# Europos Sąjungos C 272/2015

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 272 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 58 tomas2015m. rugpjūčio 18d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 272

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

58 tomas2015m. rugpjūčio 18d.

---

| Pranešimo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| | REKOMENDACIJOS |
| | Taryba |
| 2015/C 272/01 | 2015 m. liepos 14 d. Tarybos rekomendacija dėl 2015 m. Rumunijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2015 m. Rumunijos konvergencijos programos | 1 |
| 2015/C 272/02 | 2015 m. liepos 14 d. Tarybos rekomendacija dėl 2015 m. Slovėnijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2015 m. Slovėnijos stabilumo programos | 6 |
| 2015/C 272/03 | 2015 m. liepos 14 d. Tarybos rekomendacija dėl 2015 m. Slovakijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2015 m. Slovakijos stabilumo programos | 10 |
| 2015/C 272/04 | 2015 m. liepos 14 d. Tarybos rekomendacija dėl 2015 m. Suomijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2015 m. Suomijos stabilumo programos | 14 |
| 2015/C 272/05 | 2015 m. liepos 14 d. Tarybos rekomendacija dėl 2015 m. Švedijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2015 m. Švedijos konvergencijos programos | 18 |
| 2015/C 272/06 | 2015 m. liepos 14 d. Tarybos rekomendacija dėl 2015 m. Jungtinės Karalystės nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2015 m. Jungtinės Karalystės konvergencijos programos | 21 |
| 2015/C 272/07 | 2015 m. liepos 14 d. Tarybos rekomendacija dėl 2015 m. Belgijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2015 m. Belgijos stabilumo programos | 24 |
| 2015/C 272/08 | 2015 m. liepos 14 d. Tarybos rekomendacija dėl 2015 m. Bulgarijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2015 m. Bulgarijos konvergencijos programos | 28 |
| 2015/C 272/09 | 2015 m. liepos 14 d. Tarybos rekomendacija dėl 2015 m. Čekijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2015 m. Čekijos konvergencijos programos | 32 |
| 2015/C 272/10 | 2015 m. liepos 14 d. Tarybos rekomendacija dėl 2015 m. Danijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2015 m. Danijos konvergencijos programos | 36 |
| 2015/C 272/11 | 2015 m. liepos 14 d. Tarybos rekomendacija dėl 2015 m. Estijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2015 m. Estijos stabilumo programos | 39 |
| 2015/C 272/12 | 2015 m. liepos 14 d. Tarybos rekomendacija dėl 2015 m. Airijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2015 m. Airijos stabilumo programos | 42 |
| 2015/C 272/13 | 2015 m. liepos 14 d. Tarybos rekomendacija dėl 2015 m. Ispanijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2015 m. Ispanijos stabilumo programos | 46 |
| 2015/C 272/14 | 2015 m. liepos 14 d. Tarybos rekomendacija dėl 2015 m. Prancūzijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2015 m. Prancūzijos stabilumo programos | 51 |
| 2015/C 272/15 | 2015 m. liepos 14 d. Tarybos rekomendacija dėl 2015 m. Kroatijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2015 m. Kroatijos konvergencijos programos | 56 |
| 2015/C 272/16 | 2015 m. liepos 14 d. Tarybos rekomendacija dėl 2015 m. Italijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2015 m. Italijos stabilumo programos | 61 |
| 2015/C 272/17 | 2015 m. liepos 14 d. Tarybos rekomendacija dėl 2015 m. Latvijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2015 m. Latvijos stabilumo programos | 66 |
| 2015/C 272/18 | 2015 m. liepos 14 d. Tarybos rekomendacija dėl 2015 m. Lietuvos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2015 m. Lietuvos stabilumo programos | 70 |
| 2015/C 272/19 | 2015 m. liepos 14 d. Tarybos rekomendacija dėl 2015 m. Liuksemburgo nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2015 m. Liuksemburgo stabilumo programos | 73 |
| 2015/C 272/20 | 2015 m. liepos 14 d. Tarybos rekomendacija dėl 2015 m. Vengrijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2015 m. Vengrijos konvergencijos programos | 76 |
| 2015/C 272/21 | 2015 m. liepos 14 d. Tarybos rekomendacija dėl 2015 m. Maltos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2015 m. Maltos stabilumo programos | 80 |
| 2015/C 272/22 | 2015 m. liepos 14 d. Tarybos rekomendacija dėl 2015 m. Nyderlandų nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2015 m. Nyderlandų stabilumo programos | 83 |
| 2015/C 272/23 | 2015 m. liepos 14 d. Tarybos rekomendacija dėl 2015 m. Austrijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2015 m. Austrijos stabilumo programos | 87 |
| 2015/C 272/24 | 2015 m. liepos 14 d. Tarybos rekomendacija dėl 2015 m. Lenkijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2015 m. Lenkijos konvergencijos programos | 91 |
| 2015/C 272/25 | 2015 m. liepos 14 d. Tarybos rekomendacija dėl 2015 m. Portugalijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2015 m. Portugalijos stabilumo programos | 94 |
| 2015/C 272/26 | 2015 m. liepos 14 d. Tarybos rekomendacija dėl valstybių narių, kurių valiuta yra euro, bendrų ekonominės politikos gairių įgyvendinimo | 98 |

Pranešimo Nr.

Turinys

Puslapis

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REKOMENDACIJOS

Taryba

2015/C 272/01

2015 m. liepos 14 d. Tarybos rekomendacija dėl 2015 m. Rumunijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2015 m. Rumunijos konvergencijos programos

1

2015/C 272/02

2015 m. liepos 14 d. Tarybos rekomendacija dėl 2015 m. Slovėnijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2015 m. Slovėnijos stabilumo programos

6

2015/C 272/03

2015 m. liepos 14 d. Tarybos rekomendacija dėl 2015 m. Slovakijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2015 m. Slovakijos stabilumo programos

10

2015/C 272/04

2015 m. liepos 14 d. Tarybos rekomendacija dėl 2015 m. Suomijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2015 m. Suomijos stabilumo programos

14

2015/C 272/05

2015 m. liepos 14 d. Tarybos rekomendacija dėl 2015 m. Švedijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2015 m. Švedijos konvergencijos programos

18

2015/C 272/06

2015 m. liepos 14 d. Tarybos rekomendacija dėl 2015 m. Jungtinės Karalystės nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2015 m. Jungtinės Karalystės konvergencijos programos

21

2015/C 272/07

2015 m. liepos 14 d. Tarybos rekomendacija dėl 2015 m. Belgijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2015 m. Belgijos stabilumo programos

24

2015/C 272/08

2015 m. liepos 14 d. Tarybos rekomendacija dėl 2015 m. Bulgarijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2015 m. Bulgarijos konvergencijos programos

28

2015/C 272/09

2015 m. liepos 14 d. Tarybos rekomendacija dėl 2015 m. Čekijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2015 m. Čekijos konvergencijos programos

32

2015/C 272/10

2015 m. liepos 14 d. Tarybos rekomendacija dėl 2015 m. Danijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2015 m. Danijos konvergencijos programos

36

2015/C 272/11

2015 m. liepos 14 d. Tarybos rekomendacija dėl 2015 m. Estijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2015 m. Estijos stabilumo programos

39

2015/C 272/12

2015 m. liepos 14 d. Tarybos rekomendacija dėl 2015 m. Airijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2015 m. Airijos stabilumo programos

42

2015/C 272/13

2015 m. liepos 14 d. Tarybos rekomendacija dėl 2015 m. Ispanijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2015 m. Ispanijos stabilumo programos

46

2015/C 272/14

2015 m. liepos 14 d. Tarybos rekomendacija dėl 2015 m. Prancūzijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2015 m. Prancūzijos stabilumo programos

51

2015/C 272/15

2015 m. liepos 14 d. Tarybos rekomendacija dėl 2015 m. Kroatijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2015 m. Kroatijos konvergencijos programos

56

2015/C 272/16

2015 m. liepos 14 d. Tarybos rekomendacija dėl 2015 m. Italijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2015 m. Italijos stabilumo programos

61

2015/C 272/17

2015 m. liepos 14 d. Tarybos rekomendacija dėl 2015 m. Latvijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2015 m. Latvijos stabilumo programos

66

2015/C 272/18

2015 m. liepos 14 d. Tarybos rekomendacija dėl 2015 m. Lietuvos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2015 m. Lietuvos stabilumo programos

70

2015/C 272/19

2015 m. liepos 14 d. Tarybos rekomendacija dėl 2015 m. Liuksemburgo nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2015 m. Liuksemburgo stabilumo programos

73

2015/C 272/20

2015 m. liepos 14 d. Tarybos rekomendacija dėl 2015 m. Vengrijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2015 m. Vengrijos konvergencijos programos

76

2015/C 272/21

2015 m. liepos 14 d. Tarybos rekomendacija dėl 2015 m. Maltos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2015 m. Maltos stabilumo programos

80

2015/C 272/22

2015 m. liepos 14 d. Tarybos rekomendacija dėl 2015 m. Nyderlandų nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2015 m. Nyderlandų stabilumo programos

83

2015/C 272/23

2015 m. liepos 14 d. Tarybos rekomendacija dėl 2015 m. Austrijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2015 m. Austrijos stabilumo programos

87

2015/C 272/24

2015 m. liepos 14 d. Tarybos rekomendacija dėl 2015 m. Lenkijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2015 m. Lenkijos konvergencijos programos

91

2015/C 272/25

2015 m. liepos 14 d. Tarybos rekomendacija dėl 2015 m. Portugalijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2015 m. Portugalijos stabilumo programos

94

2015/C 272/26

2015 m. liepos 14 d. Tarybos rekomendacija dėl valstybių narių, kurių valiuta yra euro, bendrų ekonominės politikos gairių įgyvendinimo

98

---

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REKOMENDACIJOS

Taryba

| 18.8.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 272/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 272/1

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2015 m. liepos 14 d.

dėl 2015 m. Rumunijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2015 m. Rumunijos konvergencijos programos

(2015/C 272/01)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (2), ypač į jo 6 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

kadangi:

| (1) | 2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują augimo ir darbo vietų kūrimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonominės politikos koordinavimu. Šioje strategijoje daugiausia dėmesio skiriama pagrindinėms sritims, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas; |
| --- | --- |

(1)

2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują augimo ir darbo vietų kūrimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonominės politikos koordinavimu. Šioje strategijoje daugiausia dėmesio skiriama pagrindinėms sritims, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas;

| (2) | remdamasi Komisijos pasiūlymais, 2015 m. liepos 14 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos ekonominės politikos bendrų gairių, o 2010 m. spalio 21 d. – sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (3). Abejos gairės kartu sudaro integruotas gaires, ir į jas valstybių narių buvo paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonominę ir užimtumo politiką; |
| --- | --- |

(2)

remdamasi Komisijos pasiūlymais, 2015 m. liepos 14 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos ekonominės politikos bendrų gairių, o 2010 m. spalio 21 d. – sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (3). Abejos gairės kartu sudaro integruotas gaires, ir į jas valstybių narių buvo paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonominę ir užimtumo politiką;

| (3) | 2014 m. liepos 8 d. Taryba priėmė rekomendaciją (4) dėl 2014 m. Rumunijos nacionalinės reformų programos ir pateikė nuomonę dėl atnaujintos 2014 m. Rumunijos konvergencijos programos; |
| --- | --- |

(3)

2014 m. liepos 8 d. Taryba priėmė rekomendaciją (4) dėl 2014 m. Rumunijos nacionalinės reformų programos ir pateikė nuomonę dėl atnaujintos 2014 m. Rumunijos konvergencijos programos;

| (4) | 2014 m. lapkričio 28 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2015 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Tą pačią dieną Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje nurodyta, kad Rumunija yra viena iš valstybių narių, dėl kurios reikės parengti nuodugnią apžvalgą; |
| --- | --- |

(4)

2014 m. lapkričio 28 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2015 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Tą pačią dieną Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje nurodyta, kad Rumunija yra viena iš valstybių narių, dėl kurios reikės parengti nuodugnią apžvalgą;

| (5) | 2014 m. gruodžio 18 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, pagal kuriuos reikia skatinti investuoti, intensyviau vykdyti struktūrines reformas ir vykdyti atsakingą augimui palankų fiskalinį konsolidavimą; |
| --- | --- |

(5)

