013, vključno z izvedbenimi pravili iz Uredbe Komisije (ES) št. 1560/2003 (4) in Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 118/2014 (5), se še naprej uporabljajo, vključno s pravili iz Uredbe o obveznosti države članice, ki izvede predajo, da krije stroške, ki nastanejo pri predaji prosilca v državo članico premestitve, in o sodelovanju pri predajah med državami članicami ter o prenosu informacij prek elektronskega komunikacijskega omrežja „DubliNet“. Ta sklep vključuje tudi odstopanje od privolitve prosilca za mednarodno zaščito, kot je opredeljena v členu 7(2) Uredbe (EU) št. 516/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (6).

| (24) | Ukrepi za premestitev držav članic ne odvezujejo od celovitega izvajanja Uredbe (EU) št. 604/2013, vključno z določbami, ki se nanašajo na ponovno združitev družine, posebno zaščito mladoletnikov brez spremstva in diskrecijsko klavzulo o humanitarnih razlogih. |
| --- | --- |

(24)

Ukrepi za premestitev držav članic ne odvezujejo od celovitega izvajanja Uredbe (EU) št. 604/2013, vključno z določbami, ki se nanašajo na ponovno združitev družine, posebno zaščito mladoletnikov brez spremstva in diskrecijsko klavzulo o humanitarnih razlogih.

| (25) | Izbrati je bilo treba merila za določitev, kateri prosilci in v kolikšnem številu naj se premestijo iz Italije in Grčije, brez poseganja v odločitve v zvezi s prošnjami za azil, sprejetimi na nacionalni ravni. Zasnovan je jasen in obvladljiv sistem, ki temelji na določitvi praga povprečne stopnje na ravni Unije ugodno rešenih prošenj za mednarodno zaščito v postopkih na prvi stopnji, kakor jo je izračunal Eurostat na podlagi najnovejših razpoložljivih statističnih podatkov o vseh prvostopenjskih odločitvah, ki so bile na ravni Unije sprejete v zvezi s prošnjami za mednarodno zaščito. Po eni strani bi bilo treba s tem pragom v čim večji možni meri zagotoviti, da lahko vsi prosilci, ki nedvomno potrebujejo mednarodno zaščito, neomejeno in hitro uveljavijo svoje pravice do zaščite v državi članici premestitve. Po drugi strani bi bilo treba z njim v največji možni meri preprečiti, da bi bili prosilci, katerih prošnje bodo verjetno zavrnjene, premeščeni v drugo državo članico, s čimer bi se njihovo bivanje v Uniji neupravičeno podaljšalo. Glede na najnovejše razpoložljive posodobljene četrtletne podatke Eurostata o odločitvah, ki so bile sprejete v postopkih na prvi stopnji, bi bilo v treba v tem sklepu uporabiti prag 75 %. |
| --- | --- |

(25)

Izbrati je bilo treba merila za določitev, kateri prosilci in v kolikšnem številu naj se premestijo iz Italije in Grčije, brez poseganja v odločitve v zvezi s prošnjami za azil, sprejetimi na nacionalni ravni. Zasnovan je jasen in obvladljiv sistem, ki temelji na določitvi praga povprečne stopnje na ravni Unije ugodno rešenih prošenj za mednarodno zaščito v postopkih na prvi stopnji, kakor jo je izračunal Eurostat na podlagi najnovejših razpoložljivih statističnih podatkov o vseh prvostopenjskih odločitvah, ki so bile na ravni Unije sprejete v zvezi s prošnjami za mednarodno zaščito. Po eni strani bi bilo treba s tem pragom v čim večji možni meri zagotoviti, da lahko vsi prosilci, ki nedvomno potrebujejo mednarodno zaščito, neomejeno in hitro uveljavijo svoje pravice do zaščite v državi članici premestitve. Po drugi strani bi bilo treba z njim v največji možni meri preprečiti, da bi bili prosilci, katerih prošnje bodo verjetno zavrnjene, premeščeni v drugo državo članico, s čimer bi se njihovo bivanje v Uniji neupravičeno podaljšalo. Glede na najnovejše razpoložljive posodobljene četrtletne podatke Eurostata o odločitvah, ki so bile sprejete v postopkih na prvi stopnji, bi bilo v treba v tem sklepu uporabiti prag 75 %.

| (26) | Namen začasnih ukrepov je ublažiti občuten pritisk na azilna sistema Italije in Grčije, zlasti s premestitvijo znatnega števila prosilcev, ki bodo na ozemlji Italije in Grčije prispeli po dnevu začetka uporabe tega sklepa ter bodo nedvomno potrebovali mednarodno zaščito. Glede na skupno število državljanov tretjih držav, ki so leta 2015 nedovoljeno vstopili v Italijo in Grčijo, ter ob upoštevanju števila tistih, ki nedvomno potrebujejo mednarodno zaščito, bi bilo treba iz Italije in Grčije premestiti skupaj 120 000 prosilcev, ki nedvomno potrebujejo mednarodno zaščito. To število ustreza približno 43 % skupnega števila državljanov tretjih držav, ki nedvomno potrebujejo mednarodno zaščito ter so julija in avgusta 2015 nedovoljeno vstopili v Italijo in Grčijo. Ukrep premestitve, ki je predviden v tem sklepu, glede na skupne razpoložljive podatke v letu 2015 o nedovoljenih prehodih meje pomeni pravično delitev bremena med Italijo in Grčijo na eni strani ter drugimi državami članicami na drugi strani. Glede na zadevne podatke bi bilo treba 13 % teh prosilcev premestiti iz Italije, 42 % iz Grčije, 45 % pa bi jih bilo treba premestiti, kot je določeno v tem sklepu. |
| --- | --- |

(26)

Namen začasnih ukrepov je ublažiti občuten pritisk na azilna sistema Italije in Grčije, zlasti s premestitvijo znatnega števila prosilcev, ki bodo na ozemlji Italije in Grčije prispeli po dnevu začetka uporabe tega sklepa ter bodo nedvomno potrebovali mednarodno zaščito. Glede na skupno število državljanov tretjih držav, ki so leta 2015 nedovoljeno vstopili v Italijo in Grčijo, ter ob upoštevanju števila tistih, ki nedvomno potrebujejo mednarodno zaščito, bi bilo treba iz Italije in Grčije premestiti skupaj 120 000 prosilcev, ki nedvomno potrebujejo mednarodno zaščito. To število ustreza približno 43 % skupnega števila državljanov tretjih držav, ki nedvomno potrebujejo mednarodno zaščito ter so julija in avgusta 2015 nedovoljeno vstopili v Italijo in Grčijo. Ukrep premestitve, ki je predviden v tem sklepu, glede na skupne razpoložljive podatke v letu 2015 o nedovoljenih prehodih meje pomeni pravično delitev bremena med Italijo in Grčijo na eni strani ter drugimi državami članicami na drugi strani. Glede na zadevne podatke bi bilo treba 13 % teh prosilcev premestiti iz Italije, 42 % iz Grčije, 45 % pa bi jih bilo treba premestiti, kot je določeno v tem sklepu.

| (27) | V treh mesecih po začetku veljavnosti tega sklepa lahko država članica v izjemnih razmerah in na podlagi ustrezno utemeljenih razlogov, ki so skladni s temeljnimi vrednotami Unije, kot so določene v členu 2 Pogodbe o Evropski uniji, Svet in Komisijo uradno obvesti, da ne more sodelovati pri postopku premestitve v višini do 30 % prosilcev, ki so ji dodeljeni v skladu s tem sklepom. Takšne izjemne razmere vključujejo zlasti razmere zaradi nenadnega množičnega prihoda državljanov tretjih držav, katerega obseg ustvarja izjemno velik pritisk celo na dobro pripravljen azilni sistem, ki sicer deluje v skladu z zadevnim pravnim redom Unije na področju azila ali tveganje nenadnega in množičnega prihoda državljanov tretjih držav s tako visoko verjetnostjo, da se zahteva takojšnjo ukrepanje. Komisija bi morala, po opravljeni oceni, predložiti Svetu predlog za izvedbeni sklep v zvezi z začasno odložitvijo premestitve v višini do 30 % prosilcev, ki so dodeljeni zadevni državi članici. Kadar je to utemeljeno, lahko Komisija predlaga podaljšanje roka za premestitev prosilcev iz preostale dodelitve do 12 mesecev po trajanju tega sklepa. |
| --- | --- |

(27)

V treh mesecih po začetku veljavnosti tega sklepa lahko država članica v izjemnih razmerah in na podlagi ustrezno utemeljenih razlogov, ki so skladni s temeljnimi vrednotami Unije, kot so določene v členu 2 Pogodbe o Evropski uniji, Svet in Komisijo uradno obvesti, da ne more sodelovati pri postopku premestitve v višini do 30 % prosilcev, ki so ji dodeljeni v skladu s tem sklepom. Takšne izjemne razmere vključujejo zlasti razmere zaradi nenadnega množičnega prihoda državljanov tretjih držav, katerega obseg ustvarja izjemno velik pritisk celo na dobro pripravljen azilni sistem, ki sicer deluje v skladu z zadevnim pravnim redom Unije na področju azila ali tveganje nenadnega in množičnega prihoda državljanov tretjih držav s tako visoko verjetnostjo, da se zahteva takojšnjo ukrepanje. Komisija bi morala, po opravljeni oceni, predložiti Svetu predlog za izvedbeni sklep v zvezi z začasno odložitvijo premestitve v višini do 30 % prosilcev, ki so dodeljeni zadevni državi članici. Kadar je to utemeljeno, lahko Komisija predlaga podaljšanje roka za premestitev prosilcev iz preostale dodelitve do 12 mesecev po trajanju tega sklepa.

| (28) | Da bi zagotovili enotne pogoje za izvajanje premestitve v primeru sorazmerne premestitve 54 000 prosilcev iz Italije in Grčije v druge države članice v primeru, kadar bi bilo sodelovanje ene ali več držav članic pri premestitvah prosilcev začasno odloženo ali v primeru kadar druga država članica oziroma druge države članice ali pridružene države, potem ko o tem ustrezno uradno obvestijo Svet, sodelujejo pri premestitvi, bi bilo treba na Svet prenesti izvedbena pooblastila.
  Prenos teh pooblastil na Svet je utemeljen ob upoštevanju politične občutljivosti takšnih ukrepov, ki posegajo v nacionalna pooblastila v zvezi s sprejemom državljanov tretjih držav na ozemlja držav članic, in potrebe po nagli prilagoditvi hitro spreminjajočim se razmeram. |
| --- | --- |

(28)

Da bi zagotovili enotne pogoje za izvajanje premestitve v primeru sorazmerne premestitve 54 000 prosilcev iz Italije in Grčije v druge države članice v primeru, kadar bi bilo sodelovanje ene ali več držav članic pri premestitvah prosilcev začasno odloženo ali v primeru kadar druga država članica oziroma druge države članice ali pridružene države, potem ko o tem ustrezno uradno obvestijo Svet, sodelujejo pri premestitvi, bi bilo treba na Svet prenesti izvedbena pooblastila.

Prenos teh pooblastil na Svet je utemeljen ob upoštevanju politične občutljivosti takšnih ukrepov, ki posegajo v nacionalna pooblastila v zvezi s sprejemom državljanov tretjih držav na ozemlja držav članic, in potrebe po nagli prilagoditvi hitro spreminjajočim se razmeram.

| (29) | Sklad za azil, migracije in vključevanje, ustanovljen z Uredbo (EU) št. 516/2014, podpira ukrepe za delitev bremena, o katerih se dogovorijo države članice, ter je pripravljen upoštevati nov razvoj politik na tem področju. V členu 7(2) Uredbe (EU) št. 516/2014 je določena možnost, da države članice izvedejo ukrepe v zvezi s premestitvijo prosilcev za mednarodno zaščito v okviru svojih nacionalnih programov, v členu 18 navedene uredbe pa možnost plačila pavšalnega zneska 6 000 EUR za premestitev vsakega upravičenca do mednarodne zaščite v drugo državo članico. |
| --- | --- |

(29)

Sklad za azil, migracije in vključevanje, ustanovljen z Uredbo (EU) št. 516/2014, podpira ukrepe za delitev bremena, o katerih se dogovorijo države članice, ter je pripravljen upoštevati nov razvoj politik na tem področju. V členu 7(2) Uredbe (EU) št. 516/2014 je določena možnost, da države članice izvedejo ukrepe v zvezi s premestitvijo prosilcev za mednarodno zaščito v okviru svojih nacionalnih programov, v členu 18 navedene uredbe pa možnost plačila pavšalnega zneska 6 000 EUR za premestitev vsakega upravičenca do mednarodne zaščite v drugo državo članico.

| (30) | Ob spoštovanju načela solidarnosti in pravične delitve odgovornosti ter ob upoštevanju dejstva, da ta sklep pomeni nadaljnji razvoj politike na tem področju, je ustrezno zagotoviti, da države članice, v katere se na podlagi tega sklepa iz Italije in Grčije premestijo prosilci, ki nedvomno potrebujejo mednarodno zaščito, prejmejo pavšalni znesek za vsako premeščeno osebo, ki je enak pavšalnemu znesku iz člena 18 Uredbe (EU) št. 516/2014, tj. 6 000 EUR, in se odobri po enakem postopku. To pomeni omejeno, začasno odstopanje od člena 18 navedene uredbe, ker pavšalni znesek ne bi bil plačan za upravičence do mednarodne zaščite, temveč za premeščene prosilce. Takšna začasna razširitev kroga morebitnih prejemnikov pavšalnega zneska se dejansko zdi sestavni del programa nujnih premestitev, ki ga uvaja ta sklep. Poleg tega je glede na stroške za predajo oseb, premeščenih na podlagi tega sklepa, ustrezno zagotoviti, da Italija in Grčija, ob upoštevanju dejanskih stroškov potrebnih za premestitev prosilca na ozemlje države članice premestitve, prejmeta pavšalni znesek v višini vsaj 500 EUR za vsako osebo, premeščeno z njunega ozemlja. Države članice bi morale biti upravičene do dodatnega predhodnega financiranja, ki bi se zagotovilo v letu 2016 po reviziji njihovih nacionalnih programov v okviru Sklada za azil, migracije in vključevanje za izvajanje dejavnosti iz tega sklepa. |
| --- | --- |

(30)

Ob spoštovanju načela solidarnosti in pravične delitve odgovornosti ter ob upoštevanju dejstva, da ta sklep pomeni nadaljnji razvoj politike na tem področju, je ustrezno zagotoviti, da države članice, v katere se na podlagi tega sklepa iz Italije in Grčije premestijo prosilci, ki nedvomno potrebujejo mednarodno zaščito, prejmejo pavšalni znesek za vsako premeščeno osebo, ki je enak pavšalnemu znesku iz člena 18 Uredbe (EU) št. 516/2014, tj. 6 000 EUR, in se odobri po enakem postopku. To pomeni omejeno, začasno odstopanje od člena 18 navedene uredbe, ker pavšalni znesek ne bi bil plačan za upravičence do mednarodne zaščite, temveč za premeščene prosilce. Takšna začasna razširitev kroga morebitnih prejemnikov pavšalnega zneska se dejansko zdi sestavni del programa nujnih premestitev, ki ga uvaja ta sklep. Poleg tega je glede na stroške za predajo oseb, premeščenih na podlagi tega sklepa, ustrezno zagotoviti, da Italija in Grčija, ob upoštevanju dejanskih stroškov potrebnih za premestitev prosilca na ozemlje države članice premestitve, prejmeta pavšalni znesek v višini vsaj 500 EUR za vsako osebo, premeščeno z njunega ozemlja. Države članice bi morale biti upravičene do dodatnega predhodnega financiranja, ki bi se zagotovilo v letu 2016 po reviziji njihovih nacionalnih programov v okviru Sklada za azil, migracije in vključevanje za izvajanje dejavnosti iz tega sklepa.

| (31) | Uvesti je treba postopek za hitro premestitev, izvajanje začasnih ukrepov pa morata spremljati tesno upravno sodelovanje med državami članicami in operativna podpora, ki jo zagotavlja EASO. |
| --- | --- |

(31)

Uvesti je treba postopek za hitro premestitev, izvajanje začasnih ukrepov pa morata spremljati tesno upravno sodelovanje med državami članicami in operativna podpora, ki jo zagotavlja EASO.

| (32) | Nacionalna varnost in javni red bi morala biti upoštevana v celotnem postopku premestitve, dokler ni prosilec dejansko premeščen. Kadar ima država članica utemeljene razloge za to, da prosilca šteje za grožnjo za svojo nacionalno varnost ali javni red, bi morala o tem obvestiti druge države članice, in sicer ob polnem spoštovanju temeljnih pravic prosilca, vključno z zadevnimi pravili o varstvu podatkov. |
| --- | --- |

(32)

Nacionalna varnost in javni red bi morala biti upoštevana v celotnem postopku premestitve, dokler ni prosilec dejansko premeščen. Kadar ima država članica utemeljene razloge za to, da prosilca šteje za grožnjo za svojo nacionalno varnost ali javni red, bi morala o tem obvestiti druge države članice, in sicer ob polnem spoštovanju temeljnih pravic prosilca, vključno z zadevnimi pravili o varstvu podatkov.

| (33) | Pri odločanju o tem, katere prosilce, ki nedvomno potrebujejo mednarodno zaščito, bi bilo treba premestiti iz Italije in Grčije, bi bilo treba dati prednost ranljivim prosilcem v smislu členov 21 in 22 Direktive 2013/33/EU Evropskega parlamenta in Sveta (7). V zvezi s tem bi se morale prednostno upoštevati vse posebne potrebe prosilcev, vključno s potrebami, povezanimi z zdravjem. Korist otroka bi morala biti vedno najpomembnejše vodilo. |
| --- | --- |

(33)

Pri odločanju o tem, katere prosilce, ki nedvomno potrebujejo mednarodno zaščito, bi bilo treba premestiti iz Italije in Grčije, bi bilo treba dati prednost ranljivim prosilcem v smislu členov 21 in 22 Direktive 2013/33/EU Evropskega parlamenta in Sveta (7). V zvezi s tem bi se morale prednostno upoštevati vse posebne potrebe prosilcev, vključno s potrebami, povezanimi z zdravjem. Korist otroka bi morala biti vedno najpomembnejše vodilo.

| (34) | Integracija prosilcev, ki nedvomno potrebujejo mednarodno zaščito, v družbo gostiteljico je temeljni element pravilno delujočega skupnega evropskega azilnega sistema. Zato bi bilo treba pri določanju države članice premestitve posebno pozornost nameniti posebnim kvalifikacijam in značilnostim zadevnih prosilcev, kot so znanje jezikov in druge informacije o posamezniku na podlagi dokazanih družinskih, kulturnih ali socialnih vezi, ki bi lahko olajšale njihovo integracijo v državi članici premestitve. Kar zadeva posebej ranljive prosilce, bi bilo treba upoštevati zmogljivosti države članice premestitve, da tovrstnim prosilcem zagotovi ustrezno pomoč, in potrebo po zagotovitvi pravične porazdelitve teh prosilcev med državami članicami. Ob doslednem spoštovanju načela nediskriminacije lahko države članice premestitve na podlagi navedenih informacij izrazijo svoje preference glede prosilcev, na osnovi katerih lahko Italija in Grčija po posvetovanju z EASO, po potrebi pa tudi z uradniki za zvezo, pripravita sezname morebitnih prosilcev, določenih za premestitev v posamezno državo članico. |
| --- | --- |

(34)

Integracija prosilcev, ki nedvomno potrebujejo mednarodno zaščito, v družbo gostiteljico je temeljni element pravilno delujočega skupnega evropskega azilnega sistema. Zato bi bilo treba pri določanju države članice premestitve posebno pozornost nameniti posebnim kvalifikacijam in značilnostim zadevnih prosilcev, kot so znanje jezikov in druge informacije o posamezniku na podlagi dokazanih družinskih, kulturnih ali socialnih vezi, ki bi lahko olajšale njihovo integracijo v državi članici premestitve. Kar zadeva posebej ranljive prosilce, bi bilo treba upoštevati zmogljivosti države članice premestitve, da tovrstnim prosilcem zagotovi ustrezno pomoč, in potrebo po zagotovitvi pravične porazdelitve teh prosilcev med državami članicami. Ob doslednem spoštovanju načela nediskriminacije lahko države članice premestitve na podlagi navedenih informacij izrazijo svoje preference glede prosilcev, na osnovi katerih lahko Italija in Grčija po posvetovanju z EASO, po potrebi pa tudi z uradniki za zvezo, pripravita sezname morebitnih prosilcev, določenih za premestitev v posamezno državo članico.

| (35) | Pravni in postopkovni zaščitni ukrepi iz Uredbe (EU) št. 604/2013 se še naprej uporabljajo za prosilce, za katere se uporablja ta sklep. Poleg tega bi morali biti prosilci obveščeni o postopku premestitve iz tega sklepa in seznanjeni z odločitvijo o premestitvi, ki predstavlja odločitev o predaji v smislu člena 26 Uredbe (EU) št. 604/2013. Ker prosilec v skladu s pravom Unije nima pravice izbrati države članice, ki je odgovorna za obravnavo njegove prošnje, bi moral imeti v smislu Uredbe (EU) št. 604/2013 pravico do učinkovitega pravnega sredstva zoper odločitev o premestitvi samo kadar uveljavlja spoštovanje svojih temeljnih pravic. Države članice lahko v smislu člena 27 navedene uredbe v nacionalnem pravu določijo, da pritožba zoper odločitev o predaji samodejno ne odloži predaje prosilca, temveč ima zadevna oseba možnost, da zahteva odložitev izvršitve odločitve o predaji, do zaključka obravnave njene pritožbe. |
| --- | --- |

(35)

Pravni in postopkovni zaščitni ukrepi iz Uredbe (EU) št. 604/2013 se še naprej uporabljajo za prosilce, za katere se uporablja ta sklep. Poleg tega bi morali biti prosilci obveščeni o postopku premestitve iz tega sklepa in seznanjeni z odločitvijo o premestitvi, ki predstavlja odločitev o predaji v smislu člena 26 Uredbe (EU) št. 604/2013. Ker prosilec v skladu s pravom Unije nima pravice izbrati države članice, ki je odgovorna za obravnavo njegove prošnje, bi moral imeti v smislu Uredbe (EU) št. 604/2013 pravico do učinkovitega pravnega sredstva zoper odločitev o premestitvi samo kadar uveljavlja spoštovanje svojih temeljnih pravic. Države članice lahko v smislu člena 27 navedene uredbe v nacionalnem pravu določijo, da pritožba zoper odločitev o predaji samodejno ne odloži predaje prosilca, temveč ima zadevna oseba možnost, da zahteva odložitev izvršitve odločitve o predaji, do zaključka obravnave njene pritožbe.

| (36) | Prosilci pred predajo državi članici premestitve in po njej uživajo pravice in jamstva iz Direktive 2013/32/EU (8) in Direktive 2013/33/EU (9) Evropskega parlamenta in Sveta, tudi v zvezi z njihovimi posebnimi potrebami glede sprejema in postopkovnimi potrebami. Poleg tega se Uredba (EU) št. 603/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (10) še naprej uporablja za prosilce, za katere velja ta sklep, Direktiva 2008/115/ES Evropskega parlamenta in Sveta (11) pa se uporablja za vrnitev državljanov tretjih držav brez pravice ostati na ozemlju. Pri tem veljajo omejitve uporabe iz navedenih direktiv. |
| --- | --- |

(36)

Prosilci pred predajo državi članici premestitve in po njej uživajo pravice in jamstva iz Direktive 2013/32/EU (8) in Direktive 2013/33/EU (9) Evropskega parlamenta in Sveta, tudi v zvezi z njihovimi posebnimi potrebami glede sprejema in postopkovnimi potrebami. Poleg tega se Uredba (EU) št. 603/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (10) še naprej uporablja za prosilce, za katere velja ta sklep, Direktiva 2008/115/ES Evropskega parlamenta in Sveta (11) pa se uporablja za vrnitev državljanov tretjih držav brez pravice ostati na ozemlju. Pri tem veljajo omejitve uporabe iz navedenih direktiv.

| (37) | V skladu s pravnim redom Unije bi morali Italija in Grčija za postopek premestitve zagotoviti zanesljiv mehanizem za identifikacijo, registracijo in odvzem prstnih odtisov, da bi lahko hitro določili osebe, ki potrebujejo mednarodno zaščito in so upravičene do premestitve ter migrante, ki ne izpolnjujejo pogojev za mednarodno zaščito in bi jih bilo zato treba vrniti. To bi moralo veljati tudi za osebe, ki so prispele na ozemlji Italije in Grčije med 24. marcem in 25. septembrom 2015, da bi bile tudi te osebe upravičene do premestitve. Kadar prostovoljna vrnitev ni mogoča in drugi ukrepi iz Direktive 2008/115/ES ne zadostujejo za preprečitev sekundarnih gibanj, bi bilo treba nemudoma in učinkovito uporabiti ukrepe pridržanja v skladu s poglavjem IV navedene direktive. Prosilci, ki se izognejo postopku premestitve, bi morali biti iz premestitve izključeni. |
| --- | --- |

(37)

V skladu s pravnim redom Unije bi morali Italija in Grčija za postopek premestitve zagotoviti zanesljiv mehanizem za identifikacijo, registracijo in odvzem prstnih odtisov, da bi lahko hitro določili osebe, ki potrebujejo mednarodno zaščito in so upravičene do premestitve ter migrante, ki ne izpolnjujejo pogojev za mednarodno zaščito in bi jih bilo zato treba vrniti. To bi moralo veljati tudi za osebe, ki so prispele na ozemlji Italije in Grčije med 24. marcem in 25. septembrom 2015, da bi bile tudi te osebe upravičene do premestitve. Kadar prostovoljna vrnitev ni mogoča in drugi ukrepi iz Direktive 2008/115/ES ne zadostujejo za preprečitev sekundarnih gibanj, bi bilo treba nemudoma in učinkovito uporabiti ukrepe pridržanja v skladu s poglavjem IV navedene direktive. Prosilci, ki se izognejo postopku premestitve, bi morali biti iz premestitve izključeni.

| (38) | Sprejeti bi bilo treba ukrepe za preprečevanje sekundarnega gibanja premeščenih oseb iz države članice premestitve v druge države članice, kar bi lahko otežilo učinkovito izvajanje tega sklepa. Države članice bi morale zlasti sprejeti potrebne preventivne ukrepe na področju dostopa do socialnih prejemkov in pravnih sredstev v skladu s pravom Unije. Poleg tega bi bilo treba prosilce seznaniti s posledicami nedovoljenega nadaljnjega gibanja med državami članicami in dejstvom, da se jim pravice iz naslova mednarodne zaščite, ki jim jo prizna država članica premestitve, priznajo samo v tej državi članici. |
| --- | --- |

(38)

Sprejeti bi bilo treba ukrepe za preprečevanje sekundarnega gibanja premeščenih oseb iz države članice premestitve v druge države članice, kar bi lahko otežilo učinkovito izvajanje tega sklepa. Države članice bi morale zlasti sprejeti potrebne preventivne ukrepe na področju dostopa do socialnih prejemkov in pravnih sredstev v skladu s pravom Unije. Poleg tega bi bilo treba prosilce seznaniti s posledicami nedovoljenega nadaljnjega gibanja med državami članicami in dejstvom, da se jim pravice iz naslova mednarodne zaščite, ki jim jo prizna država članica premestitve, priznajo samo v tej državi članici.