2014 m. gruodžio 18 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, pagal kuriuos reikia skatinti investuoti, intensyviau vykdyti struktūrines reformas ir vykdyti atsakingą augimui palankų fiskalinį konsolidavimą;

| (6) | 2015 m. vasario 26 d. Komisija paskelbė 2015 m. ataskaitą dėl Rumunijos. Joje įvertinta Rumunijos pažanga įgyvendinant 2014 m. liepos 8 d. priimtas šaliai skirtas rekomendacijas. Į šalies ataskaitą įtraukti ir nuodugnios apžvalgos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį rezultatai. Komisijos analizė leidžia daryti išvadą, kad Rumunijoje yra susidaręs makroekonominis disbalansas, dėl kurio reikia imtis politikos veiksmų ir kurį reikia stebėti. Įgyvendinus iš eilės tris ES ir TVF programas, išorės ir vidaus disbalansas gerokai sumažintas. Tačiau reikėtų stebėti riziką, susijusią su Rumunijos santykinai didele neigiama grynąja tarptautinių investicijų pozicija ir menkais vidutinio laikotarpio eksporto pajėgumais. Bankų sektorius išlieka pažeidžiamas tiek išorės, tiek vidaus veiksnių; |
| --- | --- |

(6)

2015 m. vasario 26 d. Komisija paskelbė 2015 m. ataskaitą dėl Rumunijos. Joje įvertinta Rumunijos pažanga įgyvendinant 2014 m. liepos 8 d. priimtas šaliai skirtas rekomendacijas. Į šalies ataskaitą įtraukti ir nuodugnios apžvalgos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį rezultatai. Komisijos analizė leidžia daryti išvadą, kad Rumunijoje yra susidaręs makroekonominis disbalansas, dėl kurio reikia imtis politikos veiksmų ir kurį reikia stebėti. Įgyvendinus iš eilės tris ES ir TVF programas, išorės ir vidaus disbalansas gerokai sumažintas. Tačiau reikėtų stebėti riziką, susijusią su Rumunijos santykinai didele neigiama grynąja tarptautinių investicijų pozicija ir menkais vidutinio laikotarpio eksporto pajėgumais. Bankų sektorius išlieka pažeidžiamas tiek išorės, tiek vidaus veiksnių;

| (7) | 2015 m. balandžio 30 d. Rumunija pateikė 2015 m. nacionalinę reformų programą ir 2015 m. konvergencijos programą. Siekiant atsižvelgti į abiejų programų tarpusavio sąsajas, jos vertintos vienu metu; |
| --- | --- |

(7)

2015 m. balandžio 30 d. Rumunija pateikė 2015 m. nacionalinę reformų programą ir 2015 m. konvergencijos programą. Siekiant atsižvelgti į abiejų programų tarpusavio sąsajas, jos vertintos vienu metu;

| (8) | 2013 m. spalio 22 d. Taryba priėmė sprendimą 2013/531/ES (5), kuriame įsipareigojo per laikotarpį iki 2015 m. rugsėjo mėn. Rumunijai suteikti iki 2 mlrd. EUR vidutinės trukmės finansinę pagalbą. Ta pagalba teikiama su sąlyga, kad bus vykdoma visapusiška ekonominė politika. Nors dabartinėmis rinkos sąlygomis Rumunija neketina prašyti kurios nors pagalbos dalies išmokėjimo, tikėtina, kad prevencinė pagalba padės konsoliduoti makroekonominį, biudžeto ir finansinį stabilumą, o vykdant struktūrines reformas – didins Rumunijos ekonomikos atsparumą ir augimo potencialą. Baigus taikyti programą, Rumunija vėl bus visiškai įtraukta į Europos semestro sistemą; |
| --- | --- |

(8)

2013 m. spalio 22 d. Taryba priėmė sprendimą 2013/531/ES (5), kuriame įsipareigojo per laikotarpį iki 2015 m. rugsėjo mėn. Rumunijai suteikti iki 2 mlrd. EUR vidutinės trukmės finansinę pagalbą. Ta pagalba teikiama su sąlyga, kad bus vykdoma visapusiška ekonominė politika. Nors dabartinėmis rinkos sąlygomis Rumunija neketina prašyti kurios nors pagalbos dalies išmokėjimo, tikėtina, kad prevencinė pagalba padės konsoliduoti makroekonominį, biudžeto ir finansinį stabilumą, o vykdant struktūrines reformas – didins Rumunijos ekonomikos atsparumą ir augimo potencialą. Baigus taikyti programą, Rumunija vėl bus visiškai įtraukta į Europos semestro sistemą;

| (9) | šiuo metu Rumunijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis. Konvergencijos programoje Rumunija dėl planuojamų struktūrinių reformų paprašė leisti 0,5 % BVP laikinai nukrypti nuo reikalaujamo koregavimo plano siekiant vidutinės trukmės laikotarpio tikslo. Programoje nepateikta pakankamai išsamios informacijos apie planuojamas struktūrines reformas, todėl Taryba negali įvertinti jų patikimumo. Rumunija taip pat paprašė taikyti pensijų reformos sąlygą. Reformos atitiktį tinkamumo kriterijams turi patvirtinti Eurostatas. Remiantis Komisijos 2015 m. pavasario prognoze, 2016 m. prognozuojamas 3,4 % BVP struktūrinis deficitas neužtikrintų tinkamos patikimumo ribos Sutartyje numatytos 3 % BVP pamatinės vertės atžvilgiu. Todėl Taryba mano, kad Rumunija neatitinka reikalavimų, kad galėtų pasinaudoti prašoma galimybe laikinai nukrypti 2016 m.; |
| --- | --- |

(9)

šiuo metu Rumunijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis. Konvergencijos programoje Rumunija dėl planuojamų struktūrinių reformų paprašė leisti 0,5 % BVP laikinai nukrypti nuo reikalaujamo koregavimo plano siekiant vidutinės trukmės laikotarpio tikslo. Programoje nepateikta pakankamai išsamios informacijos apie planuojamas struktūrines reformas, todėl Taryba negali įvertinti jų patikimumo. Rumunija taip pat paprašė taikyti pensijų reformos sąlygą. Reformos atitiktį tinkamumo kriterijams turi patvirtinti Eurostatas. Remiantis Komisijos 2015 m. pavasario prognoze, 2016 m. prognozuojamas 3,4 % BVP struktūrinis deficitas neužtikrintų tinkamos patikimumo ribos Sutartyje numatytos 3 % BVP pamatinės vertės atžvilgiu. Todėl Taryba mano, kad Rumunija neatitinka reikalavimų, kad galėtų pasinaudoti prašoma galimybe laikinai nukrypti 2016 m.;

| (10) | 2015 m. konvergencijos programoje vyriausybė planuoja 2015 m. išlaikyti 1,5 % nominalų deficitą, o 2018 m. sumažinti jį iki 0,8 % BVP. Vyriausybė planuoja nuo 2016 m. laikytis vidutinės trukmės laikotarpio tikslo – 1,0 % BVP struktūrinio deficito. Konvergencijos programoje numatoma, kad 2015 m. valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP pašoks iki 40,1 %, o po to palaipsniui mažės ir 2018 m. sudarys 37,1 %. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios biudžeto projekcijos, yra palankus. Į konvergencijos programą neįtrauktos svarbios deficitą didinančios priemonės, kurias vyriausybė patvirtino kovo 25 d., o Senatas – balandžio 27 d. (6) ir į kurias buvo atsižvelgta Komisijos 2015 m. pavasario prognozėje, nors tą padaryti reikalaujama pagal elgesio kodeksą. Priemonės, kurias taikant būtų pasiekti planuojami deficito tikslai nuo 2016 m., nėra pakankamai tiksliai nurodytos. Remiantis Komisijos 2015 m. pavasario prognoze, 2015 m. struktūrinis balansas turėtų 0,3 % BVP nukrypti nuo vidutinės trukmės laikotarpio tikslo. Tai kiek viršija 0,25 % BVP nuokrypį, leistą pagal Mokėjimų balanso programą su sąlyga, kad ES finansuojamų projektų bendras finansavimas derės su biudžete numatytomis lėšomis. 2016 m. nuokrypis taps reikšmingas ir sieks 2,4 % BVP, nors reikalaujama užtikrinti 0,3 % BVP koregavimą. Todėl 2015 m. ir 2016 m. metais reikės papildomų priemonių. Remdamasi konvergencijos programos vertinimu ir atsižvelgdama į Komisijos 2015 m. pavasario prognozę, Taryba mano, kad esama rizikos, jog Rumunija nesilaikys Stabilumo ir augimo pakto nuostatų; |
| --- | --- |

(10)

2015 m. konvergencijos programoje vyriausybė planuoja 2015 m. išlaikyti 1,5 % nominalų deficitą, o 2018 m. sumažinti jį iki 0,8 % BVP. Vyriausybė planuoja nuo 2016 m. laikytis vidutinės trukmės laikotarpio tikslo – 1,0 % BVP struktūrinio deficito. Konvergencijos programoje numatoma, kad 2015 m. valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP pašoks iki 40,1 %, o po to palaipsniui mažės ir 2018 m. sudarys 37,1 %. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios biudžeto projekcijos, yra palankus. Į konvergencijos programą neįtrauktos svarbios deficitą didinančios priemonės, kurias vyriausybė patvirtino kovo 25 d., o Senatas – balandžio 27 d. (6) ir į kurias buvo atsižvelgta Komisijos 2015 m. pavasario prognozėje, nors tą padaryti reikalaujama pagal elgesio kodeksą. Priemonės, kurias taikant būtų pasiekti planuojami deficito tikslai nuo 2016 m., nėra pakankamai tiksliai nurodytos. Remiantis Komisijos 2015 m. pavasario prognoze, 2015 m. struktūrinis balansas turėtų 0,3 % BVP nukrypti nuo vidutinės trukmės laikotarpio tikslo. Tai kiek viršija 0,25 % BVP nuokrypį, leistą pagal Mokėjimų balanso programą su sąlyga, kad ES finansuojamų projektų bendras finansavimas derės su biudžete numatytomis lėšomis. 2016 m. nuokrypis taps reikšmingas ir sieks 2,4 % BVP, nors reikalaujama užtikrinti 0,3 % BVP koregavimą. Todėl 2015 m. ir 2016 m. metais reikės papildomų priemonių. Remdamasi konvergencijos programos vertinimu ir atsižvelgdama į Komisijos 2015 m. pavasario prognozę, Taryba mano, kad esama rizikos, jog Rumunija nesilaikys Stabilumo ir augimo pakto nuostatų;

| (11) | Rumunijos fiskalinė sistema iš esmės yra patikima, tačiau taikoma neveiksmingai. Dėl vidutinės trukmės ir ilgalaikių demografinių tendencijų ir menko darbo rinkos išsivystymo lygio gali kilti pavojus ilgalaikiam pensijų sistemos tvarumui. 2010 m. pradėjus pensijų reformą padėtis jau kiek pagerėjo, tačiau 2013 m. gruodžio mėn. vyriausybės pasiūlyto įstatymo, kuriuo nuo 2035 m. suvienodinamas teisės aktais nustatytas vyrų ir moterų pensinis amžius, dar nepriėmė parlamento žemieji rūmai; |
| --- | --- |

(11)

Rumunijos fiskalinė sistema iš esmės yra patikima, tačiau taikoma neveiksmingai. Dėl vidutinės trukmės ir ilgalaikių demografinių tendencijų ir menko darbo rinkos išsivystymo lygio gali kilti pavojus ilgalaikiam pensijų sistemos tvarumui. 2010 m. pradėjus pensijų reformą padėtis jau kiek pagerėjo, tačiau 2013 m. gruodžio mėn. vyriausybės pasiūlyto įstatymo, kuriuo nuo 2035 m. suvienodinamas teisės aktais nustatytas vyrų ir moterų pensinis amžius, dar nepriėmė parlamento žemieji rūmai;

| (12) | neseniai sumažinus darbdavių socialinio draudimo įmokas sumažėjo darbo mokesčių pleištas, tačiau tai padaryta netikslingai. Mokesčių pleištas mažesnes pajamas gaunantiems asmenims vis dar aukštas (40 %), palyginti su kitomis Europos šalimis. Svarbi problema tebėra mokestinis sukčiavimas ir mokesčių vengimas, dėl kurių smarkiai sumažėja mokestinės pajamos. Žengti pirmieji žingsniai pradedant nuolatinę Rumunijos mokesčių administravimo pertvarką. 2014 m. dviejuose regionuose įgyvendintas bandomasis mokestinių prievolių vykdymo užtikrinimo projektas, skirtas nedeklaruojamo darbo, nedeklaruojamo darbo užmokesčio ir mokesčių slėpimo problemoms spręsti. Projektas bus tęsiamas 2015 m. 2014 m. padidinti aplinkosauginiai mokesčiai ir jų lygis priartėjo prie ES vidurkio; |
| --- | --- |

(12)

neseniai sumažinus darbdavių socialinio draudimo įmokas sumažėjo darbo mokesčių pleištas, tačiau tai padaryta netikslingai. Mokesčių pleištas mažesnes pajamas gaunantiems asmenims vis dar aukštas (40 %), palyginti su kitomis Europos šalimis. Svarbi problema tebėra mokestinis sukčiavimas ir mokesčių vengimas, dėl kurių smarkiai sumažėja mokestinės pajamos. Žengti pirmieji žingsniai pradedant nuolatinę Rumunijos mokesčių administravimo pertvarką. 2014 m. dviejuose regionuose įgyvendintas bandomasis mokestinių prievolių vykdymo užtikrinimo projektas, skirtas nedeklaruojamo darbo, nedeklaruojamo darbo užmokesčio ir mokesčių slėpimo problemoms spręsti. Projektas bus tęsiamas 2015 m. 2014 m. padidinti aplinkosauginiai mokesčiai ir jų lygis priartėjo prie ES vidurkio;

| (13) | nors 2014 m. padėtis kiek pagerėjo, užimtumas ir aktyvumas vis dar labai žemas, visų pirma tarp moterų, jaunimo, vyresnio amžiaus darbuotojų ir romų. Peržiūrėta aktyvi darbo rinkos politika, tačiau aktyviose darbo rinkos priemonėse, visų pirma profesinio mokymo programose, ankstesnio mokymosi pripažinimo sistemose, taikant paskatas judumui, taip pat ilgalaikiam nedarbui skirtose priemonėse dalyvaujama vis dar neaktyviai ir šių priemonių finansavimas tebėra menkas. Rumunija ėmėsi priemonių jaunimo nedarbo problemai spręsti, visų pirma pasinaudodama Jaunimo garantijų iniciatyva, tačiau jas vėluojama įgyvendinti. Nepadaryta pažangos rengiant skaidrias minimalaus darbo užmokesčio nustatymo gaires. Siekiant sudaryti sąlygas teikti individualiems poreikiams pritaikytas paslaugas ir nuosekliau įgyvendinti priemones tikslinėms grupėms, reikėtų padidinti Valstybinės užimtumo tarnybos gebėjimus, visų pirma personalo požiūriu, ir nustatyti priemonių, bendrai finansuojamų Europos struktūrinių ir investicijų fondų lėšomis, integruotą įgyvendinimo sistemą; |
| --- | --- |

(13)

nors 2014 m. padėtis kiek pagerėjo, užimtumas ir aktyvumas vis dar labai žemas, visų pirma tarp moterų, jaunimo, vyresnio amžiaus darbuotojų ir romų. Peržiūrėta aktyvi darbo rinkos politika, tačiau aktyviose darbo rinkos priemonėse, visų pirma profesinio mokymo programose, ankstesnio mokymosi pripažinimo sistemose, taikant paskatas judumui, taip pat ilgalaikiam nedarbui skirtose priemonėse dalyvaujama vis dar neaktyviai ir šių priemonių finansavimas tebėra menkas. Rumunija ėmėsi priemonių jaunimo nedarbo problemai spręsti, visų pirma pasinaudodama Jaunimo garantijų iniciatyva, tačiau jas vėluojama įgyvendinti. Nepadaryta pažangos rengiant skaidrias minimalaus darbo užmokesčio nustatymo gaires. Siekiant sudaryti sąlygas teikti individualiems poreikiams pritaikytas paslaugas ir nuosekliau įgyvendinti priemones tikslinėms grupėms, reikėtų padidinti Valstybinės užimtumo tarnybos gebėjimus, visų pirma personalo požiūriu, ir nustatyti priemonių, bendrai finansuojamų Europos struktūrinių ir investicijų fondų lėšomis, integruotą įgyvendinimo sistemą;

| (14) | švietimo srityje Rumunijai kyla kelios problemos: mokyklos nebaigimo rodiklis vis dar gerokai viršija ES vidurkį; ankstyvojo ugdymo ir priežiūros paslaugų pasiūla ir galimybės jomis naudotis yra ribotos, visų pirma kaimo vietovėse ir romų bendruomenei; dalyvavimo mokymosi visą gyvenimą programose lygis tebėra daug žemesnis už ES vidurkį; aukštojo mokslo kokybė ir aktualumas darbo rinkai yra netinkami, o tretinį išsilavinimą turinčių asmenų skaičius yra antras mažiausias Sąjungoje. Rumunija pradėjo spręsti šias problemas, tačiau skirtingose srityse pažanga netolygi, o galutinis poveikis kol kas menkai matomas. 2015 m. birželio mėn. Rumunija priėmė dvi nacionalines strategijas: mokymosi visą gyvenimą nacionalinę strategiją ir mokyklos nebaigimo problemai spręsti skirtą nacionalinę strategiją. Dabar svarbu, kad ji imtųsi priemonių skubiai jas įgyvendinti. Parengta nacionalinė 2014–2019 m. ankstyvojo ugdymo ir priežiūros programa; ji bus pradėta taikyti naujais 2015–2016 m. mokslo metais. Parengta tretinio mokslo strategija, kuria siekiama padidinti aukštojo mokslo aktualumą jį labiau priderinant prie darbo rinkos poreikių ir pagerinant palankių sąlygų neturinčių grupių galimybes įgyti aukštąjį išsilavinimą. Įgyvendintos priemonės, kuriomis siekiama gerinti profesinį rengimą ir mokymą bei pameistrystės programas; |
| --- | --- |

(14)

švietimo srityje Rumunijai kyla kelios problemos: mokyklos nebaigimo rodiklis vis dar gerokai viršija ES vidurkį; ankstyvojo ugdymo ir priežiūros paslaugų pasiūla ir galimybės jomis naudotis yra ribotos, visų pirma kaimo vietovėse ir romų bendruomenei; dalyvavimo mokymosi visą gyvenimą programose lygis tebėra daug žemesnis už ES vidurkį; aukštojo mokslo kokybė ir aktualumas darbo rinkai yra netinkami, o tretinį išsilavinimą turinčių asmenų skaičius yra antras mažiausias Sąjungoje. Rumunija pradėjo spręsti šias problemas, tačiau skirtingose srityse pažanga netolygi, o galutinis poveikis kol kas menkai matomas. 2015 m. birželio mėn. Rumunija priėmė dvi nacionalines strategijas: mokymosi visą gyvenimą nacionalinę strategiją ir mokyklos nebaigimo problemai spręsti skirtą nacionalinę strategiją. Dabar svarbu, kad ji imtųsi priemonių skubiai jas įgyvendinti. Parengta nacionalinė 2014–2019 m. ankstyvojo ugdymo ir priežiūros programa; ji bus pradėta taikyti naujais 2015–2016 m. mokslo metais. Parengta tretinio mokslo strategija, kuria siekiama padidinti aukštojo mokslo aktualumą jį labiau priderinant prie darbo rinkos poreikių ir pagerinant palankių sąlygų neturinčių grupių galimybes įgyti aukštąjį išsilavinimą. Įgyvendintos priemonės, kuriomis siekiama gerinti profesinį rengimą ir mokymą bei pameistrystės programas;

| (15) | Rumunijos sveikatos priežiūros sistemai būdingi prasti gydymo rezultatai, prastas finansinis ir geografinis prieinamumas, mažas finansavimas ir neveiksmingas išteklių naudojimas. Sistema labai priklauso nuo stacionarinių paslaugų, ją silpnina platus neveiksmingas ligoninių tinklas, silpni ir susiskaidę konsultaciniai tinklai ir maža pirminei sveikatos priežiūrai skiriamų išlaidų dalis. Be to, galimybes naudotis sistema, jos veiksmingumą ir kokybę dar labiau sumažina valstybinėje sveikatos priežiūros sistemoje plačiai paplitęs neoficialus atsiskaitymas už paslaugas. Pradėjus taikyti įvairias priemones ir vykdyti sveikatos priežiūros reformas, finansavimo trūkumas sumažėjo, pagerėjo paslaugų kokybė ir padidėjo jų veiksmingumas. 2014 m. gruodžio mėn. patvirtinta 2014–2020 m. Nacionalinė sveikatos priežiūros strategija, sudaranti strateginį sveikatos priežiūros sektoriaus reformos pagrindą; dabar ją reikia įgyvendinti. Sveikatos ministerija ir Nacionalinis sveikatos draudimo fondas svarsto įvairias priemones, kaip tobulinti sveikatos priežiūros finansavimo sistemą; |
| --- | --- |

(15)

Rumunijos sveikatos priežiūros sistemai būdingi prasti gydymo rezultatai, prastas finansinis ir geografinis prieinamumas, mažas finansavimas ir neveiksmingas išteklių naudojimas. Sistema labai priklauso nuo stacionarinių paslaugų, ją silpnina platus neveiksmingas ligoninių tinklas, silpni ir susiskaidę konsultaciniai tinklai ir maža pirminei sveikatos priežiūrai skiriamų išlaidų dalis. Be to, galimybes naudotis sistema, jos veiksmingumą ir kokybę dar labiau sumažina valstybinėje sveikatos priežiūros sistemoje plačiai paplitęs neoficialus atsiskaitymas už paslaugas. Pradėjus taikyti įvairias priemones ir vykdyti sveikatos priežiūros reformas, finansavimo trūkumas sumažėjo, pagerėjo paslaugų kokybė ir padidėjo jų veiksmingumas. 2014 m. gruodžio mėn. patvirtinta 2014–2020 m. Nacionalinė sveikatos priežiūros strategija, sudaranti strateginį sveikatos priežiūros sektoriaus reformos pagrindą; dabar ją reikia įgyvendinti. Sveikatos ministerija ir Nacionalinis sveikatos draudimo fondas svarsto įvairias priemones, kaip tobulinti sveikatos priežiūros finansavimo sistemą;

| (16) | skurdo ir socialinės atskirties mažinimas tebėra svarbus Rumunijos uždavinys. Gyventojų, kuriems gresia skurdas ar socialinė atskirtis, dalis mažėja, tačiau vis dar yra didelė ir 2013 m. sudarė 40 %; tai gerokai viršija ES vidurkį. Socialinių pervedimų (išskyrus pensijas) veiksmingumas mažinant skurdą yra ribotas ir ypač mažas vaikų atveju. Socialiniai pervedimai nėra tinkamai susieti su aktyvumo skatinimo priemonėmis. 2011 m. socialinės paramos reformos įgyvendinimas vis dar atsilieka nuo tvarkaraščio. 2015 m. gegužės 27 d. patvirtinta socialinės įtraukties ir kovos su skurdu strategija ir susiję veiksmų planai. Nedaug pasistūmėta įvedant minimalių įtraukties pajamų sistemą, kuri supaprastintų socialinės paramos sistemą, nes būtų sujungti trys esami socialiniai pervedimai; taip pat būtų sustiprinta sąsaja su aktyvumo didinimo priemonėmis. 2013 m. vyriausybė priėmė Socialinės ekonomikos įstatymą, kurio tikslas yra reglamentuoti socialinę ekonomiką ir didinti pažeidžiamų gyventojų grupių dalyvavimą darbo rinkoje, tačiau dėl jo dar diskutuojama parlamente. Nedaug imtasi veiksmingų priemonių, skirtų romų integracijai. Vis dėlto 2015 m. sausio mėn., kiek vėluojant, priimta persvarstyta romų integracijos strategija, tačiau jos įgyvendinimas atsilieka nuo tvarkaraščio; |
| --- | --- |

(16)

skurdo ir socialinės atskirties mažinimas tebėra svarbus Rumunijos uždavinys. Gyventojų, kuriems gresia skurdas ar socialinė atskirtis, dalis mažėja, tačiau vis dar yra didelė ir 2013 m. sudarė 40 %; tai gerokai viršija ES vidurkį. Socialinių pervedimų (išskyrus pensijas) veiksmingumas mažinant skurdą yra ribotas ir ypač mažas vaikų atveju. Socialiniai pervedimai nėra tinkamai susieti su aktyvumo skatinimo priemonėmis. 2011 m. socialinės paramos reformos įgyvendinimas vis dar atsilieka nuo tvarkaraščio. 2015 m. gegužės 27 d. patvirtinta socialinės įtraukties ir kovos su skurdu strategija ir susiję veiksmų planai. Nedaug pasistūmėta įvedant minimalių įtraukties pajamų sistemą, kuri supaprastintų socialinės paramos sistemą, nes būtų sujungti trys esami socialiniai pervedimai; taip pat būtų sustiprinta sąsaja su aktyvumo didinimo priemonėmis. 2013 m. vyriausybė priėmė Socialinės ekonomikos įstatymą, kurio tikslas yra reglamentuoti socialinę ekonomiką ir didinti pažeidžiamų gyventojų grupių dalyvavimą darbo rinkoje, tačiau dėl jo dar diskutuojama parlamente. Nedaug imtasi veiksmingų priemonių, skirtų romų integracijai. Vis dėlto 2015 m. sausio mėn., kiek vėluojant, priimta persvarstyta romų integracijos strategija, tačiau jos įgyvendinimas atsilieka nuo tvarkaraščio;

| (17) | Rumunijos administraciniai gebėjimai yra menki, suskaidyti, atsakomybės perdavimas dažnai yra neaiškus, todėl mažinamas ekonomikos konkurencingumas. Įvardytos esminės struktūrinių trūkumų priežastys ir 2014 m. spalio mėn. priimta strategija, skirta viešojo administravimo, politikos prioritetų nustatymo ir koordinavimo problemoms spręsti, kartu su jos įgyvendinimo 2014–2020 m. veiksmų planu. Tačiau jos įgyvendinimas smarkiai vėluoja. Dėl viešųjų pirkimų procedūrų pažeidimų smarkiai vėluojama įgyvendinti ES fondų programas. Jie neigiamai veikia verslo aplinką ir stabdo taip reikalingas investicijas į infrastruktūrą; |
| --- | --- |