| (39) | Poleg tega bi morala v skladu s cilji iz Direktive 2013/33/EU harmonizacija pogojev za sprejem med državami članicami prispevati k omejevanju sekundarnega gibanja prosilcev za mednarodno zaščito, na katero vplivajo različni pogoji za njihov sprejem. Države članice bi morale z namenom doseganja enakega cilja razmisliti o uvedbi obveznosti poročanja ter prosilcem za mednarodno zaščito zagotoviti materialne pogoje za sprejem, ki vključujejo nastanitev, hrano in obleko izključno v naravi, po potrebi pa tudi zagotoviti, da se prosilci neposredno predajo državi članici premestitve. Prav tako države članice med obravnavo prošenj za mednarodno zaščito, kot je določeno v pravnem redu Unije s področja azila in v schengenskem pravnem redu, razen iz resnih humanitarnih razlogov, prosilcem ne bi smele niti zagotoviti nacionalnih potnih listin niti jim nameniti drugih spodbud, na primer finančnih, ki bi lahko olajšale njihovo nedovoljeno gibanje v druge države članice. V primeru nedovoljenega gibanja v druge države članice bi bilo treba od prosilcev za mednarodno zaščito ali upravičencev do nje zahtevati, naj se vrnejo v državo članico premestitve, slednja pa bi morala te osebe nemudoma ponovno sprejeti. |
| --- | --- |

(39)

Poleg tega bi morala v skladu s cilji iz Direktive 2013/33/EU harmonizacija pogojev za sprejem med državami članicami prispevati k omejevanju sekundarnega gibanja prosilcev za mednarodno zaščito, na katero vplivajo različni pogoji za njihov sprejem. Države članice bi morale z namenom doseganja enakega cilja razmisliti o uvedbi obveznosti poročanja ter prosilcem za mednarodno zaščito zagotoviti materialne pogoje za sprejem, ki vključujejo nastanitev, hrano in obleko izključno v naravi, po potrebi pa tudi zagotoviti, da se prosilci neposredno predajo državi članici premestitve. Prav tako države članice med obravnavo prošenj za mednarodno zaščito, kot je določeno v pravnem redu Unije s področja azila in v schengenskem pravnem redu, razen iz resnih humanitarnih razlogov, prosilcem ne bi smele niti zagotoviti nacionalnih potnih listin niti jim nameniti drugih spodbud, na primer finančnih, ki bi lahko olajšale njihovo nedovoljeno gibanje v druge države članice. V primeru nedovoljenega gibanja v druge države članice bi bilo treba od prosilcev za mednarodno zaščito ali upravičencev do nje zahtevati, naj se vrnejo v državo članico premestitve, slednja pa bi morala te osebe nemudoma ponovno sprejeti.

| (40) | Da bi se izognili sekundarnemu gibanju upravičencev do mednarodne zaščite, bi morale države članice slednje tudi obvestiti o pogojih, pod katerimi lahko zakonito vstopijo v drugo državo članico in tam prebivajo, in bi morale imeti možnost, da uvedejo obveznost poročanja. V skladu z Direktivo 2008/115/ES bi morale države članice od upravičenca do mednarodne zaščite, ki nezakonito biva na njihovem ozemlju, zahtevati, naj se nemudoma vrne v državo članico premestitve. Če se oseba ne želi vrniti prostovoljno, bi bilo treba zagotoviti prisilno vrnitev v državo članico premestitve. |
| --- | --- |

(40)

Da bi se izognili sekundarnemu gibanju upravičencev do mednarodne zaščite, bi morale države članice slednje tudi obvestiti o pogojih, pod katerimi lahko zakonito vstopijo v drugo državo članico in tam prebivajo, in bi morale imeti možnost, da uvedejo obveznost poročanja. V skladu z Direktivo 2008/115/ES bi morale države članice od upravičenca do mednarodne zaščite, ki nezakonito biva na njihovem ozemlju, zahtevati, naj se nemudoma vrne v državo članico premestitve. Če se oseba ne želi vrniti prostovoljno, bi bilo treba zagotoviti prisilno vrnitev v državo članico premestitve.

| (41) | Poleg tega –če tako določa nacionalno pravo – lahko država članica, ki je v primeru prisilne vrnitve v državo članico premestitve uveljavila vrnitev, odloči, da izda prepoved vstopa v državo, s čimer bi upravičencu za določeno obdobje preprečila ponovni vstop na svoje ozemlje. |
| --- | --- |

(41)

Poleg tega –če tako določa nacionalno pravo – lahko država članica, ki je v primeru prisilne vrnitve v državo članico premestitve uveljavila vrnitev, odloči, da izda prepoved vstopa v državo, s čimer bi upravičencu za določeno obdobje preprečila ponovni vstop na svoje ozemlje.

| (42) | Ker je namen tega sklepa ukrepanje v izrednih razmerah ter podpora Italiji in Grčiji pri krepitvi njunih azilnih sistemov, bi moralo to tema državama omogočiti, da ob pomoči Komisije skleneta dvostranske dogovore z Islandijo, Lihtenštajnom, Norveško in Švico o premestitvi oseb, ki spadajo na področje uporabe tega sklepa. Takšni dogovori bi morali odražati tudi osrednje elemente tega sklepa, zlasti tiste, ki se nanašajo na postopek premestitve ter pravice in obveznosti prosilcev, pa tudi tiste, ki se nanašajo na Uredbo (EU) št. 604/2013. |
| --- | --- |

(42)

Ker je namen tega sklepa ukrepanje v izrednih razmerah ter podpora Italiji in Grčiji pri krepitvi njunih azilnih sistemov, bi moralo to tema državama omogočiti, da ob pomoči Komisije skleneta dvostranske dogovore z Islandijo, Lihtenštajnom, Norveško in Švico o premestitvi oseb, ki spadajo na področje uporabe tega sklepa. Takšni dogovori bi morali odražati tudi osrednje elemente tega sklepa, zlasti tiste, ki se nanašajo na postopek premestitve ter pravice in obveznosti prosilcev, pa tudi tiste, ki se nanašajo na Uredbo (EU) št. 604/2013.

| (43) | Posebno podporo, ki se zagotovi Italiji in Grčiji prek programa premestitve, bi bilo treba dopolniti z dodatnimi ukrepi, in sicer od prihoda državljanov tretjih držav na ozemlje Italije ali Grčije do zaključka vseh veljavnih postopkov, ki jih usklajujejo EASO in druge zadevne agencije, npr. Frontex, ki usklajujejo vrnitev državljanov tretjih držav brez pravice ostati na ozemlju, skladno z Direktivo 2008/115/ES. |
| --- | --- |

(43)

Posebno podporo, ki se zagotovi Italiji in Grčiji prek programa premestitve, bi bilo treba dopolniti z dodatnimi ukrepi, in sicer od prihoda državljanov tretjih držav na ozemlje Italije ali Grčije do zaključka vseh veljavnih postopkov, ki jih usklajujejo EASO in druge zadevne agencije, npr. Frontex, ki usklajujejo vrnitev državljanov tretjih držav brez pravice ostati na ozemlju, skladno z Direktivo 2008/115/ES.

| (44) | Ker ciljev tega sklepa države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega ali učinkov predlaganega ukrepa lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji (PEU). V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta sklep ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev. |
| --- | --- |

(44)

Ker ciljev tega sklepa države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega ali učinkov predlaganega ukrepa lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji (PEU). V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta sklep ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev.

| (45) | Ta sklep spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, priznana z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah. |
| --- | --- |

(45)

Ta sklep spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, priznana z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah.

| (46) | V skladu s členoma 1 in 2 Protokola (št. 21) o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen PEU in PDEU, in brez poseganja v člen 4 navedenega protokola Združeno kraljestvo ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanj ni zavezujoč in se v njem ne uporablja. |
| --- | --- |

(46)

V skladu s členoma 1 in 2 Protokola (št. 21) o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen PEU in PDEU, in brez poseganja v člen 4 navedenega protokola Združeno kraljestvo ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanj ni zavezujoč in se v njem ne uporablja.

| (47) | V skladu s členoma 1 in 2 Protokola (št. 21) o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen PEU in PDEU, in brez poseganja v člen 4 navedenega protokola Irska ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanjo ni zavezujoč in se v njej ne uporablja. |
| --- | --- |

(47)

V skladu s členoma 1 in 2 Protokola (št. 21) o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen PEU in PDEU, in brez poseganja v člen 4 navedenega protokola Irska ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanjo ni zavezujoč in se v njej ne uporablja.

| (48) | Če Komisija po uradnem obvestilu, ki ga na podlagi člena 4 Protokola št. 21 predloži država članica, ki jo navedeni protokol zadeva, v skladu s členom 331(1) PDEU potrdi sodelovanje te države članice pri tem sklepu, bi moral Svet določiti število prosilcev, ki se premestijo v to državo članico. Svet bi moral prav tako ustrezno prilagoditi dodelitve drugih držav članic in jih sorazmerno znižati. |
| --- | --- |

(48)

Če Komisija po uradnem obvestilu, ki ga na podlagi člena 4 Protokola št. 21 predloži država članica, ki jo navedeni protokol zadeva, v skladu s členom 331(1) PDEU potrdi sodelovanje te države članice pri tem sklepu, bi moral Svet določiti število prosilcev, ki se premestijo v to državo članico. Svet bi moral prav tako ustrezno prilagoditi dodelitve drugih držav članic in jih sorazmerno znižati.

| (49) | V skladu s členoma 1 in 2 Protokola (št. 22) o stališču Danske, ki je priložen PEU in PDEU, Danska ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanjo ni zavezujoč in se v njej ne uporablja. |
| --- | --- |

(49)

V skladu s členoma 1 in 2 Protokola (št. 22) o stališču Danske, ki je priložen PEU in PDEU, Danska ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanjo ni zavezujoč in se v njej ne uporablja.

| (50) | Glede na nujnost razmer bi moral ta sklep začeti veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(50)

Glede na nujnost razmer bi moral ta sklep začeti veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Predmet urejanja

1.   Ta sklep določa začasne ukrepe na področju mednarodne zaščite v korist Italije in Grčije, da bi ju podprli pri boljšem obvladovanju izrednih razmer zaradi nenadnega prihoda državljanov tretjih držav na ozemlji teh držav članic.

2.   Komisija redno pregleduje razmere v zvezi z množičnim prihodom državljanov tretjih držav v države članice.

Komisija bo po potrebi predložila predloge za spremembo tega sklepa, da se upoštevajo spreminjajoče se razmere na terenu in njihov učinek na mehanizem premestitev, ter spreminjajoči se pritisk na države članice, zlasti na najbolj obremenjene države članice.

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tem sklepu se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (a) | „prošnja za mednarodno zaščito“ pomeni prošnjo za mednarodno zaščito, kakor je opredeljena v točki (h) člena 2 Direktive 2011/95/EU Evropskega parlamenta in Sveta (12); |
| --- | --- |

(a)

„prošnja za mednarodno zaščito“ pomeni prošnjo za mednarodno zaščito, kakor je opredeljena v točki (h) člena 2 Direktive 2011/95/EU Evropskega parlamenta in Sveta (12);

| (b) | „prosilec“ pomeni državljana tretje države ali osebo brez državljanstva, ki je vložila prošnjo za mednarodno zaščito, v zvezi s katero dokončna odločitev še ni bila sprejeta; |
| --- | --- |

(b)

„prosilec“ pomeni državljana tretje države ali osebo brez državljanstva, ki je vložila prošnjo za mednarodno zaščito, v zvezi s katero dokončna odločitev še ni bila sprejeta;

| (c) | „mednarodna zaščita“ pomeni status begunca in status subsidiarne zaščite, kakor sta opredeljena v točkah (e) oziroma (g) člena 2 Direktive 2011/95/EU; |
| --- | --- |

(c)

„mednarodna zaščita“ pomeni status begunca in status subsidiarne zaščite, kakor sta opredeljena v točkah (e) oziroma (g) člena 2 Direktive 2011/95/EU;

| (d) | „družinski člani“ pomenijo družinske člane, kakor so opredeljeni v točki (g) člena 2 Uredbe (EU) št. 604/2013; |
| --- | --- |

(d)

„družinski člani“ pomenijo družinske člane, kakor so opredeljeni v točki (g) člena 2 Uredbe (EU) št. 604/2013;

| (e) | „premestitev“ pomeni transfer prosilca z ozemlja države članice, ki je na podlagi merila iz poglavja III Uredbe (EU) št. 604/2013 odgovorna za obravnavo njegove prošnje za mednarodno zaščito, na ozemlje države članice premestitve; |
| --- | --- |

(e)

„premestitev“ pomeni transfer prosilca z ozemlja države članice, ki je na podlagi merila iz poglavja III Uredbe (EU) št. 604/2013 odgovorna za obravnavo njegove prošnje za mednarodno zaščito, na ozemlje države članice premestitve;

| (f) | „država članica premestitve“ pomeni državo članico, ki postane odgovorna za obravnavo prošnje za mednarodno zaščito v skladu z Uredbo (EU) št. 604/2013, ki jo je prosilec vložil po tem, ko je bil premeščen na ozemlje te države članice. |
| --- | --- |

(f)

„država članica premestitve“ pomeni državo članico, ki postane odgovorna za obravnavo prošnje za mednarodno zaščito v skladu z Uredbo (EU) št. 604/2013, ki jo je prosilec vložil po tem, ko je bil premeščen na ozemlje te države članice.

Člen 3

Področje uporabe

1.   V skladu s tem sklepom se premestijo samo prosilci, ki so prošnjo za mednarodno zaščito vložili v Italiji ali Grčiji in za katere bi bili ti državi odgovorni v skladu z merili za določitev odgovorne države članice iz poglavja III Uredbe (EU) št. 604/2013.