(17)

Rumunijos administraciniai gebėjimai yra menki, suskaidyti, atsakomybės perdavimas dažnai yra neaiškus, todėl mažinamas ekonomikos konkurencingumas. Įvardytos esminės struktūrinių trūkumų priežastys ir 2014 m. spalio mėn. priimta strategija, skirta viešojo administravimo, politikos prioritetų nustatymo ir koordinavimo problemoms spręsti, kartu su jos įgyvendinimo 2014–2020 m. veiksmų planu. Tačiau jos įgyvendinimas smarkiai vėluoja. Dėl viešųjų pirkimų procedūrų pažeidimų smarkiai vėluojama įgyvendinti ES fondų programas. Jie neigiamai veikia verslo aplinką ir stabdo taip reikalingas investicijas į infrastruktūrą;

| (18) | padaryta tam tikra pažanga didinant teismų sistemos nepriklausomumą, kokybę ir veiksmingumą, visais lygmenimis kovojant su korupcija ir užtikrinant veiksmingą teismo sprendimų vykdymą. Vis dėlto teismų sprendimai daugeliu atveju vis dar vykdomi prastai, o kovojant su smulkia korupcija ir vykdant jos prevenciją pasistūmėta dar mažiau. Šioms svarbioms politikos sritims bus taikomas bendradarbiavimo ir tikrinimo mechanizmas; |
| --- | --- |

(18)

padaryta tam tikra pažanga didinant teismų sistemos nepriklausomumą, kokybę ir veiksmingumą, visais lygmenimis kovojant su korupcija ir užtikrinant veiksmingą teismo sprendimų vykdymą. Vis dėlto teismų sprendimai daugeliu atveju vis dar vykdomi prastai, o kovojant su smulkia korupcija ir vykdant jos prevenciją pasistūmėta dar mažiau. Šioms svarbioms politikos sritims bus taikomas bendradarbiavimo ir tikrinimo mechanizmas;

| (19) | valstybės įmonių produktyvumas neatitinka standartų, dėl jų didėja ekonomikos nelikvidumas, užkraunama neapibrėžtųjų įsipareigojimų našta valdžios sektoriaus biudžetui, o visų įmonių mokesčių nepriemoka kartu sudaro 50 %. Nustatant valstybės įmonių veiklos rezultatus labai svarbus veiksnys yra jų bendrasis valdymas. Dabartine valdymo tvarka neužkertamas kelias politiniam kišimuisi į bendrovių kasdienį valdymą ir neužtikrinamas valdžios institucijų nuosavybės ir politikos formavimo funkcijų atskyrimas. Specialios taisyklės valstybės įmonėms nebuvo taikomos sistemingai, kol nebuvo priimtas skubus vyriausybės potvarkis Nr. 109/2011. Daugeliui sričių taisyklės vis dar netaikomos ir praktiškai jų ne visada laikomasi. Nepadaryta pažanga pertvarkant energetikos ir transporto sektorių valstybės įmonių bendrąjį valdymą; |
| --- | --- |

(19)

valstybės įmonių produktyvumas neatitinka standartų, dėl jų didėja ekonomikos nelikvidumas, užkraunama neapibrėžtųjų įsipareigojimų našta valdžios sektoriaus biudžetui, o visų įmonių mokesčių nepriemoka kartu sudaro 50 %. Nustatant valstybės įmonių veiklos rezultatus labai svarbus veiksnys yra jų bendrasis valdymas. Dabartine valdymo tvarka neužkertamas kelias politiniam kišimuisi į bendrovių kasdienį valdymą ir neužtikrinamas valdžios institucijų nuosavybės ir politikos formavimo funkcijų atskyrimas. Specialios taisyklės valstybės įmonėms nebuvo taikomos sistemingai, kol nebuvo priimtas skubus vyriausybės potvarkis Nr. 109/2011. Daugeliui sričių taisyklės vis dar netaikomos ir praktiškai jų ne visada laikomasi. Nepadaryta pažanga pertvarkant energetikos ir transporto sektorių valstybės įmonių bendrąjį valdymą;

| (20) | vykdant Europos semestrą Komisija atliko išsamią Rumunijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2015 m. šalies ataskaitoje. Ji taip pat įvertino konvergencijos programą ir nacionalinę reformų programą ir veiksmus, kurių imtasi atsižvelgiant į ankstesniais metais Rumunijai teiktas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Rumunijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES lygmens priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–4 rekomendacijose; |
| --- | --- |

(20)

vykdant Europos semestrą Komisija atliko išsamią Rumunijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2015 m. šalies ataskaitoje. Ji taip pat įvertino konvergencijos programą ir nacionalinę reformų programą ir veiksmus, kurių imtasi atsižvelgiant į ankstesniais metais Rumunijai teiktas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Rumunijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES lygmens priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–4 rekomendacijose;

| (21) | atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo konvergencijos programą ir savo nuomonę (7) visų pirma pateikė toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje; |
| --- | --- |

(21)

atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo konvergencijos programą ir savo nuomonę (7) visų pirma pateikė toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje;

| (22) | atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo nacionalinę reformų programą ir konvergencijos programą. Jos rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį pateiktos toliau išdėstytose 1–4 rekomendacijose, |
| --- | --- |

(22)

atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo nacionalinę reformų programą ir konvergencijos programą. Jos rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį pateiktos toliau išdėstytose 1–4 rekomendacijose,

REKOMENDUOJA Rumunijai 2015–2016 m. imtis šių veiksmų:

| 1. | Imtis visų būtinų priemonių siekiant užbaigti finansinės pagalbos programą. |
| --- | --- |

1.

Imtis visų būtinų priemonių siekiant užbaigti finansinės pagalbos programą.

| 2. | Apriboti 2015 m. nuokrypį nuo vidutinės trukmės laikotarpio biudžeto tikslo iki ne daugiau kaip 0,25 % BVP, kaip nurodyta 2013–2015 m. mokėjimų balanso programoje, ir 2016 m. grįžti prie vidutinės trukmės laikotarpio biudžeto tikslo. Įgyvendinti išsamią mokestinių prievolių vykdymo užtikrinimo strategiją, sustiprinti tikrinimo kontrolės sistemas siekiant mažinti nedeklaruojamą darbą ir daryti pažangą vienodinant vyrų ir moterų pensinį amžių. |
| --- | --- |

2.

Apriboti 2015 m. nuokrypį nuo vidutinės trukmės laikotarpio biudžeto tikslo iki ne daugiau kaip 0,25 % BVP, kaip nurodyta 2013–2015 m. mokėjimų balanso programoje, ir 2016 m. grįžti prie vidutinės trukmės laikotarpio biudžeto tikslo. Įgyvendinti išsamią mokestinių prievolių vykdymo užtikrinimo strategiją, sustiprinti tikrinimo kontrolės sistemas siekiant mažinti nedeklaruojamą darbą ir daryti pažangą vienodinant vyrų ir moterų pensinį amžių.

| 3. | Stiprinti darbo rinkos priemonių teikimą, visų pirma užimtumo tarnybose neregistruotam jaunimui ir ilgalaikiams bedarbiams. Užtikrinti, kad nacionalinė užimtumo tarnyba būtų tinkamai aprūpinta personalu. Konsultuojantis su socialiniais partneriais ir laikantis nacionalinės praktikos nustatyti aiškias minimalaus daro užmokesčio skaidraus nustatymo gaires. Įvesti minimalių įtraukties pajamų sistemą. Didinti ankstyvojo ugdymo ir priežiūros paslaugų teikimą ir kokybę, ypač romams. Imtis veiksmų nacionalinei mokyklos nebaigimo mažinimo strategijai įgyvendinti. Įgyvendinti 2014–2020 m. nacionalinę sveikatos priežiūros strategiją, kad būtų išspręstos prastų galimybių gauti paslaugas, mažo finansavimo ir neveiksmingo išteklių naudojimo problemos. |
| --- | --- |

3.

Stiprinti darbo rinkos priemonių teikimą, visų pirma užimtumo tarnybose neregistruotam jaunimui ir ilgalaikiams bedarbiams. Užtikrinti, kad nacionalinė užimtumo tarnyba būtų tinkamai aprūpinta personalu. Konsultuojantis su socialiniais partneriais ir laikantis nacionalinės praktikos nustatyti aiškias minimalaus daro užmokesčio skaidraus nustatymo gaires. Įvesti minimalių įtraukties pajamų sistemą. Didinti ankstyvojo ugdymo ir priežiūros paslaugų teikimą ir kokybę, ypač romams. Imtis veiksmų nacionalinei mokyklos nebaigimo mažinimo strategijai įgyvendinti. Įgyvendinti 2014–2020 m. nacionalinę sveikatos priežiūros strategiją, kad būtų išspręstos prastų galimybių gauti paslaugas, mažo finansavimo ir neveiksmingo išteklių naudojimo problemos.

| 4. | Priimti valstybės įmonių bendrojo valdymo reformos įstatymą. |
| --- | --- |

4.

Priimti valstybės įmonių bendrojo valdymo reformos įstatymą.

Priimta Briuselyje 2015 m. liepos 14 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

P. GRAMEGNA

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

1

(2)  OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

2

(3)  Toliau taikomos pagal 2014 m. gegužės 6 d. Tarybos sprendimą 2014/322/ES dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių 2014 m. (OL L 165, 2014 6 4, p. 49).

3

(4)  2014 m. liepos 8 d. Tarybos rekomendacija dėl 2014 m. Rumunijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2014 m. Rumunijos konvergencijos programos (OL C 247, 2014 7 29, p. 109).

4

(5)  2013 m. spalio 22 d. Tarybos sprendimas 2013/531/ES dėl Sąjungos vidutinės trukmės prevencinės finansinės pagalbos Rumunijai skyrimo (OL L 286, 2013 10 29, p. 1).

5

(6)  Naujajame fiskalinio kodekso projekte nustatytas mokesčių sumažinimas.

6

(7)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 2 dalį.

7

---

| 18.8.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 272/6 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 272/6

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2015 m. liepos 14 d.

dėl 2015 m. Slovėnijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2015 m. Slovėnijos stabilumo programos

(2015/C 272/02)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (2), ypač į jo 6 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

kadangi:

| (1) | 2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonominės politikos koordinavimu. Šioje strategijoje daugiausia dėmesio skiriama pagrindinėms sritims, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas; |
| --- | --- |

(1)

2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonominės politikos koordinavimu. Šioje strategijoje daugiausia dėmesio skiriama pagrindinėms sritims, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas;

| (2) | remdamasi Komisijos pasiūlymais, 2015 m. liepos 14 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos ekonominės politikos bendrų gairių, o 2010 m. spalio 21 d. – sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (3). Abejos gairės kartu sudaro integruotas gaires, ir į jas valstybių narių buvo paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonominę ir užimtumo politiką; |
| --- | --- |

(2)

remdamasi Komisijos pasiūlymais, 2015 m. liepos 14 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos ekonominės politikos bendrų gairių, o 2010 m. spalio 21 d. – sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (3). Abejos gairės kartu sudaro integruotas gaires, ir į jas valstybių narių buvo paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonominę ir užimtumo politiką;

| (3) | 2014 m. liepos 8 d. Taryba priėmė rekomendaciją (4) dėl 2014 m. Slovėnijos nacionalinės reformų programos ir pateikė nuomonę dėl atnaujintos 2014 m. Slovėnijos stabilumo programos. 2014 m. lapkričio 28 d., vadovaudamasi Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 473/2013 (5), Komisija pateikė savo nuomonę dėl Slovėnijos 2015 m. biudžeto plano projekto; |
| --- | --- |

(3)

2014 m. liepos 8 d. Taryba priėmė rekomendaciją (4) dėl 2014 m. Slovėnijos nacionalinės reformų programos ir pateikė nuomonę dėl atnaujintos 2014 m. Slovėnijos stabilumo programos. 2014 m. lapkričio 28 d., vadovaudamasi Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 473/2013 (5), Komisija pateikė savo nuomonę dėl Slovėnijos 2015 m. biudžeto plano projekto;

| (4) | 2014 m. lapkričio 28 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2015 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Tą pačią dieną Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje buvo nurodyta, kad Slovėnija yra viena iš valstybių narių, dėl kurių bus rengiama nuodugni apžvalga; |
| --- | --- |

(4)

2014 m. lapkričio 28 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2015 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Tą pačią dieną Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje buvo nurodyta, kad Slovėnija yra viena iš valstybių narių, dėl kurių bus rengiama nuodugni apžvalga;

| (5) | 2014 m. gruodžio 18 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, pagal kuriuos reikia skatinti investuoti, sparčiau vykdyti struktūrines reformas ir vykdyti atsakingą augimui palankų fiskalinį konsolidavimą; |
| --- | --- |

(5)

2014 m. gruodžio 18 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, pagal kuriuos reikia skatinti investuoti, sparčiau vykdyti struktūrines reformas ir vykdyti atsakingą augimui palankų fiskalinį konsolidavimą;

| (6) | 2015 m. vasario 26 d. Komisija paskelbė 2015 m. šaliai skirtą ataskaitą dėl Slovėnijos. Šaliai skirtoje ataskaitoje įvertinta pažanga įgyvendinant 2014 m. liepos 8 d. priimtas šaliai skirtas rekomendacijas. Slovėnijos atveju į šaliai skirtą ataskaitą įtraukti ir nuodugnios apžvalgos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį rezultatai. Atlikusi analizę Komisija daro išvadą, kad Slovėnijoje yra susidaręs makroekonominis disbalansas, dėl kurio reikia imtis ryžtingų politikos veiksmų ir kurį reikia specialiai stebėti. Visų pirma šalyje vykdomas perbalansavimas ir dėl ryžtingų politikos priemonių, padidėjusio eksporto ir pagerėjusių ekonomikos augimo sąlygų, palyginti su praėjusiais metais, riziką, visų pirma susijusią su išorės tvarumu, pavyko sumažinti. Tačiau silpnas įmonių valdymas, didelė valstybinės nuosavybės dalis, didelis įmonių įsiskolinimas ir auganti valstybės skola kelia riziką finansiniam stabilumui bei augimui ir turi būti atidžiai stebimi. Todėl disbalansas nebelaikytinas perviršiniu, tačiau turi būti toliau atidžiai stebimas; |
| --- | --- |

(6)

2015 m. vasario 26 d. Komisija paskelbė 2015 m. šaliai skirtą ataskaitą dėl Slovėnijos. Šaliai skirtoje ataskaitoje įvertinta pažanga įgyvendinant 2014 m. liepos 8 d. priimtas šaliai skirtas rekomendacijas. Slovėnijos atveju į šaliai skirtą ataskaitą įtraukti ir nuodugnios apžvalgos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį rezultatai. Atlikusi analizę Komisija daro išvadą, kad Slovėnijoje yra susidaręs makroekonominis disbalansas, dėl kurio reikia imtis ryžtingų politikos veiksmų ir kurį reikia specialiai stebėti. Visų pirma šalyje vykdomas perbalansavimas ir dėl ryžtingų politikos priemonių, padidėjusio eksporto ir pagerėjusių ekonomikos augimo sąlygų, palyginti su praėjusiais metais, riziką, visų pirma susijusią su išorės tvarumu, pavyko sumažinti. Tačiau silpnas įmonių valdymas, didelė valstybinės nuosavybės dalis, didelis įmonių įsiskolinimas ir auganti valstybės skola kelia riziką finansiniam stabilumui bei augimui ir turi būti atidžiai stebimi. Todėl disbalansas nebelaikytinas perviršiniu, tačiau turi būti toliau atidžiai stebimas;

| (7) | 2015 m. balandžio 30 d. Slovėnija pateikė 2015 m. nacionalinę reformų programą ir 2015 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į abiejų programų tarpusavio sąsajas, jos vertintos vienu metu; |
| --- | --- |

(7)

2015 m. balandžio 30 d. Slovėnija pateikė 2015 m. nacionalinę reformų programą ir 2015 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į abiejų programų tarpusavio sąsajas, jos vertintos vienu metu;

| (8) | šiuo metu Slovėnijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto korekcinė dalis. 2015 m. stabilumo programoje pagal Tarybos nustatytą terminą Vyriausybė planuoja panaikinti perviršinį deficitą iki 2015 m., o iki 2020 m., t. y. iki kitų metų po programos laikotarpio pabaigos, pasiekti vidutinio laikotarpio tikslą – struktūriniu požiūriu subalansuotą biudžetą. Vyriausybė planuoja nominalų deficitą palaipsniui sumažinti iki 2,9 % BVP 2015 m. ir iki 0,9 % BVP 2019 m. Pagal stabilumo programą numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos ir BVP santykis bus didžiausias 2015 m. ir sieks 81,6 %, o vėliau pradės mažėti. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios biudžeto projekcijos, yra tikėtinas. Remiantis Komisijos 2015 m. pavasario prognoze, numatoma iki 2015 m. laiku ir tvariai panaikinti perviršinį deficitą. Tačiau, sprendžiant iš struktūrinio balanso ir diskrecinių priemonių, kurių buvo imtasi, fiskalinės pastangos yra mažesnės, negu rekomendavo Taryba. Darant prielaidą, kad perviršinis deficitas bus panaikintas laiku, kaip planuota, nuo 2016 m. Slovėnijai bus taikoma pakto prevencinė dalis. Priemonės, kurias taikant būtų pasiekti planuojami deficito tikslai nuo 2016 m., kol kas nėra pakankamai tiksliai išdėstytos. Todėl atsižvelgiant į Komisijos 2015 m. pavasario prognozę, regis, kyla rizika, kad 2016 m. bus gerokai nukrypta nuo reikalaujamo koregavimo plano siekiant vidutinio laikotarpio tikslo, taip pat reikės papildomų priemonių. Remdamasi stabilumo programos vertinimu ir atsižvelgdama į Komisijos 2015 m. pavasario prognozę, Taryba mano, kad yra rizika, jog Slovėnija neatitiks Stabilumo ir augimo pakto nuostatų. Kalbant apie fiskalines taisykles, 2013 m. Parlamentas patvirtino konstitucinį pagrindą, kuriuo remiantis būtų nustatyta struktūrinio valdžios sektoriaus biudžeto balanso (pertekliaus) taisyklė. Tačiau būtini įgyvendinimo teisės aktai kol kas nepriimti. Numatoma, kad atlikus Viešųjų finansų įstatymo persvarstymą bus sukurtas būtinas procedūrinių klausimų, kuriais grindžiamas Fiskalinių taisyklių įstatymas, teisinis pagrindas; |
| --- | --- |

(8)

šiuo metu Slovėnijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto korekcinė dalis. 2015 m. stabilumo programoje pagal Tarybos nustatytą terminą Vyriausybė planuoja panaikinti perviršinį deficitą iki 2015 m., o iki 2020 m., t. y. iki kitų metų po programos laikotarpio pabaigos, pasiekti vidutinio laikotarpio tikslą – struktūriniu požiūriu subalansuotą biudžetą. Vyriausybė planuoja nominalų deficitą palaipsniui sumažinti iki 2,9 % BVP 2015 m. ir iki 0,9 % BVP 2019 m. Pagal stabilumo programą numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos ir BVP santykis bus didžiausias 2015 m. ir sieks 81,6 %, o vėliau pradės mažėti. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios biudžeto projekcijos, yra tikėtinas. Remiantis Komisijos 2015 m. pavasario prognoze, numatoma iki 2015 m. laiku ir tvariai panaikinti perviršinį deficitą. Tačiau, sprendžiant iš struktūrinio balanso ir diskrecinių priemonių, kurių buvo imtasi, fiskalinės pastangos yra mažesnės, negu rekomendavo Taryba. Darant prielaidą, kad perviršinis deficitas bus panaikintas laiku, kaip planuota, nuo 2016 m. Slovėnijai bus taikoma pakto prevencinė dalis. Priemonės, kurias taikant būtų pasiekti planuojami deficito tikslai nuo 2016 m., kol kas nėra pakankamai tiksliai išdėstytos. Todėl atsižvelgiant į Komisijos 2015 m. pavasario prognozę, regis, kyla rizika, kad 2016 m. bus gerokai nukrypta nuo reikalaujamo koregavimo plano siekiant vidutinio laikotarpio tikslo, taip pat reikės papildomų priemonių. Remdamasi stabilumo programos vertinimu ir atsižvelgdama į Komisijos 2015 m. pavasario prognozę, Taryba mano, kad yra rizika, jog Slovėnija neatitiks Stabilumo ir augimo pakto nuostatų. Kalbant apie fiskalines taisykles, 2013 m. Parlamentas patvirtino konstitucinį pagrindą, kuriuo remiantis būtų nustatyta struktūrinio valdžios sektoriaus biudžeto balanso (pertekliaus) taisyklė. Tačiau būtini įgyvendinimo teisės aktai kol kas nepriimti. Numatoma, kad atlikus Viešųjų finansų įstatymo persvarstymą bus sukurtas būtinas procedūrinių klausimų, kuriais grindžiamas Fiskalinių taisyklių įstatymas, teisinis pagrindas;

| (9) | Slovėnija ėmėsi veiksmų, kad sumažintų spaudimą pensijų sistemos vidutinio laikotarpio tvarumui, tačiau siekiant užtikrinti šios sistemos tvarumą po 2020 m. reikia dar pakoreguoti pagrindinius parametrus. 2013 m. pensijų reforma padarė teigiamą poveikį, o iki 2015 m. pabaigos numatoma priimti teisės aktą, kuriuo bus įsteigtas demografinis fondas. Tačiau siekiant užtikrinti ilgalaikį pensijų tvarumą reikės atlikti daugiau reformų. Ilgalaikės priežiūros reformos srityje pažangos nepadaryta. 2013 m. pabaigoje Vyriausybė priėmė ilgalaikės priežiūros reformos planą, tačiau šios reformos įgyvendinimo teisės aktų priėmimas atidėtas iki 2015 m. pabaigos, kad pirmiau būtų galima priimti sprendimus dėl sveikatos draudimo reformos, įskaitant visos sveikatos priežiūros sistemos ir ilgalaikės priežiūros finansavimo šaltinių klausimą. Su visuomenės senėjimu susijusias ilgalaikės priežiūros išlaidas galima apriboti skiriant išmokas tiems, kuriems jų labiausiai reikia, ir perorientuojant priežiūros paslaugas nuo institucinės priežiūros prie priežiūros namuose; |
| --- | --- |

(9)

Slovėnija ėmėsi veiksmų, kad sumažintų spaudimą pensijų sistemos vidutinio laikotarpio tvarumui, tačiau siekiant užtikrinti šios sistemos tvarumą po 2020 m. reikia dar pakoreguoti pagrindinius parametrus. 2013 m. pensijų reforma padarė teigiamą poveikį, o iki 2015 m. pabaigos numatoma priimti teisės aktą, kuriuo bus įsteigtas demografinis fondas. Tačiau siekiant užtikrinti ilgalaikį pensijų tvarumą reikės atlikti daugiau reformų. Ilgalaikės priežiūros reformos srityje pažangos nepadaryta. 2013 m. pabaigoje Vyriausybė priėmė ilgalaikės priežiūros reformos planą, tačiau šios reformos įgyvendinimo teisės aktų priėmimas atidėtas iki 2015 m. pabaigos, kad pirmiau būtų galima priimti sprendimus dėl sveikatos draudimo reformos, įskaitant visos sveikatos priežiūros sistemos ir ilgalaikės priežiūros finansavimo šaltinių klausimą. Su visuomenės senėjimu susijusias ilgalaikės priežiūros išlaidas galima apriboti skiriant išmokas tiems, kuriems jų labiausiai reikia, ir perorientuojant priežiūros paslaugas nuo institucinės priežiūros prie priežiūros namuose;

| (10) | 2015 m. sausio mėn. buvo sudarytas socialinis susitarimas, kuriame nustatoma, kad viešojo sektoriaus darbo užmokesčio augimas bus mažesnis negu privačiojo sektoriaus. Į šį susitarimą neįtrauktas minimalaus darbo užmokesčio sudarymas ir indeksavimas. Palyginti su vidutiniu darbo užmokesčiu, vis dar santykinai didelio minimalaus darbo užmokesčio augimas buvo apribotas. Įvertinus 2013 m. darbo rinkos reformą matyti, kad darbo rinkos apribojimų sumažėjo, tačiau dar yra struktūrinių problemų, susijusių su ilgalaikiu nedarbu ir mažu žemos kvalifikacijos ir vyresnio amžiaus darbuotojų užimtumo lygiu. Slovėnija ėmėsi tam tikrų veiksmų siekdama spręsti gebėjimų paklausos ir pasiūlos neatitikties problemą, be to, iki 2020 m. planuojama taikyti ir daug kitų priemonių; |
| --- | --- |

(10)