2.   V skladu s tem sklepom se premestijo samo prosilci, ki imajo državljanstvo države, za katere delež ugodno rešenih prošenj za mednarodno zaščito med odločitvami, sprejetimi v postopkih na prvi stopnji v zvezi s prošnjami za mednarodno zaščito v smislu poglavja III Direktive 2013/32/EU Evropskega parlamenta in Sveta (13), po najnovejših razpoložljivih posodobljenih četrtletnih podatkih Eurostata za povprečje na ravni Unije znaša najmanj 75 %. Pri osebah brez državljanstva se upošteva država prejšnjega običajnega prebivališča. Četrtletni posodobljeni podatki se upoštevajo le pri prosilcih, ki še niso bili opredeljeni kot prosilci, ki bi bili lahko premeščeni v skladu s členom 5(3) tega sklepa.

Člen 4

Premestitev 120 000 prosilcev v države članice

1.   120 000 prosilcev se premesti v druge države članice:

| (a) | 15 600 prosilcev se premesti iz Italije na ozemlja drugih držav članic v skladu s tabelo iz Priloge I; |
| --- | --- |

(a)

15 600 prosilcev se premesti iz Italije na ozemlja drugih držav članic v skladu s tabelo iz Priloge I;

| (b) | 50 400 prosilcev se premesti iz Grčije na ozemlja drugih držav članic v skladu s tabelo iz Priloge II; |
| --- | --- |

(b)

50 400 prosilcev se premesti iz Grčije na ozemlja drugih držav članic v skladu s tabelo iz Priloge II;

| (c) | 54 000 prosilcev se premesti na ozemlje drugih držav članic, sorazmerno s številkami iz prilog I in II, in sicer bodisi v skladu z odstavkom 2 tega člena ali s spremembo tega sklepa, kot je navedeno v členu 1(2) in 3 tega člena. |
| --- | --- |

(c)

54 000 prosilcev se premesti na ozemlje drugih držav članic, sorazmerno s številkami iz prilog I in II, in sicer bodisi v skladu z odstavkom 2 tega člena ali s spremembo tega sklepa, kot je navedeno v členu 1(2) in 3 tega člena.

2.   Od 26. septembra 2016 se 54 000 prosilcev iz točke (c) odstavka 1 v razmerju, ki izhaja iz točk (a) in (b) odstavka 1, premesti iz Italije in Grčije na ozemlja drugih držav članic sorazmerno s številkami iz prilog I in II. Komisija predloži predlog Svetu o številkah, ki se temu ustrezno dodelijo državam članicam.

3.   Če Komisija do 26. septembra 2016 meni, da je prilagoditev mehanizma premestitev upravičena zaradi spremembe razmer ali ker se država članica sooča z izrednimi razmerami zaradi nenadnega prihoda državljanov tretjih držav, ki je posledica drastičnih sprememb migracijskih tokov in ob upoštevanju mnenja morebitne države članice upravičenke, lahko Svetu po potrebi predloži predloge iz člena 1(2).

Tudi država članica lahko na podlagi ustrezno utemeljenih razlogov Svet in Komisijo uradno obvesti, da se sooča s podobnimi izrednimi razmerami. Komisija oceni navedene razloge in Svetu po potrebi predloži predloge iz člena 1(2).

4.   Če Komisija po uradnem obvestilu, ki ga na podlagi člena 4 Protokola št. 21 predloži država članica, ki jo navedeni protokol zadeva, v skladu s členom 331(1) PDEU potrdi sodelovanje te države članice pri tem sklepu, Svet na predlog Komisije določi število prosilcev, ki se premestijo v zadevno državo članico. Svet v istem izvedbenem sklepu ustrezno prilagodi tudi dodelitve drugih držav članic in jih sorazmerno zniža.

5.   Država članica lahko v izjemnih okoliščinah do 26. decembra 2015 uradno obvesti Svet in Komisijo, da začasno ne more sodelovati pri postopku premestitve v višini do 30 % prosilcev, ki so ji dodeljeni v skladu z odstavkom 1, pri čemer navede ustrezno utemeljene razloge, ki so skladni s temeljnimi vrednotami Unije iz člena 2 Pogodbe o Evropski uniji.

Komisija oceni navedene razloge in Svetu predloži predloge v zvezi z začasno odložitvijo premestitve v višini do 30 % prosilcev, ki so zadevni državi članici dodeljeni v skladu z odstavkom 1. Kadar je to utemeljeno, lahko Komisija predlaga podaljšanje roka za premestitev prosilcev iz preostale dodelitve do 12 mesecev po datumu iz člena 13(2).

6.   Svet v enem mesecu odloči o predlogu iz odstavka 5.

7.   Svet za namene uporabe odstavkov 2, 4 in 6 tega člena ter člena 11(2) na predlog Komisije sprejme izvedbeni sklep.

Člen 5

Postopek premestitve

1.   Za upravno sodelovanje, ki je potrebno za izvajanje tega sklepa, vsaka država članica določi nacionalno kontaktno točko ter njen naslov sporoči drugim državam članicam in EASO. Države članice v povezavi z EASO in drugimi ustreznimi agencijami sprejmejo vse ukrepe, potrebne za neposredno sodelovanje in izmenjavo informacij med pristojnimi organi, vključno z navedbo razlogov iz odstavka 7.

2.   Države članice v rednih časovnih presledkih in vsaj vsake tri mesece sporočijo število prosilcev, ki jih je mogoče hitro premestiti na njihovo ozemlje, in druge pomembne informacije.

3.   Italija in Grčija na podlagi teh informacij in ob podpori EASO, po potrebi pa tudi uradnikov za zvezo držav članic iz odstavka 8, določita posamezne prosilce, ki bi jih bilo mogoče premestiti v druge države članice, ter kontaktnim točkam teh držav članic čim prej sporočita vse ustrezne informacije. Prednost pri tem imajo ranljivi prosilci v smislu členov 21 in 22 Direktive 2013/33/EU.

4.   Po tem, ko država članica premestitve to odobri, Italija in Grčija za vsakega prosilca, ki je bil določen za premestitev, čim prej in ob posvetovanju z EASO sprejmeta odločitev o premestitvi v posamezno državo članico premestitve in ga s to odločitvijo seznanita v skladu s členom 6(4). Država članica premestitve lahko odloči, da se premestitev prosilca ne odobri, le, če za to obstajajo utemeljeni razlogi iz odstavka 7 tega člena.

5.   Premestitev prosilcev, za katere se v skladu z obveznostmi iz člena 9 Uredbe (EU) št. 603/2013 zahteva odvzem prstnih odtisov, se lahko predlaga le, če so bili njihovi prstni odtisi odvzeti in posredovani centralnemu sistemu Eurodac v skladu z navedeno uredbo.

6.   Premestitev prosilca na ozemlje države članice premestitve se izvede čim prej po datumu seznanitve zadevne osebe z odločitvijo o premestitvi v skladu s členom 6(4) tega sklepa. Italija in Grčija državi članici premestitve sporočita datum in uro predaje ter vse druge relevantne informacije.

7.   Države članice imajo pravico zavrniti premestitev prosilca, samo kadar obstajajo utemeljeni razlogi, da ga štejejo kot grožnjo za svojo nacionalno varnost ali za javni red ali če obstajajo resni razlogi za uporabo izključitvenih določb iz členov 12 in 17 Direktive 2011/95/EU.

8.   Države članice lahko sklenejo, da po izmenjavi vseh pomembnih informacij za izvajanje vseh vidikov postopka premestitve iz tega člena v Italiji in v Grčiji imenujejo uradnike za zvezo.

9.   Države članice v skladu s pravnim redom Unije v celoti izpolnjujejo svoje obveznosti. Skladno s tem Italija in Grčija za postopek premestitve zagotavljata identifikacijo, registracijo in odvzem prstnih odtisov. Da se zagotovi učinkovitost in obvladljivost postopka, se ustrezno uredijo sprejemni objekti in se vzpostavijo ukrepi, da se ljudje začasno namestijo v skladu s pravnim redom Unije, dokler se ne sprejme čim prejšnja odločitev glede njihovega položaja. Prosilci, ki se izognejo postopku premestitve, so iz premestitve izključeni.

10.   Postopek premestitve iz tega člena se zaključi čim hitreje in najpozneje v dveh mesecih od datuma, ko država članica premestitve pošlje sporočilo v skladu z odstavkom 2, razen če država članica premestitve odobritev iz odstavka 4 izda manj kot dva tedna pred iztekom tega dvomesečnega roka. V tem primeru se lahko rok za zaključek postopka premestitve podaljša za obdobje, ki ne presega dodatnih dveh tednov. Poleg tega se lahko rok podaljša tudi za nadaljnje obdobje štirih tednov, če je to ustrezno,kadar Italija ali Grčija dokažeta objektivne praktične ovire, ki preprečujejo izvedbo predaje.

Če se postopek premestitve v teh rokih ne zaključi ter če se Italija in Grčija z državo članico premestitve ne dogovorita o razumnem podaljšanju roka, ostaneta Italija in Grčija še naprej odgovorni za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito v skladu z Uredbo (EU) št. 604/2013.

11.   Država članica premestitve prosilcu po njegovi premestitvi v skladu s členom 9 Uredbe (EU) št. 603/2013 odvzame prstne odtise in jih posreduje centralnemu sistemu Eurodac ter v skladu s členom 10 in po potrebi členom 18 navedene uredbe posodobi podatkovne nize.

Člen 6

Pravice in obveznosti prosilcev za mednarodno zaščito, za katere se uporablja ta sklep

1.   Najpomembnejše vodilo držav članic pri izvajanju tega sklepa je korist otroka.

2.   Države članice zagotovijo, da so družinski člani, ki spadajo na področje uporabe tega sklepa, premeščeni na ozemlje iste države članice.

3.   Preden Italija in Grčija sprejmeta odločitev o premestitvi, prosilca obvestita o postopku premestitve v skladu s tem sklepom v jeziku, ki ga razume ali za katerega se lahko upravičeno domneva, da ga razume.

4.   Italija in Grčija po sprejetju odločitve o premestitvi prosilca in pred dejansko premestitvijo zadevno osebo pisno seznanita z odločitvijo o njeni premestitvi. V odločitvi je navedena država članica premestitve.

5.   Od prosilca ali upravičenca do mednarodne zaščite, ki vstopi na ozemlje države članice, ki ni država članica premestitve, ne da bi izpolnjeval pogoje za bivanje v tej drugi državi članici, se zahteva takojšnja vrnitev. Država članica premestitve mora osebo nemudoma ponovno sprejeti.

Člen 7

Operativna podpora Italiji in Grčiji

1.   Da bi podprli Italijo in Grčijo, da bi bolje obvladovali izjemne pritiske na svoja azilna in migracijska sistema, ki so posledica sedanjega povečanja migracijskega pritiska na njunih zunanjih mejah, države članice z ustreznimi dejavnostmi, ki jih usklajujejo EASO, Frontex ali druge ustrezne agencije, v sodelovanju z Italijo in Grčijo povečajo operativno podporo na področju mednarodne zaščite, zlasti po potrebi z zagotovitvijo nacionalnih strokovnjakov za naslednje podporne dejavnosti:

| (a) | razvrščanje državljanov tretjih držav, ki prispejo v Italijo in Grčijo, kar vključuje njihovo natančno identifikacijo, odvzem prstnih odtisov in registracijo ter – kadar je to ustrezno – registracijo njihovih prošenj za mednarodno zaščito, na zahtevo Italije ali Grčije pa tudi njihovo začetno obravnavo; |
| --- | --- |

(a)

razvrščanje državljanov tretjih držav, ki prispejo v Italijo in Grčijo, kar vključuje njihovo natančno identifikacijo, odvzem prstnih odtisov in registracijo ter – kadar je to ustrezno – registracijo njihovih prošenj za mednarodno zaščito, na zahtevo Italije ali Grčije pa tudi njihovo začetno obravnavo;

| (b) | zagotavljanje informacij in po potrebi posebne pomoči prosilcem ali morebitnim prosilcem, za katere bi se v skladu s tem sklepom lahko sprejela odločitev o premestitvi; |
| --- | --- |

(b)

zagotavljanje informacij in po potrebi posebne pomoči prosilcem ali morebitnim prosilcem, za katere bi se v skladu s tem sklepom lahko sprejela odločitev o premestitvi;

| (c) | priprava in organizacija vrnitev državljanov tretjih držav, ki niso zaprosili za mednarodno zaščito ali nimajo več pravice ostati na ozemlju. |
| --- | --- |

(c)

priprava in organizacija vrnitev državljanov tretjih držav, ki niso zaprosili za mednarodno zaščito ali nimajo več pravice ostati na ozemlju.

2.   Poleg podpore iz odstavka 1 in zaradi lažjega izvajanja vseh faz postopka premestitve se Italiji in Grčiji po potrebi zagotavlja posebna podpora z ustreznimi dejavnostmi, ki jih usklajujejo EASO, Frontex in druge ustrezne agencije.

Člen 8

Dodatni ukrepi, ki jih sprejmeta Italija in Grčija

1.   Italija in Grčija ob upoštevanju obveznosti iz člena 8(1) Sklepa (EU) 2015/1523 in do 26. oktobra 2015 Svetu in Komisiji priglasita posodobljen časovni načrt, pri čemer upoštevata, da je treba zagotoviti ustrezno izvajanje tega sklepa.

2.   V primeru da se ta sklep spremeni v korist druge države članice v skladu s členom 1(2) in členom 4(3), ta država članica na dan začetka veljavnosti zadevnega sklepa Sveta o spremembi, Komisiji in Svetu predloži časovni načrt, ki vključuje ustrezne ukrepe, ki krepijo zmogljivost, kakovost in učinkovitost njenega sistema na področjih azila, prvega sprejema in vračanja, pa tudi ukrepe za zagotavljanje ustreznega izvajanja tega sklepa. Navedena država članica v celoti izvede predlagan časovni načrt.

3.   Če Italija ali Grčija ne izpolni obveznosti iz odstavka 1, lahko Komisija, potem ko zadevni državi članici omogoči predstavitev njenega stališča, sklene, da za največ tri mesece začasno prekine uporabo tega sklepa v zvezi z zadevno državo članico. Komisija lahko takšno začasno prekinitev podaljša največ enkrat za dodatno obdobje do treh mesecev. Taka začasna prekinitev ne vpliva na postopke premestitve prosilcev, ki so se že začeli, potem ko jih je država članica premestitve odobrila v skladu s členom 5(4).

Člen 9

Nadaljnje izredne razmere

Če bi v državi članici nastale izredne razmere zaradi nenadnega prihoda državljanov tretjih držav, lahko Svet na predlog Komisije in po posvetovanju z Evropskim parlamentom sprejme začasne ukrepe v korist zadevne države članice v skladu s členom 78(3) PDEU. Takšni ukrepi lahko, če je to ustrezno, vključujejo začasno odložitev sodelovanja zadevne države članice pri premestitvah v skladu s tem sklepom ter morebitne izravnalne ukrepe za Italijo in za Grčijo.

Člen 10

Finančna podpora

1.   Za vsako osebo, premeščeno v skladu s tem sklepom:

| (a) | država članica premestitve prejme pavšalni znesek v višini 6 000 EUR; |
| --- | --- |

(a)

država članica premestitve prejme pavšalni znesek v višini 6 000 EUR;

| (b) | Italija ali Grčija prejme pavšalni znesek v višini vsaj 500 EUR. |
| --- | --- |

(b)

Italija ali Grčija prejme pavšalni znesek v višini vsaj 500 EUR.

2.   Ta finančna podpora se dodeli po postopkih iz člena 18 Uredbe (EU) št. 516/2014. Z odstopanjem od ureditve predhodnega financiranja, določene v navedeni uredbi, države članice v letu 2016 prejmejo znesek predhodnega financiranja v višini 50 % skupnih sredstev, ki so jim dodeljena v skladu s tem sklepom.

Člen 11

Sodelovanje s pridruženimi državami

1.   Ob pomoči Komisije lahko Italija sklene dvostranske dogovore z Islandijo, Lihtenštajnom, Norveško in Švico ter Grčija z Islandijo, Lihtenštajnom, Norveško in Švico o premestitvi prosilcev z ozemlja Italije oziroma Grčije na ozemlje navedenih držav. V navedenih dogovorih se ustrezno upoštevajo osrednji elementi tega sklepa, zlasti tisti, ki se nanašajo na postopek premestitve ter pravice in obveznosti prosilcev.

2.   Italija ali Grčija v primeru sklenitve takšnih dvostranskih dogovorov uradno obvesti Svet in Komisijo o številu prosilcev, ki bodo premeščeni v pridružene države. Svet na predlog Komisije ustrezno prilagodi dodelitve državam članicam in jih sorazmerno zniža.

Člen 12

Poročanje

Komisija na podlagi informacij, ki jih sporočijo države članice in ustrezne agencije, Svetu vsakih šest mesecev poroča o izvajanju tega sklepa.

Komisija na podlagi informacij, ki jih sporočita Italija in Grčija, Svetu vsakih šest mesecev poroča tudi o izvajanju časovnih načrtov iz člena 8.

Člen 13

Začetek veljavnosti

1.   Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

2.   Uporablja se do 26. septembra 2017.

3.   Uporablja se za osebe, ki prispejo na ozemlji Italije in Grčije med 25. septembrom 2015 in 26. septembrom 2017, ter za prosilce, ki so na ozemlji navedenih držav članic prispeli po 24. marcu 2015.

V Bruslju, 22. septembra 2015

Za Svet

Predsednik

J. ASSELBORN

---

(1)  Mnenje z dne 17. septembra 2015 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

1

(2)  Sklep Sveta (EU) 2015/1523 z dne 14. septembra 2015 o uvedbi začasnih ukrepov na področju mednarodne zaščite v korist Italije in Grčije (UL L 239, 15.9.2015, str. 146).

2

(3)  Uredba (EU) št. 604/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva (UL L 180, 29.6.2013, str. 31).

3

(4)  Uredba Komisije (ES) št. 1560/2003 z dne 2. septembra 2003 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 343/2003 o določitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za azil, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države (UL L 222, 5.9.2003, str. 3).

4

(5)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 118/2014 z dne 30. januarja 2014 o spremembi Uredbe (ES) št. 1560/2003 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 343/2003 o določitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za azil, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države (UL L 39, 8.2.2014, str. 1).

5

(6)  Uredba (EU) št. 516/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o ustanovitvi Sklada za azil, migracije in vključevanje, o spremembi Odločbe Sveta 2008/381/ES in razveljavitvi odločb št. 573/2007/ES in št. 575/2007/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter Odločbe Sveta 2007/435/ES (UL L 150, 20.5.2014, str. 168).

6

(7)  Direktiva 2013/33/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o standardih za sprejem prosilcev za mednarodno zaščito (UL L 180, 29.6.2013, str. 96).

7

(8)  Direktiva 2013/32/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o skupnih postopkih za priznanje ali odvzem mednarodne zaščite (UL L 180, 29.6.2013, str. 60).

8

(9)  Direktiva 2013/33/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o standardih za sprejem prosilcev za mednarodno zaščito (prenovitev) (UL L 180, 29.6.2013, str. 96).

9

(10)  Uredba (EU) št. 603/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o vzpostavitvi sistema Eurodac za primerjavo prstnih odtisov zaradi učinkovite uporabe Uredbe (EU) št. 604/2013 o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva, in o zahtevah za primerjavo s podatki iz sistema Eurodac, ki jih vložijo organi kazenskega pregona držav članic in Europol za namene kazenskega pregona, ter o spremembi Uredbe (EU) št. 1077/2011 o ustanovitvi Evropske agencije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice (UL L 180, 29.6.2013, str. 1).

10

(11)  Direktiva 2008/115/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o skupnih standardih in postopkih v državah članicah za vračanje nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav (UL L 348, 24.12.2008, str. 98)

11

(12)  Direktiva 2011/95/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2011 o standardih glede pogojev, ki jih morajo izpolnjevati državljani tretjih držav ali osebe brez državljanstva, da so upravičeni do mednarodne zaščite, glede enotnega statusa beguncev ali oseb, upravičenih do subsidiarne zaščite, in glede vsebine te zaščite (UL L 337, 20.12.2011, str. 9).

12

(13)  Direktiva 2013/32/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o skupnih postopkih za priznanje ali odvzem mednarodne zaščite (UL L 180, 29.6.2013, str. 60).

13

---

PRILOGA I

Dodelitve iz Italije

| | Dodelitev po državah članicah (15 600 premeščenih prosilcev) |
| --- | --- |
| Avstrija | 462 |
| Belgija | 579 |
| Bolgarija | 201 |
| Hrvaška | 134 |
| Ciper | 35 |
| Češka | 376 |
| Estonija | 47 |
| Finska | 304 |
| Francija | 3 064 |
| Nemčija | 4 027 |
| Madžarska | 306 |
| Latvija | 66 |
| Litva | 98 |
| Luksemburg | 56 |
| Malta | 17 |
| Nizozemska | 922 |
| Poljska | 1 201 |
| Portugalska | 388 |
| Romunija | 585 |
| Slovaška | 190 |
| Slovenija | 80 |
| Španija | 1 896 |
| Švedska | 567 |

Dodelitev po državah članicah (15 600 premeščenih prosilcev)

Avstrija

462

Belgija

579

Bolgarija

201

Hrvaška

134

Ciper

35

Češka

376

Estonija

47

Finska

304

Francija

3 064

Nemčija

4 027

Madžarska

306

Latvija

66

Litva

98

Luksemburg

56

Malta

17

Nizozemska

922

Poljska

1 201

Portugalska

388

Romunija

585

Slovaška

190

Slovenija

80

Španija

1 896

Švedska

567

---

PRILOGA II

Dodelitve iz Grčije

| | Dodelitev po državah članicah (50 400 premeščenih prosilcev) |
| --- | --- |
| Avstrija | 1 491 |
| Belgija | 1 869 |
| Bolgarija | 651 |
| Hrvaška | 434 |
| Ciper | 112 |
| Češka | 1 215 |
| Estonija | 152 |
| Finska | 982 |
| Francija | 9 898 |
| Nemčija | 13 009 |
| Madžarska | 988 |
| Latvija | 215 |
| Litva | 318 |
| Luksemburg | 181 |
| Malta | 54 |
| Nizozemska | 2 978 |
| Poljska | 3 881 |
| Portugalska | 1 254 |
| Romunija | 1 890 |
| Slovaška | 612 |
| Slovenija | 257 |
| Španija | 6 127 |
| Švedska | 1 830 |

Dodelitev po državah članicah (50 400 premeščenih prosilcev)

Avstrija

1 491

Belgija

1 869

Bolgarija

651

Hrvaška

434

Ciper

112

Češka

1 215

Estonija

152

Finska

982

Francija

9 898

Nemčija

13 009

Madžarska

988

Latvija

215

Litva

318

Luksemburg

181

Malta

54

Nizozemska

2 978

Poljska

3 881

Portugalska

1 254

Romunija

1 890

Slovaška

612

Slovenija

257

Španija

6 127

Švedska

1 830

---

| 24.9.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 248/95 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 248/95

---

DELEGIRANI SKLEP KOMISIJE (EU) 2015/1602

z dne 5. junija 2015

o enakovrednosti veljavnega solventnostnega in bonitetnega režima za zavarovalnice in pozavarovalnice v Švici na podlagi členov 172(2), 227(4) in 260(3) Direktive 2009/138/ES Evropskega parlamenta in Sveta

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive 2009/138/ES Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti zavarovanja in pozavarovanja (Solventnost II) (1), zlasti členov 172(2), 227(4) in 260(3) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva 2009/138/ES vzpostavlja bonitetni režim, ki temelji na tveganju, za zavarovalnice in pozavarovalnice v Evropski uniji. Direktiva 2009/138/ES se bo za zavarovatelje in pozavarovatelje v Uniji začela v celoti uporabljati 1. januarja 2016. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva 2009/138/ES vzpostavlja bonitetni režim, ki temelji na tveganju, za zavarovalnice in pozavarovalnice v Evropski uniji. Direktiva 2009/138/ES se bo za zavarovatelje in pozavarovatelje v Uniji začela v celoti uporabljati 1. januarja 2016.

| (2) | Čeprav se bo direktiva Solventnost II v celoti uporabljala od 1. januarja 2016, lahko Komisija že zdaj sprejme ta delegirani sklep, kot je določeno v členu 311 navedene direktive. |
| --- | --- |

(2)

Čeprav se bo direktiva Solventnost II v celoti uporabljala od 1. januarja 2016, lahko Komisija že zdaj sprejme ta delegirani sklep, kot je določeno v členu 311 navedene direktive.

| (3) | Člen 172 Direktive 2009/138/ES se nanaša na enakovrednost solventnostnega režima tretje države, ki se uporablja za pozavarovalne dejavnosti podjetij s sedežem v navedeni tretji državi. Pozitivna ugotovitev glede enakovrednosti omogoča, da se pozavarovalne pogodbe, sklenjene s podjetji s sedežem v navedeni tretji državi, obravnavajo enako kot pogodbe, sklenjene s podjetji, ki so pridobila dovoljenje v skladu z navedeno direktivo. |
| --- | --- |

(3)

Člen 172 Direktive 2009/138/ES se nanaša na enakovrednost solventnostnega režima tretje države, ki se uporablja za pozavarovalne dejavnosti podjetij s sedežem v navedeni tretji državi. Pozitivna ugotovitev glede enakovrednosti omogoča, da se pozavarovalne pogodbe, sklenjene s podjetji s sedežem v navedeni tretji državi, obravnavajo enako kot pogodbe, sklenjene s podjetji, ki so pridobila dovoljenje v skladu z navedeno direktivo.

| (4) | Člen 227 Direktive 2009/138/ES se nanaša na enakovrednost zavarovateljev iz tretjih držav, ki so del skupin s sedežem v Uniji. Pozitivna ugotovitev glede enakovrednosti takšnim skupinam omogoča, da v primeru uporabe metode odbitkov in združevanja kot metode konsolidacije za skupinsko poročanje namesto izračuna na podlagi Direktive 2009/138/ES za izračun zahtevane solventnosti skupine in primernih lastnih sredstev upoštevajo izračun kapitalskih zahtev in razpoložljivega kapitala po pravilih tretje države. |
| --- | --- |

(4)

Člen 227 Direktive 2009/138/ES se nanaša na enakovrednost zavarovateljev iz tretjih držav, ki so del skupin s sedežem v Uniji. Pozitivna ugotovitev glede enakovrednosti takšnim skupinam omogoča, da v primeru uporabe metode odbitkov in združevanja kot metode konsolidacije za skupinsko poročanje namesto izračuna na podlagi Direktive 2009/138/ES za izračun zahtevane solventnosti skupine in primernih lastnih sredstev upoštevajo izračun kapitalskih zahtev in razpoložljivega kapitala po pravilih tretje države.

| (5) | Člen 260 Direktive 2009/138/ES se nanaša na enakovrednost zavarovalnic in pozavarovalnic, katerih matično podjetje ima sedež zunaj Unije. V skladu s členom 261(1) Direktive 2009/138/ES se v primeru pozitivne ugotovitve glede enakovrednosti države članice opirajo na enakovreden nadzor skupine, ki ga opravljajo nadzorni organi v tretji državi. |
| --- | --- |

(5)

Člen 260 Direktive 2009/138/ES se nanaša na enakovrednost zavarovalnic in pozavarovalnic, katerih matično podjetje ima sedež zunaj Unije. V skladu s členom 261(1) Direktive 2009/138/ES se v primeru pozitivne ugotovitve glede enakovrednosti države članice opirajo na enakovreden nadzor skupine, ki ga opravljajo nadzorni organi v tretji državi.

| (6) | Pravna ureditev tretje države se šteje kot popolnoma enakovredna ureditvi, ki jo vzpostavlja Direktiva 2009/138/ES, če je skladna z zahtevami, ki določajo primerljivo raven zaščite imetnikov polic in upravičencev. Ugotovitev popolne enakovrednosti v skladu s členi 172(2), 227(4) in 260(3) velja za neomejeno obdobje, razen če se prekliče. |
| --- | --- |