2015 m. sausio mėn. buvo sudarytas socialinis susitarimas, kuriame nustatoma, kad viešojo sektoriaus darbo užmokesčio augimas bus mažesnis negu privačiojo sektoriaus. Į šį susitarimą neįtrauktas minimalaus darbo užmokesčio sudarymas ir indeksavimas. Palyginti su vidutiniu darbo užmokesčiu, vis dar santykinai didelio minimalaus darbo užmokesčio augimas buvo apribotas. Įvertinus 2013 m. darbo rinkos reformą matyti, kad darbo rinkos apribojimų sumažėjo, tačiau dar yra struktūrinių problemų, susijusių su ilgalaikiu nedarbu ir mažu žemos kvalifikacijos ir vyresnio amžiaus darbuotojų užimtumo lygiu. Slovėnija ėmėsi tam tikrų veiksmų siekdama spręsti gebėjimų paklausos ir pasiūlos neatitikties problemą, be to, iki 2020 m. planuojama taikyti ir daug kitų priemonių;

| (11) | 2014 m. rekapitalizavus bankus „Abanka“ ir „Banka Celje“ buvo toliau stabilizuojamas bankų sektorius. Užbaigtas ir 2015 m. sausio mėn. Ministro Pirmininko kabinetui pateiktas visapusiškas bankų veiksmų planas. Slovėnijos bankas užtikrino, kad būtų taisomi trūkumai, nustatyti atlikus 2013 m. turto kokybės patikrinimą, o 2015 m. pirmąjį ketvirtį jis vėl pradės tikrinimus vietoje siekdamas patikrinti, ar bankai įvykdė rekomendacijas. Pagrindiniai bankai reorganizavo ir sustiprino paskolų tvarkymo ir restruktūrizavimo skyrius. Tačiau siekiant, kad bankų sektoriaus būklė taptų geresnė, būtina didinti ilgalaikį pelningumą ir mažinti įmonių sektoriaus neveiksnias paskolas. Parengtas įmonių restruktūrizavimo pagrindinis planas ir įsteigta centrinė įmonių restruktūrizavimo darbo grupė. Toliau mažinant įmonių sektoriaus finansinį įsiskolinimą, be kita ko, naudojantis Bankų turto valdymo bendrovės paslaugomis ir visapusiškai taikant naujus bankroto teisės aktus, būtų galima atkurti palankias sąlygas privačioms investicijoms. Bankų skolinimo veikla toliau mažėja, visų pirma darydama poveikį MVĮ. Numatoma, kad neseniai atliktos bankų sektoriaus rekapitalizacijos galutiniai rezultatai bus matyti tik 2016 m. Ribotas bankų skolinimas ir didelės palūkanų normos daro neigiamą įtaką MVĮ finansavimo pajėgumui. Nors atmestų paraiškų suteikti paskolą skaičius per pastaruosius šešerius metus sumažėjo, MVĮ, pranešančių apie bankų didėjantį nenorą teikti paskolas, skaičius labai padidėjo ir yra vienas didžiausių Sąjungoje; |
| --- | --- |

(11)

2014 m. rekapitalizavus bankus „Abanka“ ir „Banka Celje“ buvo toliau stabilizuojamas bankų sektorius. Užbaigtas ir 2015 m. sausio mėn. Ministro Pirmininko kabinetui pateiktas visapusiškas bankų veiksmų planas. Slovėnijos bankas užtikrino, kad būtų taisomi trūkumai, nustatyti atlikus 2013 m. turto kokybės patikrinimą, o 2015 m. pirmąjį ketvirtį jis vėl pradės tikrinimus vietoje siekdamas patikrinti, ar bankai įvykdė rekomendacijas. Pagrindiniai bankai reorganizavo ir sustiprino paskolų tvarkymo ir restruktūrizavimo skyrius. Tačiau siekiant, kad bankų sektoriaus būklė taptų geresnė, būtina didinti ilgalaikį pelningumą ir mažinti įmonių sektoriaus neveiksnias paskolas. Parengtas įmonių restruktūrizavimo pagrindinis planas ir įsteigta centrinė įmonių restruktūrizavimo darbo grupė. Toliau mažinant įmonių sektoriaus finansinį įsiskolinimą, be kita ko, naudojantis Bankų turto valdymo bendrovės paslaugomis ir visapusiškai taikant naujus bankroto teisės aktus, būtų galima atkurti palankias sąlygas privačioms investicijoms. Bankų skolinimo veikla toliau mažėja, visų pirma darydama poveikį MVĮ. Numatoma, kad neseniai atliktos bankų sektoriaus rekapitalizacijos galutiniai rezultatai bus matyti tik 2016 m. Ribotas bankų skolinimas ir didelės palūkanų normos daro neigiamą įtaką MVĮ finansavimo pajėgumui. Nors atmestų paraiškų suteikti paskolą skaičius per pastaruosius šešerius metus sumažėjo, MVĮ, pranešančių apie bankų didėjantį nenorą teikti paskolas, skaičius labai padidėjo ir yra vienas didžiausių Sąjungoje;

| (12) | nepaisant vėlavimo, privatizavimo programos įgyvendinimas tęsiasi. Tęsiamas penkių didžiausių valstybinių bankų restruktūrizavimas ir dviejų mažesnių vietinių bankų uždarymas. Šiuo metu Slovėnijos valstybės kontroliuojančioji bendrovė, atsakinga už valstybės turto valdymą ir perdavimą, jau veikia visu pajėgumu. Parlamentas dar turi patvirtinti turto valdymo strategijos projektą, o po to numatoma paskelbti kai kurio tikslinio valstybės turto perdavimo tvarkaraštį. 2014 m. gruodžio mėn. Slovėnijos valstybės kontroliuojančioji bendrovė priėmė naują įmonių valdymo kodeksą, o 2015 m. sausio mėn. buvo paskirtas atitikties užtikrinimo pareigūnas; |
| --- | --- |

(12)

nepaisant vėlavimo, privatizavimo programos įgyvendinimas tęsiasi. Tęsiamas penkių didžiausių valstybinių bankų restruktūrizavimas ir dviejų mažesnių vietinių bankų uždarymas. Šiuo metu Slovėnijos valstybės kontroliuojančioji bendrovė, atsakinga už valstybės turto valdymą ir perdavimą, jau veikia visu pajėgumu. Parlamentas dar turi patvirtinti turto valdymo strategijos projektą, o po to numatoma paskelbti kai kurio tikslinio valstybės turto perdavimo tvarkaraštį. 2014 m. gruodžio mėn. Slovėnijos valstybės kontroliuojančioji bendrovė priėmė naują įmonių valdymo kodeksą, o 2015 m. sausio mėn. buvo paskirtas atitikties užtikrinimo pareigūnas;

| (13) | 2014 m. teismų veiksmingumas toliau gerėjo, nors ir mažesniu tempu. Trumpinant pirmosios instancijos teisminių procedūrų trukmę, kai nagrinėjamos civilinių ir komercinių ginčų bylos, įskaitant pagal bankroto teisės aktus nagrinėjamas bylas, padaryta tam tikra pažanga, vis dėlto procedūrų trukmė tebėra ilga, o neišnagrinėtų bylų skaičius didelis; |
| --- | --- |

(13)

2014 m. teismų veiksmingumas toliau gerėjo, nors ir mažesniu tempu. Trumpinant pirmosios instancijos teisminių procedūrų trukmę, kai nagrinėjamos civilinių ir komercinių ginčų bylos, įskaitant pagal bankroto teisės aktus nagrinėjamas bylas, padaryta tam tikra pažanga, vis dėlto procedūrų trukmė tebėra ilga, o neišnagrinėtų bylų skaičius didelis;

| (14) | nepalanki verslo aplinka Slovėnijoje yra vienas iš pagrindinių mažų investicijų į Slovėnijos verslą veiksnių: dėl daugybės įstatymų ir dažnų teisės aktų pakeitimų sudėtinga užsiimti verslu ir laikytis vietos taisyklių. Reglamentuojamųjų profesijų skaičius sumažėjo nuo 323 iki 242, tačiau tebėra didelis. Maždaug 25 % į bendrąjį dokumentą įtrauktų priemonių mažinti administracinę naštą buvo įgyvendinta. Užtikrintas pakankamas Konkurencijos apsaugos agentūros biudžeto savarankiškumas ir jos institucinis nepriklausomumas; |
| --- | --- |

(14)

nepalanki verslo aplinka Slovėnijoje yra vienas iš pagrindinių mažų investicijų į Slovėnijos verslą veiksnių: dėl daugybės įstatymų ir dažnų teisės aktų pakeitimų sudėtinga užsiimti verslu ir laikytis vietos taisyklių. Reglamentuojamųjų profesijų skaičius sumažėjo nuo 323 iki 242, tačiau tebėra didelis. Maždaug 25 % į bendrąjį dokumentą įtrauktų priemonių mažinti administracinę naštą buvo įgyvendinta. Užtikrintas pakankamas Konkurencijos apsaugos agentūros biudžeto savarankiškumas ir jos institucinis nepriklausomumas;

| (15) | naujoji Vyriausybė pabrėžė savo pasiryžimą kovoti su korupcija ir 2015 m. sausio mėn. priėmė naują dvimetę 11 nuolatinių priemonių programą. Buvo padaryta tam tikra su skaidrumu ir atskaitomybe susijusi pažanga. Rengiama visapusiška viešojo sektoriaus reforma. Su veiklos rezultatų vertinimo ataskaitomis ir kokybės kontrolės procedūromis susijusios pažangos nepadaryta; |
| --- | --- |

(15)

naujoji Vyriausybė pabrėžė savo pasiryžimą kovoti su korupcija ir 2015 m. sausio mėn. priėmė naują dvimetę 11 nuolatinių priemonių programą. Buvo padaryta tam tikra su skaidrumu ir atskaitomybe susijusi pažanga. Rengiama visapusiška viešojo sektoriaus reforma. Su veiklos rezultatų vertinimo ataskaitomis ir kokybės kontrolės procedūromis susijusios pažangos nepadaryta;

| (16) | atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Slovėnijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2015 m. šaliai skirtoje ataskaitoje. Be to, ji įvertino stabilumo programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat įvertino veiksmus, kurių Slovėnija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Slovėnijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–4 rekomendacijose; |
| --- | --- |

(16)

atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Slovėnijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2015 m. šaliai skirtoje ataskaitoje. Be to, ji įvertino stabilumo programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat įvertino veiksmus, kurių Slovėnija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Slovėnijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–4 rekomendacijose;

| (17) | atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo nacionalinę reformų programą ir stabilumo programą. Rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį pateikiamos toliau išdėstytose 1–4 rekomendacijose; |
| --- | --- |

(17)

atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo nacionalinę reformų programą ir stabilumo programą. Rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį pateikiamos toliau išdėstytose 1–4 rekomendacijose;

| (18) | atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija taip pat atliko visos euro zonos ekonominės politikos analizę. Remdamasi šia analize, Taryba pateikė konkrečias rekomendacijas, skirtas valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro (6). Kaip šalis, kurios valiuta yra euro, Slovėnija taip pat turėtų užtikrinti, kad tos rekomendacijos būtų visiškai ir laiku įgyvendintos, |
| --- | --- |

(18)

atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija taip pat atliko visos euro zonos ekonominės politikos analizę. Remdamasi šia analize, Taryba pateikė konkrečias rekomendacijas, skirtas valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro (6). Kaip šalis, kurios valiuta yra euro, Slovėnija taip pat turėtų užtikrinti, kad tos rekomendacijos būtų visiškai ir laiku įgyvendintos,

REKOMENDUOJA Slovėnijai 2015–2016 m. laikotarpiu imtis šių veiksmų:

| 1. | 2015 m. užtikrinti ilgalaikį perviršinio deficito panaikinimą, o 2016 m. pasiekti, kad fiskalinis koregavimas būtų 0,6 % BVP siekiant vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo. Priimti Fiskalinių taisyklių įstatymą ir persvarstyti Viešųjų finansų įstatymą. Pasiekti ilgalaikės pensijų sistemos reformos pažangą. Iki 2015 m. pabaigos priimti sveikatos priežiūros ir ilgalaikės priežiūros reformą. |
| --- | --- |

1.

2015 m. užtikrinti ilgalaikį perviršinio deficito panaikinimą, o 2016 m. pasiekti, kad fiskalinis koregavimas būtų 0,6 % BVP siekiant vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo. Priimti Fiskalinių taisyklių įstatymą ir persvarstyti Viešųjų finansų įstatymą. Pasiekti ilgalaikės pensijų sistemos reformos pažangą. Iki 2015 m. pabaigos priimti sveikatos priežiūros ir ilgalaikės priežiūros reformą.

| 2. | Konsultuojantis su socialiniais partneriais ir pagal nacionalinę praktiką peržiūrėti minimalaus darbo užmokesčio nustatymo mechanizmą, visų pirma išmokų funkciją, atsižvelgiant į poveikį dirbančių asmenų skurdo lygiui, darbo vietų kūrimui ir konkurencingumui. Didinti žemos kvalifikacijos ir vyresnio amžiaus darbuotojų įsidarbinimo galimybes. Imtis priemonių siekiant spręsti ilgalaikio nedarbo problemą ir tinkamai skatinti, kad būtų prailgintas darbingas amžius. |
| --- | --- |

2.