(6)

Pravna ureditev tretje države se šteje kot popolnoma enakovredna ureditvi, ki jo vzpostavlja Direktiva 2009/138/ES, če je skladna z zahtevami, ki določajo primerljivo raven zaščite imetnikov polic in upravičencev. Ugotovitev popolne enakovrednosti v skladu s členi 172(2), 227(4) in 260(3) velja za neomejeno obdobje, razen če se prekliče.

| (7) | Evropski organ za zavarovanje in poklicne pokojnine (EIOPA) je 9. marca 2015 v skladu s členom 33(2) Uredbe (EU) št. 1094/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (2) Komisiji svetoval v zvezi z veljavnim regulativnim in nadzornim sistemom za (po)zavarovalnice in (po)zavarovalniške skupine v Švici. Mnenje EIOPA temelji na ustreznem švicarskem zakonodajnem okviru, vključno s švicarskim zakonom o nadzoru finančnih trgov z dne 22. junija 2007, ki je začel veljati 1. januarja 2009, zakonom o zavarovalniškem nadzoru z dne 17. decembra 2004 in odlokom o zavarovalniškem nadzoru (3). Ocena Komisije temelji na informacijah, ki jih je predložila EIOPA. |
| --- | --- |

(7)

Evropski organ za zavarovanje in poklicne pokojnine (EIOPA) je 9. marca 2015 v skladu s členom 33(2) Uredbe (EU) št. 1094/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (2) Komisiji svetoval v zvezi z veljavnim regulativnim in nadzornim sistemom za (po)zavarovalnice in (po)zavarovalniške skupine v Švici. Mnenje EIOPA temelji na ustreznem švicarskem zakonodajnem okviru, vključno s švicarskim zakonom o nadzoru finančnih trgov z dne 22. junija 2007, ki je začel veljati 1. januarja 2009, zakonom o zavarovalniškem nadzoru z dne 17. decembra 2004 in odlokom o zavarovalniškem nadzoru (3). Ocena Komisije temelji na informacijah, ki jih je predložila EIOPA.

| (8) | Ob upoštevanju določb Delegirane uredbe Komisije (EU) 2015/35 (4), zlasti členov 378, 379 in 380, ter mnenja EIOPA je treba za oceno enakovrednosti v skladu s členom 172(2), 227(4) oziroma 260(3) Direktive 2009/138/ES uporabiti številna merila. |
| --- | --- |

(8)

Ob upoštevanju določb Delegirane uredbe Komisije (EU) 2015/35 (4), zlasti členov 378, 379 in 380, ter mnenja EIOPA je treba za oceno enakovrednosti v skladu s členom 172(2), 227(4) oziroma 260(3) Direktive 2009/138/ES uporabiti številna merila.

| (9) | Ta merila vključujejo nekatere zahteve, ki so skupne dvema ali več izmed členov 378, 379 in 380 Delegirane uredbe (EU) 2015/35, veljavnih na ravni samostojnih (5) (po)zavarovalnic in na ravni (po)zavarovalniških skupin, ki zajemajo pooblastila, solventnost, upravljanje, preglednost, sodelovanje med organi in ravnanje z zaupnimi informaciji ter vpliv odločitev na finančno stabilnost. |
| --- | --- |

(9)

Ta merila vključujejo nekatere zahteve, ki so skupne dvema ali več izmed členov 378, 379 in 380 Delegirane uredbe (EU) 2015/35, veljavnih na ravni samostojnih (5) (po)zavarovalnic in na ravni (po)zavarovalniških skupin, ki zajemajo pooblastila, solventnost, upravljanje, preglednost, sodelovanje med organi in ravnanje z zaupnimi informaciji ter vpliv odločitev na finančno stabilnost.

| (10) | Prvič, v zvezi s sredstvi, pooblastili in odgovornostmi ima švicarski organ za nadzor finančnih trgov (Swiss Financial Market Supervisory Authority – FINMA) pooblastila za učinkovito nadzorovanje (po)zavarovalniških dejavnosti in izvajanje sankcij ali ukrepanje, če je to potrebno, kot je preklic dovoljenja za opravljanje dejavnosti ali zamenjava celotne uprave podjetja ali njenega dela. FINMA ima potrebna finančna in kadrovska sredstva, strokovno znanje, zmogljivosti in mandat za učinkovito zaščito vseh imetnikov polic in upravičencev. |
| --- | --- |

(10)

Prvič, v zvezi s sredstvi, pooblastili in odgovornostmi ima švicarski organ za nadzor finančnih trgov (Swiss Financial Market Supervisory Authority – FINMA) pooblastila za učinkovito nadzorovanje (po)zavarovalniških dejavnosti in izvajanje sankcij ali ukrepanje, če je to potrebno, kot je preklic dovoljenja za opravljanje dejavnosti ali zamenjava celotne uprave podjetja ali njenega dela. FINMA ima potrebna finančna in kadrovska sredstva, strokovno znanje, zmogljivosti in mandat za učinkovito zaščito vseh imetnikov polic in upravičencev.

| (11) | Drugič, glede solventnosti se preizkus solventnosti kot ocena finančnega položaja (po)zavarovalnic ali (po)zavarovalniških skupin opira na trdna ekonomska načela, solventnostne zahteve pa temeljijo na ekonomskem vrednotenju vseh sredstev in obveznosti. Preizkus solventnosti od (po)zavarovalnic zahteva posedovanje ustreznih finančnih virov in določa merila za zavarovalno-tehnične rezervacije, naložbe, kapitalske zahteve (vključno z minimalno ravnjo kapitala) in lastna sredstva, pri čemer predvideva pravočasno ukrepanje FINMA, če pride do kršitev kapitalskih zahtev ali ogrožanja interesov imetnikov polic. Kapitalske zahteve temeljijo na tveganju in skušajo zajeti merljiva tveganja. Kadar tveganje ni merljivo, se obravnava z drugimi ukrepi: operativna tveganja na primer kvalitativno obravnava ocena kakovosti. Glavna kapitalska zahteva, v preizkusu solventnosti označena kot ciljni kapital, se izračuna tako, da krije nepričakovane izgube, ki izvirajo iz obstoječih poslov. Poleg tega se absolutna minimalna kapitalska zahteva (minimalni kapital) za zavarovatelje po preizkusu solventnosti razlikuje glede na poslovno področje zavarovalništva. Obe zahtevi sta vsaj tako strogi kot ustrezne zahteve Direktive 2009/138/ES za vse trenutne kombinacije poslovnih področij švicarskih zavarovateljev. Glede modelov lahko zavarovalnice uporabljajo standardni model, na zahtevo organa FINMA ali na lastno iniciativo pa tudi notranji model. |
| --- | --- |

(11)

Drugič, glede solventnosti se preizkus solventnosti kot ocena finančnega položaja (po)zavarovalnic ali (po)zavarovalniških skupin opira na trdna ekonomska načela, solventnostne zahteve pa temeljijo na ekonomskem vrednotenju vseh sredstev in obveznosti. Preizkus solventnosti od (po)zavarovalnic zahteva posedovanje ustreznih finančnih virov in določa merila za zavarovalno-tehnične rezervacije, naložbe, kapitalske zahteve (vključno z minimalno ravnjo kapitala) in lastna sredstva, pri čemer predvideva pravočasno ukrepanje FINMA, če pride do kršitev kapitalskih zahtev ali ogrožanja interesov imetnikov polic. Kapitalske zahteve temeljijo na tveganju in skušajo zajeti merljiva tveganja. Kadar tveganje ni merljivo, se obravnava z drugimi ukrepi: operativna tveganja na primer kvalitativno obravnava ocena kakovosti. Glavna kapitalska zahteva, v preizkusu solventnosti označena kot ciljni kapital, se izračuna tako, da krije nepričakovane izgube, ki izvirajo iz obstoječih poslov. Poleg tega se absolutna minimalna kapitalska zahteva (minimalni kapital) za zavarovatelje po preizkusu solventnosti razlikuje glede na poslovno področje zavarovalništva. Obe zahtevi sta vsaj tako strogi kot ustrezne zahteve Direktive 2009/138/ES za vse trenutne kombinacije poslovnih področij švicarskih zavarovateljev. Glede modelov lahko zavarovalnice uporabljajo standardni model, na zahtevo organa FINMA ali na lastno iniciativo pa tudi notranji model.

| (12) | Tretjič, pri upravljanju švicarski solventnostni režim zahteva, da imajo (po)zavarovalnice vzpostavljen učinkovit sistem upravljanja, zlasti morajo imeti jasno organizacijsko strukturo, zahteve glede sposobnosti ali primernosti za osebe, ki dejansko upravljajo podjetja, ter učinkovite postopke za prenos informacij znotraj podjetij in organu FINMA. Poleg tega FINMA uspešno nadzoruje funkcije in dejavnosti, oddane v zunanje izvajanje. |
| --- | --- |

(12)

Tretjič, pri upravljanju švicarski solventnostni režim zahteva, da imajo (po)zavarovalnice vzpostavljen učinkovit sistem upravljanja, zlasti morajo imeti jasno organizacijsko strukturo, zahteve glede sposobnosti ali primernosti za osebe, ki dejansko upravljajo podjetja, ter učinkovite postopke za prenos informacij znotraj podjetij in organu FINMA. Poleg tega FINMA uspešno nadzoruje funkcije in dejavnosti, oddane v zunanje izvajanje.

| (13) | Preizkus solventnosti zahteva tudi, da (po)zavarovalnice in (po)zavarovalne skupine vzdržujejo funkcije za obvladovanje tveganja, zagotavljanje skladnosti s predpisi in notranjo revizijo ter aktuarske funkcije. Preizkus solventnosti zahteva sistem obvladovanja tveganj, s katerim je mogoče ugotoviti, izmeriti, spremljati in obvladovati tveganja ter poročati o njih, in učinkovit sistem notranjega nadzora. Zahteve Direktive 2009/138/ES v zvezi z notranjo revizijo in skladnostjo s predpisi za samostojna podjetja so ustrezno obravnavane z odlokom o zavarovalniškem nadzoru, saj krepi zahteve glede obvladovanja tveganj, zlasti obveznost funkcije za zagotavljanje skladnosti s predpisi. |
| --- | --- |

(13)

Preizkus solventnosti zahteva tudi, da (po)zavarovalnice in (po)zavarovalne skupine vzdržujejo funkcije za obvladovanje tveganja, zagotavljanje skladnosti s predpisi in notranjo revizijo ter aktuarske funkcije. Preizkus solventnosti zahteva sistem obvladovanja tveganj, s katerim je mogoče ugotoviti, izmeriti, spremljati in obvladovati tveganja ter poročati o njih, in učinkovit sistem notranjega nadzora. Zahteve Direktive 2009/138/ES v zvezi z notranjo revizijo in skladnostjo s predpisi za samostojna podjetja so ustrezno obravnavane z odlokom o zavarovalniškem nadzoru, saj krepi zahteve glede obvladovanja tveganj, zlasti obveznost funkcije za zagotavljanje skladnosti s predpisi.

| (14) | Veljavni režim v Švici zahteva, da morajo biti spremembe poslovne politike ali upravljanja (po)zavarovalnic ali (po)zavarovalniških skupin ali kvalificiranih deležev v takšnih podjetjih ali skupinah skladne z dobrim in preudarnim upravljanjem. Organ FINMA se uradno obvesti zlasti o prevzemih, spremembah poslovnih načrtov ali kvalificiranih deležev (po)zavarovalnic ali zavarovalniških skupin in organ uvede ustrezne sankcije, če so upravičene, npr. prepoved prevzema. |
| --- | --- |

(14)

Veljavni režim v Švici zahteva, da morajo biti spremembe poslovne politike ali upravljanja (po)zavarovalnic ali (po)zavarovalniških skupin ali kvalificiranih deležev v takšnih podjetjih ali skupinah skladne z dobrim in preudarnim upravljanjem. Organ FINMA se uradno obvesti zlasti o prevzemih, spremembah poslovnih načrtov ali kvalificiranih deležev (po)zavarovalnic ali zavarovalniških skupin in organ uvede ustrezne sankcije, če so upravičene, npr. prepoved prevzema.

| (15) | Četrtič, v zvezi s preglednostjo morajo (po)zavarovalnice in (po)zavarovalniške skupine organu FINMA predložiti vse informacije, potrebne za nadzor, in vsaj letno objavljati poročilo o solventnosti in finančnem položaju. Zahteve Direktive 2009/138/ES v zvezi z javnim razkritjem zadovoljivo obravnava odlok o zavarovalniškem nadzoru, saj so vrste kvalitativnih in kvantitativnih informacij, ki jih je treba razkriti, skladne z Direktivo 2009/138/ES. V skladu z odlokom o zavarovalniškem nadzoru morajo (po)zavarovalnice in (po)zavarovalniške skupine razkriti svoje poslovne dejavnosti, rezultate, obvladovanje tveganj, profil tveganja, metode, uporabljene zlasti za oceno rezervacij, upravljanje kapitala in solventnost. |
| --- | --- |

(15)

Četrtič, v zvezi s preglednostjo morajo (po)zavarovalnice in (po)zavarovalniške skupine organu FINMA predložiti vse informacije, potrebne za nadzor, in vsaj letno objavljati poročilo o solventnosti in finančnem položaju. Zahteve Direktive 2009/138/ES v zvezi z javnim razkritjem zadovoljivo obravnava odlok o zavarovalniškem nadzoru, saj so vrste kvalitativnih in kvantitativnih informacij, ki jih je treba razkriti, skladne z Direktivo 2009/138/ES. V skladu z odlokom o zavarovalniškem nadzoru morajo (po)zavarovalnice in (po)zavarovalniške skupine razkriti svoje poslovne dejavnosti, rezultate, obvladovanje tveganj, profil tveganja, metode, uporabljene zlasti za oceno rezervacij, upravljanje kapitala in solventnost.

| (16) | Petič, v zvezi z varovanjem poslovnih skrivnosti ter sodelovanjem in izmenjavo informacij veljavni režim v Švici vzpostavlja obveznost varovanja poslovnih skrivnosti za vse osebe, ki delajo ali so delale za FINMA, vključno z revizorji in strokovnjaki, ki delujejo v imenu FINMA. Brez poseganja v zadeve, za katere se uporablja kazenska zakonodaja, te obveznosti določajo tudi, da zaupnih informacij ni dovoljeno razkriti, razen v obliki zbirnih informacij ali povzetkov. Poleg tega FINMA zaupne informacije, ki jih prejme od drugih nadzornih organov, uporablja samo za opravljanje svojih dolžnosti in v zakonsko določene namene. Veljavni režim v Švici določa tudi, da je v primeru stečaja ali prisilne likvidacije (po)zavarovalnice dovoljeno razkriti zaupne informacije, če ne zadevajo tretjih oseb, ki so vključene v reševanje tega podjetja. FINMA lahko zaupne informacije, ki jih je prejela od drugega nadzornega organa, organom ali osebam, ki jih zavezujejo obveznosti varovanja poslovnih skrivnosti v Švici, posreduje samo po izrecnem soglasju navedenega nadzornega organa. Z vsemi državami članicami Evropske unije je tudi podpisala memorandum o soglasju za usklajevanje mednarodnega sodelovanja, zlasti o izmenjavi zaupnih informacij. |
| --- | --- |

(16)

Petič, v zvezi z varovanjem poslovnih skrivnosti ter sodelovanjem in izmenjavo informacij veljavni režim v Švici vzpostavlja obveznost varovanja poslovnih skrivnosti za vse osebe, ki delajo ali so delale za FINMA, vključno z revizorji in strokovnjaki, ki delujejo v imenu FINMA. Brez poseganja v zadeve, za katere se uporablja kazenska zakonodaja, te obveznosti določajo tudi, da zaupnih informacij ni dovoljeno razkriti, razen v obliki zbirnih informacij ali povzetkov. Poleg tega FINMA zaupne informacije, ki jih prejme od drugih nadzornih organov, uporablja samo za opravljanje svojih dolžnosti in v zakonsko določene namene. Veljavni režim v Švici določa tudi, da je v primeru stečaja ali prisilne likvidacije (po)zavarovalnice dovoljeno razkriti zaupne informacije, če ne zadevajo tretjih oseb, ki so vključene v reševanje tega podjetja. FINMA lahko zaupne informacije, ki jih je prejela od drugega nadzornega organa, organom ali osebam, ki jih zavezujejo obveznosti varovanja poslovnih skrivnosti v Švici, posreduje samo po izrecnem soglasju navedenega nadzornega organa. Z vsemi državami članicami Evropske unije je tudi podpisala memorandum o soglasju za usklajevanje mednarodnega sodelovanja, zlasti o izmenjavi zaupnih informacij.

| (17) | Šestič, v zvezi z vplivom odločitev so FINMA in drugi švicarski organi, pristojni za zagotavljanje pravilnega delovanja finančnih trgov, kot sta švicarska nacionalna banka in ministrstvo za finance, usposobljeni za ocenjevanje, kako bodo odločitve vplivale na globalno stabilnost finančnih sistemov, zlasti v izrednih razmerah, in za upoštevanje potencialnih procikličnih učinkov, kadar pride do izjemnih gibanj na finančnih trgih. V okviru veljavnega režima v Švici se zgoraj omenjeni organi redno srečujejo za potrebe izmenjave informacij o tveganjih za finančno stabilnost in usklajevanja ukrepov. Srečanja potekajo tudi na mednarodni ravni, kjer si švicarski organi na primer izmenjujejo informacije o finančni stabilnosti s kolegiji nadzornikov držav članic Evropske unije in EIOPA. |
| --- | --- |

(17)

Šestič, v zvezi z vplivom odločitev so FINMA in drugi švicarski organi, pristojni za zagotavljanje pravilnega delovanja finančnih trgov, kot sta švicarska nacionalna banka in ministrstvo za finance, usposobljeni za ocenjevanje, kako bodo odločitve vplivale na globalno stabilnost finančnih sistemov, zlasti v izrednih razmerah, in za upoštevanje potencialnih procikličnih učinkov, kadar pride do izjemnih gibanj na finančnih trgih. V okviru veljavnega režima v Švici se zgoraj omenjeni organi redno srečujejo za potrebe izmenjave informacij o tveganjih za finančno stabilnost in usklajevanja ukrepov. Srečanja potekajo tudi na mednarodni ravni, kjer si švicarski organi na primer izmenjujejo informacije o finančni stabilnosti s kolegiji nadzornikov držav članic Evropske unije in EIOPA.

| (18) | Člena 378 in 380 Delegirane uredbe (EU) 2015/35 določata tudi posebna merila v zvezi z enakovrednostjo za pozavarovalne dejavnosti in nadzor skupin. |
| --- | --- |

(18)

Člena 378 in 380 Delegirane uredbe (EU) 2015/35 določata tudi posebna merila v zvezi z enakovrednostjo za pozavarovalne dejavnosti in nadzor skupin.

| (19) | V zvezi s posebnimi merili za pozavarovalne dejavnosti v skladu s členom 378 Delegirane uredbe (EU) 2015/35 je za začetek poslovanja pozavarovalnice potrebno predhodno dovoljenje organa FINMA, ki je pogojeno z natančnimi standardi, določenimi z zakonodajo. Lastne pozavarovalnice ureja solventnostni režim, ki velja v Švici v skladu z odlokom o zavarovalniškem nadzoru. |
| --- | --- |

(19)

V zvezi s posebnimi merili za pozavarovalne dejavnosti v skladu s členom 378 Delegirane uredbe (EU) 2015/35 je za začetek poslovanja pozavarovalnice potrebno predhodno dovoljenje organa FINMA, ki je pogojeno z natančnimi standardi, določenimi z zakonodajo. Lastne pozavarovalnice ureja solventnostni režim, ki velja v Švici v skladu z odlokom o zavarovalniškem nadzoru.

| (20) | V zvezi s posebnimi merili za nadzor skupin v skladu s členom 380 Delegirane uredbe (EU) 2015/35 ima FINMA pooblastila za ugotavljanje, katera podjetja spadajo na področje uporabe nadzora na ravni skupine, ter za nadzor zavarovalnic in pozavarovalnic, ki so del skupine. FINMA nadzoruje vse (po)zavarovalnice, nad katerimi ima udeleženo podjetje, kot je opredeljeno v členu 212(1)(a) Direktive 2009/138/ES, prevladujoč ali bistven vpliv. |
| --- | --- |

(20)

V zvezi s posebnimi merili za nadzor skupin v skladu s členom 380 Delegirane uredbe (EU) 2015/35 ima FINMA pooblastila za ugotavljanje, katera podjetja spadajo na področje uporabe nadzora na ravni skupine, ter za nadzor zavarovalnic in pozavarovalnic, ki so del skupine. FINMA nadzoruje vse (po)zavarovalnice, nad katerimi ima udeleženo podjetje, kot je opredeljeno v členu 212(1)(a) Direktive 2009/138/ES, prevladujoč ali bistven vpliv.

| (21) | FINMA je zmožna oceniti profil tveganja, finančni položaj in solventnost (po)zavarovalnic, ki so del skupine, ter poslovno strategijo navedene skupine. |
| --- | --- |

(21)

FINMA je zmožna oceniti profil tveganja, finančni položaj in solventnost (po)zavarovalnic, ki so del skupine, ter poslovno strategijo navedene skupine.

| (22) | V skladu z veljavnim režimom v Švici pravila o poročanju in računovodenju dovoljujejo spremljanje transakcij in koncentracij tveganja znotraj skupine, o čemer morajo (po)zavarovalniške skupine poročati vsaj na letni ravni. |
| --- | --- |

(22)

V skladu z veljavnim režimom v Švici pravila o poročanju in računovodenju dovoljujejo spremljanje transakcij in koncentracij tveganja znotraj skupine, o čemer morajo (po)zavarovalniške skupine poročati vsaj na letni ravni.

| (23) | V okviru veljavnega režima v Švici FINMA omejuje uporabo lastnih sredstev (po)zavarovalnice, če jih ni mogoče učinkovito uporabiti za pokritje kapitalske zahteve udeleženega podjetja, za katerega se izračuna solventnost skupine. Izračun solventnosti skupine privede do rezultatov, ki so vsaj enakovredni rezultatom po metodah, določenih v členih 230 in 233 Direktive 2009/138/ES, brez dvojnega štetja lastnih sredstev in po odpravi ustvarjanja kapitala z medsebojnim financiranjem znotraj skupine. Natančneje, tudi če ne obstaja količnik solventnosti skupine v skladu s členoma 230 in 233 Direktive 2009/138/ES, temveč vrsta količnikov solventnosti za posamezne subjekte znotraj skupine, ta zajema vse interakcije med subjekti v skupini in torej upošteva strukturo skupine. |
| --- | --- |

(23)

V okviru veljavnega režima v Švici FINMA omejuje uporabo lastnih sredstev (po)zavarovalnice, če jih ni mogoče učinkovito uporabiti za pokritje kapitalske zahteve udeleženega podjetja, za katerega se izračuna solventnost skupine. Izračun solventnosti skupine privede do rezultatov, ki so vsaj enakovredni rezultatom po metodah, določenih v členih 230 in 233 Direktive 2009/138/ES, brez dvojnega štetja lastnih sredstev in po odpravi ustvarjanja kapitala z medsebojnim financiranjem znotraj skupine. Natančneje, tudi če ne obstaja količnik solventnosti skupine v skladu s členoma 230 in 233 Direktive 2009/138/ES, temveč vrsta količnikov solventnosti za posamezne subjekte znotraj skupine, ta zajema vse interakcije med subjekti v skupini in torej upošteva strukturo skupine.

| (24) | Ker torej izpolnjuje vsa merila, določena v členih 378, 379 in 380 Delegirane uredbe (EU) 2015/35, se smatra, da regulativni in nadzorni režim, ki velja za (po)zavarovalnice in (po)zavarovalne skupine v Švici, izpolnjuje merila za popolno enakovrednost iz členov 172(2), 227(4) in 260(3) Direktive 2009/138/ES. |
| --- | --- |

(24)

Ker torej izpolnjuje vsa merila, določena v členih 378, 379 in 380 Delegirane uredbe (EU) 2015/35, se smatra, da regulativni in nadzorni režim, ki velja za (po)zavarovalnice in (po)zavarovalne skupine v Švici, izpolnjuje merila za popolno enakovrednost iz členov 172(2), 227(4) in 260(3) Direktive 2009/138/ES.

| (25) | Komisija lahko kadar koli izven okvira splošnih pregledov izvede poseben pregled v zvezi s posamezno tretjo državo ali ozemljem, če mora zaradi razvoja dogodkov ponovno oceniti, ali še obstaja enakovrednost, priznana s tem sklepom. Komisija bi morala zato ob tehnični podpori EIOPA še naprej spremljati razvoj veljavnega režima v Švici in izpolnjevanje pogojev, na podlagi katerih je bil sprejet ta sklep. |
| --- | --- |

(25)

Komisija lahko kadar koli izven okvira splošnih pregledov izvede poseben pregled v zvezi s posamezno tretjo državo ali ozemljem, če mora zaradi razvoja dogodkov ponovno oceniti, ali še obstaja enakovrednost, priznana s tem sklepom. Komisija bi morala zato ob tehnični podpori EIOPA še naprej spremljati razvoj veljavnega režima v Švici in izpolnjevanje pogojev, na podlagi katerih je bil sprejet ta sklep.

| (26) | Direktiva 2009/138/ES se bo uporabljala od 1. januarja 2016. Začasna enakovrednost veljavnega solventnostnega in bonitetnega režima v Švici na podlagi tega sklepa bi zato prav tako morala začeti veljati na ta datum – |
| --- | --- |

(26)

Direktiva 2009/138/ES se bo uporabljala od 1. januarja 2016. Začasna enakovrednost veljavnega solventnostnega in bonitetnega režima v Švici na podlagi tega sklepa bi zato prav tako morala začeti veljati na ta datum –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Od 1. januarja 2016 se veljavni solventnostni režim v Švici, ki se uporablja za pozavarovalne dejavnosti podjetij s sedežem v Švici, šteje za enakovrednega zahtevam iz naslova I Direktive 2009/138/ES.

Člen 2

Od 1. januarja 2016 se veljavni solventnostni režim v Švici, ki se uporablja za zavarovalnice in pozavarovalnice s sedežem v Švici, šteje za enakovrednega zahtevam iz poglavja VI naslova I Direktive 2009/138/ES.

Člen 3

Od 1. januarja 2016 se veljavni bonitetni režim v Švici, ki se uporablja za nadzor zavarovalnic in pozavarovalnic v skupini, šteje za enakovrednega zahtevam iz naslova III Direktive 2009/138/ES.

Člen 4

Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 5. junija 2015

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  UL L 335, 17.12.2009, str. 1.

1

(2)  Uredba (EU) št. 1094/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/79/ES (UL L 331, 15.12.2010, str. 48).

2

(3)  Odlok o zavarovalniškem nadzoru je švicarski zvezni svet sprejel 25. marca 2015 in začne veljati 1. julija 2015.

3

(4)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/35 z dne 10. oktobra 2014 o dopolnitvi Direktive 2009/138/ES Evropskega parlamenta in Sveta o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti zavarovanja in pozavarovanja (Solventnost II) (UL L 12, 17.1.2015, str. 1).

4

(5)  V tem aktu je navedeno, ali se podjetja obravnavajo na individualni (samostojni) ravni ali ravni skupine. Samostojna podjetja so lahko del skupin ali ne.