Konsultuojantis su socialiniais partneriais ir pagal nacionalinę praktiką peržiūrėti minimalaus darbo užmokesčio nustatymo mechanizmą, visų pirma išmokų funkciją, atsižvelgiant į poveikį dirbančių asmenų skurdo lygiui, darbo vietų kūrimui ir konkurencingumui. Didinti žemos kvalifikacijos ir vyresnio amžiaus darbuotojų įsidarbinimo galimybes. Imtis priemonių siekiant spręsti ilgalaikio nedarbo problemą ir tinkamai skatinti, kad būtų prailgintas darbingas amžius.

| 3. | Mažinti bankų neveiksnių paskolų lygį nustatant konkrečius tikslus. Gerinti bankų gebėjimą stebėti kredito riziką. Tęsti įmonių restruktūrizavimą ir išlaikyti tvirtą Bankų turto valdymo bendrovės įmonių valdymą. Imtis priemonių siekiant pagerinti MVĮ ir labai mažų įmonių galimybes gauti finansavimą. Priimti Slovėnijos valstybės kontroliuojančiosios bendrovės strategiją, kurioje būtų aiškiai klasifikuojamas turtas, įgyvendinti metinį turto valdymo planą ir taikyti veiklos rezultatų kriterijus. |
| --- | --- |

3.

Mažinti bankų neveiksnių paskolų lygį nustatant konkrečius tikslus. Gerinti bankų gebėjimą stebėti kredito riziką. Tęsti įmonių restruktūrizavimą ir išlaikyti tvirtą Bankų turto valdymo bendrovės įmonių valdymą. Imtis priemonių siekiant pagerinti MVĮ ir labai mažų įmonių galimybes gauti finansavimą. Priimti Slovėnijos valstybės kontroliuojančiosios bendrovės strategiją, kurioje būtų aiškiai klasifikuojamas turtas, įgyvendinti metinį turto valdymo planą ir taikyti veiklos rezultatų kriterijus.

| 4. | Užtikrinti, kad reformos, priimtos siekiant pagerinti civilinės teisenos veiksmingumą, padėtų trumpinti procedūrų trukmę. |
| --- | --- |

4.

Užtikrinti, kad reformos, priimtos siekiant pagerinti civilinės teisenos veiksmingumą, padėtų trumpinti procedūrų trukmę.

Priimta Briuselyje 2015 m. liepos 14 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

P. GRAMEGNA

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

1

(2)  OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

2

(3)  Toliau taikomos pagal 2014 m. gegužės 6 d. Tarybos sprendimą 2014/322/ES dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių 2014 m. (OL L 165, 2014 6 4, p. 49).

3

(4)  2014 m. liepos 8 d. Tarybos rekomendacija dėl 2014 m. Slovėnijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2014 m. Slovėnijos stabilumo programos (OL C 247, 2014 7 29, p. 115).

4

(5)  2013 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 473/2013 dėl euro zonos valstybių narių biudžeto planų projektų stebėsenos bei vertinimo ir perviršinio deficito padėties ištaisymo užtikrinimo bendrųjų nuostatų (OL L 140, 2013 5 27, p. 11).

5

(6)  OL C 272, 2015 8 18, p. 98.

6

---

| 18.8.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 272/10 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 272/10

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2015 m. liepos 14 d.

dėl 2015 m. Slovakijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2015 m. Slovakijos stabilumo programos

(2015/C 272/03)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

kadangi:

| (1) | 2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują augimo ir darbo vietų kūrimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonominės politikos koordinavimu. Strategija yra orientuota į tas svarbias sritis, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas; |
| --- | --- |

(1)

2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują augimo ir darbo vietų kūrimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonominės politikos koordinavimu. Strategija yra orientuota į tas svarbias sritis, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas;

| (2) | remdamasi Komisijos pasiūlymais, 2015 m. liepos 14 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos ekonominės politikos bendrų gairių, o 2010 m. spalio 21 d. – sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (2). Abejos gairės kartu sudaro integruotas gaires, ir į jas valstybių narių buvo paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonominę ir užimtumo politiką; |
| --- | --- |

(2)

remdamasi Komisijos pasiūlymais, 2015 m. liepos 14 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos ekonominės politikos bendrų gairių, o 2010 m. spalio 21 d. – sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (2). Abejos gairės kartu sudaro integruotas gaires, ir į jas valstybių narių buvo paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonominę ir užimtumo politiką;

| (3) | 2014 m. liepos 8 d. Taryba priėmė rekomendaciją (3) dėl 2014 m. Slovakijos nacionalinės reformų programos ir pateikė nuomonę dėl atnaujintos 2014 m. Slovakijos stabilumo programos. 2014 m. lapkričio 28 d., vadovaudamasi Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 473/2013 (4), Komisija pateikė savo nuomonę dėl Slovakijos 2015 m. biudžeto plano projekto; |
| --- | --- |

(3)

2014 m. liepos 8 d. Taryba priėmė rekomendaciją (3) dėl 2014 m. Slovakijos nacionalinės reformų programos ir pateikė nuomonę dėl atnaujintos 2014 m. Slovakijos stabilumo programos. 2014 m. lapkričio 28 d., vadovaudamasi Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 473/2013 (4), Komisija pateikė savo nuomonę dėl Slovakijos 2015 m. biudžeto plano projekto;

| (4) | 2014 m. lapkričio 28 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2015 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Tą pačią dieną Komisija, remdamasi Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1176/2011 (5), priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje Slovakija nenurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių bus rengiama nuodugni apžvalga; |
| --- | --- |

(4)

2014 m. lapkričio 28 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2015 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Tą pačią dieną Komisija, remdamasi Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1176/2011 (5), priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje Slovakija nenurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių bus rengiama nuodugni apžvalga;

| (5) | 2014 m. gruodžio 18 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, pagal kuriuos reikia skatinti investuoti, intensyviau vykdyti struktūrines reformas ir vykdyti atsakingą augimui palankų fiskalinį konsolidavimą; |
| --- | --- |

(5)

2014 m. gruodžio 18 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, pagal kuriuos reikia skatinti investuoti, intensyviau vykdyti struktūrines reformas ir vykdyti atsakingą augimui palankų fiskalinį konsolidavimą;

| (6) | 2015 m. vasario 26 d. Komisija paskelbė 2015 m. šalies ataskaitą dėl Slovakijos. Joje įvertinta Slovakijos pažanga įgyvendinant 2014 m. liepos 8 d. priimtas šaliai skirtas rekomendacijas; |
| --- | --- |

(6)

2015 m. vasario 26 d. Komisija paskelbė 2015 m. šalies ataskaitą dėl Slovakijos. Joje įvertinta Slovakijos pažanga įgyvendinant 2014 m. liepos 8 d. priimtas šaliai skirtas rekomendacijas;

| (7) | 2015 m. balandžio 29 d. Slovakija pateikė 2015 m. nacionalinę reformų programą ir 2015 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į abiejų programų tarpusavio sąsajas, jos vertintos vienu metu; |
| --- | --- |

(7)

2015 m. balandžio 29 d. Slovakija pateikė 2015 m. nacionalinę reformų programą ir 2015 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į abiejų programų tarpusavio sąsajas, jos vertintos vienu metu;

| (8) | šiuo metu Slovakijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis. 2015 m. stabilumo programoje Vyriausybė planuoja 2015 m. nominalų deficitą laipsniškai sumažinti iki 2,5 % BVP ir toliau jį mažinti iki 0,5 % BVP 2018 m. Pagal stabilumo programą vidutinio laikotarpio tikslas – užtikrinti 0,5 % BVP struktūrinį deficitą – turėtų būti pasiektas 2017 m. Manoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP vos sumažės iki 53,4 % 2015 m. ir toliau mažės iki 50,3 % BVP 2018 m. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios biudžeto projekcijos, yra tikėtinas. Tačiau priemonės, kurias taikant būtų pasiekti planuojami deficito tikslai po 2016 m., nėra pakankamai sukonkretintos. Remiantis Komisijos 2015 m. pavasario prognoze, grynasis išlaidų augimas nesieks kriterijaus nei 2015 m., nei 2016 m., todėl atitinka Stabilumo ir augimo pakto reikalavimus. Remdamasi stabilumo programos vertinimu ir atsižvelgdama į Komisijos 2015 m. pavasario prognozę, Taryba mano, kad, kaip tikimasi, Slovakija laikysis Stabilumo ir augimo pakto nuostatų; |
| --- | --- |

(8)

šiuo metu Slovakijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis. 2015 m. stabilumo programoje Vyriausybė planuoja 2015 m. nominalų deficitą laipsniškai sumažinti iki 2,5 % BVP ir toliau jį mažinti iki 0,5 % BVP 2018 m. Pagal stabilumo programą vidutinio laikotarpio tikslas – užtikrinti 0,5 % BVP struktūrinį deficitą – turėtų būti pasiektas 2017 m. Manoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP vos sumažės iki 53,4 % 2015 m. ir toliau mažės iki 50,3 % BVP 2018 m. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios biudžeto projekcijos, yra tikėtinas. Tačiau priemonės, kurias taikant būtų pasiekti planuojami deficito tikslai po 2016 m., nėra pakankamai sukonkretintos. Remiantis Komisijos 2015 m. pavasario prognoze, grynasis išlaidų augimas nesieks kriterijaus nei 2015 m., nei 2016 m., todėl atitinka Stabilumo ir augimo pakto reikalavimus. Remdamasi stabilumo programos vertinimu ir atsižvelgdama į Komisijos 2015 m. pavasario prognozę, Taryba mano, kad, kaip tikimasi, Slovakija laikysis Stabilumo ir augimo pakto nuostatų;

| (9) | 2014 m. darbo rinkoje buvo matyti atsigavimo ženklų, tačiau nedarbo lygis išlieka didelis. Socialinės apsaugos sistemos nulemtos paskatos neieškoti darbo buvo mažinamos, be to, padaryta tam tikra pažanga mažinant jaunimo nedarbą, bet ilgalaikis nedarbas ir toliau yra vienas didžiausių iššūkių, o romų ir žemos kvalifikacijos darbuotojų užimtumas išlieka menkas. Nors imtasi tam tikrų pradinių veiksmų gerinant valstybinių užimtumo tarnybų darbą, jų galimybės teikti individualiems poreikiams pritaikytas paslaugas, ypač labiausiai nuo darbo rinkos nutolusiems gyventojams, yra ribotos. Moterų užimtumo lygis ir toliau nesiekia ES vidurkio, nes nepakanka geros kokybės prieinamų vaikų priežiūros paslaugų, o vaiko priežiūros atostogos yra gana ilgos; |
| --- | --- |

(9)

2014 m. darbo rinkoje buvo matyti atsigavimo ženklų, tačiau nedarbo lygis išlieka didelis. Socialinės apsaugos sistemos nulemtos paskatos neieškoti darbo buvo mažinamos, be to, padaryta tam tikra pažanga mažinant jaunimo nedarbą, bet ilgalaikis nedarbas ir toliau yra vienas didžiausių iššūkių, o romų ir žemos kvalifikacijos darbuotojų užimtumas išlieka menkas. Nors imtasi tam tikrų pradinių veiksmų gerinant valstybinių užimtumo tarnybų darbą, jų galimybės teikti individualiems poreikiams pritaikytas paslaugas, ypač labiausiai nuo darbo rinkos nutolusiems gyventojams, yra ribotos. Moterų užimtumo lygis ir toliau nesiekia ES vidurkio, nes nepakanka geros kokybės prieinamų vaikų priežiūros paslaugų, o vaiko priežiūros atostogos yra gana ilgos;

| (10) | mokymosi darbo vietoje srityje Slovakija padarė tam tikrą pažangą – priėmė profesinio rengimo ir mokymo įstatymą, įsigaliosiantį 2015 m. Tačiau nepakankama pažanga padaryta gerinant mokymo sąlygas, skatinant kurti labiau į profesinę karjerą orientuotas bakalauro programas ir didinant romų vaikų, lankančių ankstyvojo ugdymo įstaigas ir priežiūros centrus, dalį. Nesiimta jokių priemonių siekiant užtikrinti, kad daugiau romų mokytųsi profesinio mokymo ir aukštojo mokslo švietimo įstaigose. Tik nedidelė pažanga padaryta sprendžiant Slovakijos mokslinių tyrimų ir inovacijų sistemos spragų problemą – didžiausi poreikiai čia susiję su mokslo bazės kokybės ir aktualumo gerinimu bei akademinės bendruomenės, mokslinių tyrimų ir verslo atstovų bendradarbiavimo skatinimu; |
| --- | --- |