5

---

| 24.9.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 248/99 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 248/99

---

SKLEP KOMISIJE (EU) 2015/1603

z dne 13. avgusta 2015

o ukrepu, ki ga je sprejela Španija v skladu s členom 7 Direktive Sveta 89/686/EGS in s trga umaknila tip plavajočih pripomočkov za učenje plavanja

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Sveta 89/686/EGS z dne 21. decembra 1989 o približevanju zakonodaj držav članic v zvezi z osebno zaščitno opremo (1) in zlasti člena 7 Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Španski organi so Komisijo in druge države članice uradno obvestili o ukrepu umika s trga plavajočega pripomočka za učenje plavanja tipa Delphin Schwimmscheiben – Typ Super proizvajalca Delphin Vertriebs- und Service GmbH, 61192 Niddatal, Nemčija. Izdelek je imel znak CE v skladu z Direktivo 89/686/EGS, nemški priglašeni organ TÜV Rheinland LGA Products GmbH (NB 0197) ga je preveril in naredil ES-tipski preskus v skladu s harmoniziranim standardom EN 13138-1: 2008 Plavajoči pripomočki za učenje plavanja – 1. del: Varnostne zahteve in preskusne metode za plavajoče pripomočke, ki se oblečejo. Izdelek se šteje kot osebna zaščitna oprema, razvrščena v kategorijo II. |
| --- | --- |

(1)

Španski organi so Komisijo in druge države članice uradno obvestili o ukrepu umika s trga plavajočega pripomočka za učenje plavanja tipa Delphin Schwimmscheiben – Typ Super proizvajalca Delphin Vertriebs- und Service GmbH, 61192 Niddatal, Nemčija. Izdelek je imel znak CE v skladu z Direktivo 89/686/EGS, nemški priglašeni organ TÜV Rheinland LGA Products GmbH (NB 0197) ga je preveril in naredil ES-tipski preskus v skladu s harmoniziranim standardom EN 13138-1: 2008 Plavajoči pripomočki za učenje plavanja – 1. del: Varnostne zahteve in preskusne metode za plavajoče pripomočke, ki se oblečejo. Izdelek se šteje kot osebna zaščitna oprema, razvrščena v kategorijo II.

| (2) | Priglasitev je sledila poročilu o nesreči: po učni uri plavanja, ko so starši pospravljali za odhod domov, je otrok ugriznil enega od diskov, odgriznil in pogoltnil majhen del diska, zaradi česar je bila potrebna zdravstvena pomoč in hospitalizacija. |
| --- | --- |

(2)

Priglasitev je sledila poročilu o nesreči: po učni uri plavanja, ko so starši pospravljali za odhod domov, je otrok ugriznil enega od diskov, odgriznil in pogoltnil majhen del diska, zaradi česar je bila potrebna zdravstvena pomoč in hospitalizacija.

| (3) | Španski organi so odredili umik izdelka s trga. Ta ukrep je bil posledica nezadovoljive uporabe standardov iz člena 5 Direktive 89/686/EGS, zlasti harmoniziranega standarda EN 13138-1: 2008 Plavajoči pripomočki za učenje plavanja – 1. del: Varnostne zahteve in preskusne metode za plavajoče pripomočke, ki se oblečejo, klavzula 5.4.2 Majhni deli, ki se nanaša na osnovno zdravstveno in varnostno zahtevo iz točke 1.2.1 Priloge II k Direktivi 89/686/EGS Odsotnost nevarnosti in drugih „z njo povezanih“ motečih dejavnikov. Klavzula 5.4.2 standarda EN 13138-1 določa, da morajo pritrjeni majhni deli zdržati poteg (90 ± 2) N v smeri, ki bi najverjetneje lahko povzročila okvaro, ne da bi se pri tem ločili od naprave. Deli, ki se lahko ločijo, ne bi smeli v celoti ustrezati cilindru za majhne dele, kar se preskusi v skladu s standardom EN 71-1. |
| --- | --- |

(3)

Španski organi so odredili umik izdelka s trga. Ta ukrep je bil posledica nezadovoljive uporabe standardov iz člena 5 Direktive 89/686/EGS, zlasti harmoniziranega standarda EN 13138-1: 2008 Plavajoči pripomočki za učenje plavanja – 1. del: Varnostne zahteve in preskusne metode za plavajoče pripomočke, ki se oblečejo, klavzula 5.4.2 Majhni deli, ki se nanaša na osnovno zdravstveno in varnostno zahtevo iz točke 1.2.1 Priloge II k Direktivi 89/686/EGS Odsotnost nevarnosti in drugih „z njo povezanih“ motečih dejavnikov. Klavzula 5.4.2 standarda EN 13138-1 določa, da morajo pritrjeni majhni deli zdržati poteg (90 ± 2) N v smeri, ki bi najverjetneje lahko povzročila okvaro, ne da bi se pri tem ločili od naprave. Deli, ki se lahko ločijo, ne bi smeli v celoti ustrezati cilindru za majhne dele, kar se preskusi v skladu s standardom EN 71-1.

| (4) | Španski organi so navedli, da je bilo po izvedbi nateznih preskusov v skladu s harmoniziranim standardom EN 13138-1:2008 ugotovljeno, da se majhni deli lahko ločijo od izdelka in jih otroci, ki jim je izdelek namenjen, pogoltnejo. Sila potega, kjer so se ločili taki majhni deli, ki so v celoti ustrezali cilindru za majhne dele, je bila vedno manjša od 90 N. Španski organi so menili, da klavzula 5.4.2 navedenega standarda ni omejena samo na preskuse pritrjenih majhnih delov, pač pa majhnih delov na splošno. Uporabili so opremo „preskus ugriza“ v skladu s preskusi, določenimi v standardih EN:12227:2010 Stajice za domačo uporabo – Varnostne zahteve in preskusne metode in EN 716-2:2008 Pohištvo – Otroške postelje in zložljive posteljice za domačo uporabo – 2. del: Preskusne metode. |
| --- | --- |

(4)

Španski organi so navedli, da je bilo po izvedbi nateznih preskusov v skladu s harmoniziranim standardom EN 13138-1:2008 ugotovljeno, da se majhni deli lahko ločijo od izdelka in jih otroci, ki jim je izdelek namenjen, pogoltnejo. Sila potega, kjer so se ločili taki majhni deli, ki so v celoti ustrezali cilindru za majhne dele, je bila vedno manjša od 90 N. Španski organi so menili, da klavzula 5.4.2 navedenega standarda ni omejena samo na preskuse pritrjenih majhnih delov, pač pa majhnih delov na splošno. Uporabili so opremo „preskus ugriza“ v skladu s preskusi, določenimi v standardih EN:12227:2010 Stajice za domačo uporabo – Varnostne zahteve in preskusne metode in EN 716-2:2008 Pohištvo – Otroške postelje in zložljive posteljice za domačo uporabo – 2. del: Preskusne metode.

| (5) | Nemški organi se niso strinjali z oceno tveganja, ki so jo izvedli španski organi, ker uporabljena preskusna metoda po njihovem mnenju ni bila skladna s praktično uporabo opreme. Po njihovem mnenju klavzula 5.4.2 standarda EN 13138-1 zajema le pritrjene majhne dele. Nemški organi so trdili, da izdelek ne predstavlja resnega tveganja, saj ne gre za igračo, morebitno tveganje, kot so ga opisali španski organi, pa bi bilo nerealno. |
| --- | --- |

(5)

Nemški organi se niso strinjali z oceno tveganja, ki so jo izvedli španski organi, ker uporabljena preskusna metoda po njihovem mnenju ni bila skladna s praktično uporabo opreme. Po njihovem mnenju klavzula 5.4.2 standarda EN 13138-1 zajema le pritrjene majhne dele. Nemški organi so trdili, da izdelek ne predstavlja resnega tveganja, saj ne gre za igračo, morebitno tveganje, kot so ga opisali španski organi, pa bi bilo nerealno.

| (6) | Proizvajalec je imel pomisleke tudi glede preskusne metode, ki so jo uporabili španski organi. Pri ES-tipskem preskusu izdelka priglašeni organ ni opravil preskusa v skladu s klavzulo 5.4.2 standarda EN 13138-1 z opombo, da izdelek nima pritrjenih majhnih delov. |
| --- | --- |

(6)

Proizvajalec je imel pomisleke tudi glede preskusne metode, ki so jo uporabili španski organi. Pri ES-tipskem preskusu izdelka priglašeni organ ni opravil preskusa v skladu s klavzulo 5.4.2 standarda EN 13138-1 z opombo, da izdelek nima pritrjenih majhnih delov.

| (7) | Po priglasitvi je proizvajalec od priglašenega organa zahteval, da izvede dodaten natezni preskus v skladu s klavzulo 8.5.2.2 standarda EN 1888:2012 Izdelki za otroke – Otroški vozički – Varnostne zahteve in preskusne metode z uporabo „preskusa ugriza“, opisanega v klavzuli 5.7 navedenega standarda, ki je enak „preskusu ugriza“ v standardih EN 716-2 in EN 12227. Z izdelka ni bilo mogoče pridobiti majhnih delov. Poleg tega je priglašeni organ opravil ponovni preskus, podoben preskusni metodi za majhne dele iz standarda EN 71-1 Varnost igrač – 1. del: Mehanske in fizikalne lastnosti, ki je pokazal, da se pri nateznem preskusu s silo 90 N ni razrahljal noben del izdelka. |
| --- | --- |

(7)

Po priglasitvi je proizvajalec od priglašenega organa zahteval, da izvede dodaten natezni preskus v skladu s klavzulo 8.5.2.2 standarda EN 1888:2012 Izdelki za otroke – Otroški vozički – Varnostne zahteve in preskusne metode z uporabo „preskusa ugriza“, opisanega v klavzuli 5.7 navedenega standarda, ki je enak „preskusu ugriza“ v standardih EN 716-2 in EN 12227. Z izdelka ni bilo mogoče pridobiti majhnih delov. Poleg tega je priglašeni organ opravil ponovni preskus, podoben preskusni metodi za majhne dele iz standarda EN 71-1 Varnost igrač – 1. del: Mehanske in fizikalne lastnosti, ki je pokazal, da se pri nateznem preskusu s silo 90 N ni razrahljal noben del izdelka.

| (8) | Komisija je poiskala strokovno tehnično pomoč, da bi ocenila glavne pomisleke v tej zadevi. Tehnični strokovnjaki so izvedli zunanjo študijo, ki je pokazala, da preskus samo s pritrjenimi majhnimi deli zadostuje za dokaz skladnosti z osnovnimi zdravstvenimi in varnostnimi zahtevami iz točke 1.2.1 Priloge II k Direktivi 89/686/EGS. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je poiskala strokovno tehnično pomoč, da bi ocenila glavne pomisleke v tej zadevi. Tehnični strokovnjaki so izvedli zunanjo študijo, ki je pokazala, da preskus samo s pritrjenimi majhnimi deli zadostuje za dokaz skladnosti z osnovnimi zdravstvenimi in varnostnimi zahtevami iz točke 1.2.1 Priloge II k Direktivi 89/686/EGS.

| (9) | Standard EN 13138-1 ne določa jasne preskusne metode za preskušanje pritrjenih majhnih delov. Zaradi te dvoumnosti je bilo treba izbrati med primernimi preskusnimi metodami, ki so bile na voljo, ob upoštevanju narave proizvoda. Španski organi so uporabili preskusno metodo, ki se jim je zdela najbolj primerna za oceno tveganja izdelka. Tehnični strokovnjaki pa so ugotovili, da preskusna metoda, ki so jo uporabili španski organi, ni bila ustrezna. |
| --- | --- |

(9)

Standard EN 13138-1 ne določa jasne preskusne metode za preskušanje pritrjenih majhnih delov. Zaradi te dvoumnosti je bilo treba izbrati med primernimi preskusnimi metodami, ki so bile na voljo, ob upoštevanju narave proizvoda. Španski organi so uporabili preskusno metodo, ki se jim je zdela najbolj primerna za oceno tveganja izdelka. Tehnični strokovnjaki pa so ugotovili, da preskusna metoda, ki so jo uporabili španski organi, ni bila ustrezna.

| (10) | Natezni preskus, ki ga je izvedel nemški priglašeni organ, se lahko v tej zadevi šteje za edino ustrezno preskusno metodo. Zato je preskusna metoda ES-tipskega preskusa veljavna in ocena priglašenega organa glede ES-tipskega preskusa pravilna. |
| --- | --- |

(10)

Natezni preskus, ki ga je izvedel nemški priglašeni organ, se lahko v tej zadevi šteje za edino ustrezno preskusno metodo. Zato je preskusna metoda ES-tipskega preskusa veljavna in ocena priglašenega organa glede ES-tipskega preskusa pravilna.

| (11) | Glede na razpoložljive statistike o inherentnih plavalnih pripomočkih na trgu in nesrečah v povezavi z njimi je mogoče sklepati, da plavalni pripomočki iz inherentnega materiala ne predstavljajo posebnega tveganja zadušitve, če se uporabljajo v skladu s svojim namenom in pod predvidljivimi pogoji uporabe. Ti izdelki so namenjeni samo uporabi v vodi – |
| --- | --- |

(11)

Glede na razpoložljive statistike o inherentnih plavalnih pripomočkih na trgu in nesrečah v povezavi z njimi je mogoče sklepati, da plavalni pripomočki iz inherentnega materiala ne predstavljajo posebnega tveganja zadušitve, če se uporabljajo v skladu s svojim namenom in pod predvidljivimi pogoji uporabe. Ti izdelki so namenjeni samo uporabi v vodi –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Ukrep španskih organov, ki so s trga umaknile plavajoči pripomoček za učenje plavanja tipa Delphin Schwimmscheiben – Typ Super proizvajalca Delphin Vertriebs- und Service GmbH, 61192 Niddatal, Nemčija, ni upravičen.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 13. avgusta 2015

Za Komisijo

Elżbieta BIEŃKOWSKA

Članica Komisije

---

(1)  UL L 399, 30.12.1989, str. 18.

1

---