(10)

mokymosi darbo vietoje srityje Slovakija padarė tam tikrą pažangą – priėmė profesinio rengimo ir mokymo įstatymą, įsigaliosiantį 2015 m. Tačiau nepakankama pažanga padaryta gerinant mokymo sąlygas, skatinant kurti labiau į profesinę karjerą orientuotas bakalauro programas ir didinant romų vaikų, lankančių ankstyvojo ugdymo įstaigas ir priežiūros centrus, dalį. Nesiimta jokių priemonių siekiant užtikrinti, kad daugiau romų mokytųsi profesinio mokymo ir aukštojo mokslo švietimo įstaigose. Tik nedidelė pažanga padaryta sprendžiant Slovakijos mokslinių tyrimų ir inovacijų sistemos spragų problemą – didžiausi poreikiai čia susiję su mokslo bazės kokybės ir aktualumo gerinimu bei akademinės bendruomenės, mokslinių tyrimų ir verslo atstovų bendradarbiavimo skatinimu;

| (11) | nekokybiška Slovakijos verslo aplinka menkina šalies patrauklumą tiek užsienio, tiek vidaus investuotojams. Verslo aplinkai ypač kenkia tai, kad viešojo administravimo ir teisingumo sistemos yra nepakankamai veiksmingos ir nepakankamai kokybiškos. Valstybės tarnybai neigiamą poveikį daro didelė darbuotojų kaita ir neveiksmingas žmogiškųjų išteklių valdymas. Kol kas dedama per mažai pastangų kovoti su korupcija. Konkrečiau, nesiimta jokių veiksmų dėl poreikio stiprinti mokesčių administratorių analitinius ir audito gebėjimus. Viešiesiems pirkimams kliudo įsisenėję trūkumai, darantys neigiamą poveikį viešųjų išteklių paskirstymui; |
| --- | --- |

(11)

nekokybiška Slovakijos verslo aplinka menkina šalies patrauklumą tiek užsienio, tiek vidaus investuotojams. Verslo aplinkai ypač kenkia tai, kad viešojo administravimo ir teisingumo sistemos yra nepakankamai veiksmingos ir nepakankamai kokybiškos. Valstybės tarnybai neigiamą poveikį daro didelė darbuotojų kaita ir neveiksmingas žmogiškųjų išteklių valdymas. Kol kas dedama per mažai pastangų kovoti su korupcija. Konkrečiau, nesiimta jokių veiksmų dėl poreikio stiprinti mokesčių administratorių analitinius ir audito gebėjimus. Viešiesiems pirkimams kliudo įsisenėję trūkumai, darantys neigiamą poveikį viešųjų išteklių paskirstymui;

| (12) | nors dėl paskutinių apmokestinimo sistemos pokyčių viešieji finansai pagerėjo, su senėjančia visuomene susijusios išlaidos ateityje apsunkins šiuo metu santykinai patikimą Slovakijos skolos padėtį. Ilgalaikis viešųjų finansų tvarumas priklauso nuo Vyriausybės gebėjimo padidinti sveikatos priežiūros sektoriaus išlaidų efektyvumą. Bendras Slovakijos sveikatos priežiūros sistemos veiksmingumas yra menkas, be to, jos rezultatai prasti ir lyginant su kitomis ES šalimis. Siekdama šalinti nacionalinės sveikatos priežiūros sistemos trūkumus Vyriausybė patvirtino naują 2014–2020 m. sveikatos strategiją. Ši strategija įgyvendinama, bet dauguma priemonių dar neįsigaliojo. Be to, mokesčių surinkimas ir administravimas išlieka neveiksmingi; |
| --- | --- |

(12)

nors dėl paskutinių apmokestinimo sistemos pokyčių viešieji finansai pagerėjo, su senėjančia visuomene susijusios išlaidos ateityje apsunkins šiuo metu santykinai patikimą Slovakijos skolos padėtį. Ilgalaikis viešųjų finansų tvarumas priklauso nuo Vyriausybės gebėjimo padidinti sveikatos priežiūros sektoriaus išlaidų efektyvumą. Bendras Slovakijos sveikatos priežiūros sistemos veiksmingumas yra menkas, be to, jos rezultatai prasti ir lyginant su kitomis ES šalimis. Siekdama šalinti nacionalinės sveikatos priežiūros sistemos trūkumus Vyriausybė patvirtino naują 2014–2020 m. sveikatos strategiją. Ši strategija įgyvendinama, bet dauguma priemonių dar neįsigaliojo. Be to, mokesčių surinkimas ir administravimas išlieka neveiksmingi;

| (13) | dėl prastos investicijų grąžos pastaraisiais metais gali pablogėti Slovakijos ilgalaikio ekonomikos augimo perspektyvos. Ypač smarkiai privačių investicijų sumažėjo 2008–2013 m. laikotarpiu – dėl sumažėjusių tiesioginių užsienio investicijų (TUI) apie 90 % bendro investicijų sumažėjimo lėmė ne finansų bendrovės. 2013 m. realiąja verte išreikštos investicijos į gamybos priemones vis dar buvo apie 13 % mažesnės nei 2008 m. Nors valstybės investicijos mažėjo ne taip smarkiai, šis mažėjimas vis tiek turėjo reikšmingų padarinių dėl didelio masto transporto infrastruktūros projektų, kurie yra labai svarbūs siekiant galėti pasinaudoti Slovakijos vidurio ir rytų regionų augimo potencialu. Valstybės investicijas stabdo su investicijų planavimu susijusios administracinės ir reguliavimo kliūtys, taip pat skaidrumo trūkumas ir ilgas statybos ir žemės naudojimo leidimų išdavimo laikotarpis. Palyginti su kitomis šio regiono valstybėmis narėmis, labai didelę valstybės investicijų dalį Slovakijoje sudaro ES lėšos. Be to, ES lėšas panaudoti trukdo ir šį procesą lėtina prastas planavimo procedūrų valdymas, netinkama projektų sandara ir atranka, taip pat poveikio aplinkai vertinimo reikalavimų nesilaikymas. Dėl kaskart pagal individualius poreikius pritaikomų pirkimo specifikacijų per viešuosius pirkimus ribojama konkurencija, o laimėjusių projektų kainos būna didelės. Šias problemas įveikti padėtų pirkime dalyvaujančių valstybės sektoriaus subjektų geresnė priežiūra ir didesnė kompetencija. Verslo aplinkai ypač kenkia tai, kad viešojo administravimo ir teisingumo sistemos yra nepakankamai veiksmingos ir nepakankamai kokybiškos, o civilinio proceso ir netolygaus teismų darbo krūvio pasiskirstymo problemos iki šiol nesprendžiamos; |
| --- | --- |

(13)

dėl prastos investicijų grąžos pastaraisiais metais gali pablogėti Slovakijos ilgalaikio ekonomikos augimo perspektyvos. Ypač smarkiai privačių investicijų sumažėjo 2008–2013 m. laikotarpiu – dėl sumažėjusių tiesioginių užsienio investicijų (TUI) apie 90 % bendro investicijų sumažėjimo lėmė ne finansų bendrovės. 2013 m. realiąja verte išreikštos investicijos į gamybos priemones vis dar buvo apie 13 % mažesnės nei 2008 m. Nors valstybės investicijos mažėjo ne taip smarkiai, šis mažėjimas vis tiek turėjo reikšmingų padarinių dėl didelio masto transporto infrastruktūros projektų, kurie yra labai svarbūs siekiant galėti pasinaudoti Slovakijos vidurio ir rytų regionų augimo potencialu. Valstybės investicijas stabdo su investicijų planavimu susijusios administracinės ir reguliavimo kliūtys, taip pat skaidrumo trūkumas ir ilgas statybos ir žemės naudojimo leidimų išdavimo laikotarpis. Palyginti su kitomis šio regiono valstybėmis narėmis, labai didelę valstybės investicijų dalį Slovakijoje sudaro ES lėšos. Be to, ES lėšas panaudoti trukdo ir šį procesą lėtina prastas planavimo procedūrų valdymas, netinkama projektų sandara ir atranka, taip pat poveikio aplinkai vertinimo reikalavimų nesilaikymas. Dėl kaskart pagal individualius poreikius pritaikomų pirkimo specifikacijų per viešuosius pirkimus ribojama konkurencija, o laimėjusių projektų kainos būna didelės. Šias problemas įveikti padėtų pirkime dalyvaujančių valstybės sektoriaus subjektų geresnė priežiūra ir didesnė kompetencija. Verslo aplinkai ypač kenkia tai, kad viešojo administravimo ir teisingumo sistemos yra nepakankamai veiksmingos ir nepakankamai kokybiškos, o civilinio proceso ir netolygaus teismų darbo krūvio pasiskirstymo problemos iki šiol nesprendžiamos;

| (14) | vykdant Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Slovakijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2015 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino stabilumo programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat įvertino veiksmus, kurių Slovakija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Slovakijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES lygmens priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos pagal Europos Semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–4 rekomendacijose; |
| --- | --- |

(14)

vykdant Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Slovakijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2015 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino stabilumo programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat įvertino veiksmus, kurių Slovakija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Slovakijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES lygmens priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos pagal Europos Semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–4 rekomendacijose;

| (15) | atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo Slovakijos stabilumo programą ir mano (6), kad Slovakija laikosi Stabilumo ir augimo pakto; |
| --- | --- |

(15)

atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo Slovakijos stabilumo programą ir mano (6), kad Slovakija laikosi Stabilumo ir augimo pakto;

| (16) | vykdant Europos semestrą, Komisija taip pat atliko visos euro zonos ekonominės politikos analizę. Remdamasi šia analize, Taryba pateikė konkrečias rekomendacijas, skirtas valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro (7). Slovakija, kaip šalis, kurios valiuta yra euro, taip pat turėtų užtikrinti, kad tos rekomendacijos būtų visiškai ir laiku įgyvendintos, |
| --- | --- |

(16)

vykdant Europos semestrą, Komisija taip pat atliko visos euro zonos ekonominės politikos analizę. Remdamasi šia analize, Taryba pateikė konkrečias rekomendacijas, skirtas valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro (7). Slovakija, kaip šalis, kurios valiuta yra euro, taip pat turėtų užtikrinti, kad tos rekomendacijos būtų visiškai ir laiku įgyvendintos,

REKOMENDUOJA Slovakijai 2015–2016 m. imtis šių veiksmų:

| 1. | Didinti sveikatos priežiūros sektoriaus išlaidų efektyvumą, be kita ko, gerinant stacionariosios sveikatos priežiūros valdymą ir stiprinant pirminės sveikatos priežiūros sistemą. Imtis priemonių mokesčių surinkimui gerinti. |
| --- | --- |

1.

Didinti sveikatos priežiūros sektoriaus išlaidų efektyvumą, be kita ko, gerinant stacionariosios sveikatos priežiūros valdymą ir stiprinant pirminės sveikatos priežiūros sistemą. Imtis priemonių mokesčių surinkimui gerinti.

| 2. | Imtis papildomų priemonių ilgalaikio nedarbo problemai spręsti: taikyti aktyvumo skatinimo priemones, suteikti antrą galimybę mokytis ir teikti prie individualių poreikių pritaikytą aukštos kokybės mokymą. Didinti paskatas moterims likti darbo rinkoje arba į ją grįžti, gerinant vaikų priežiūros paslaugų teikimą. |
| --- | --- |

2.

Imtis papildomų priemonių ilgalaikio nedarbo problemai spręsti: taikyti aktyvumo skatinimo priemones, suteikti antrą galimybę mokytis ir teikti prie individualių poreikių pritaikytą aukštos kokybės mokymą. Didinti paskatas moterims likti darbo rinkoje arba į ją grįžti, gerinant vaikų priežiūros paslaugų teikimą.

| 3. | Siekiant spręsti prastėjančių mokymosi rezultatų problemą, gerinti mokytojų rengimą ir mokytojo profesijos patrauklumą. Didinti bendrojo ugdymo mokyklose ir aukštos kokybės ankstyvojo ugdymo įstaigose besimokančių romų vaikų skaičių. |
| --- | --- |

3.

Siekiant spręsti prastėjančių mokymosi rezultatų problemą, gerinti mokytojų rengimą ir mokytojo profesijos patrauklumą. Didinti bendrojo ugdymo mokyklose ir aukštos kokybės ankstyvojo ugdymo įstaigose besimokančių romų vaikų skaičių.

| 4. | Skatinti investicijas į infrastruktūrą, tobulinti ir racionalizuoti žemės naudojimo ir statybos leidimų išdavimo administracines procedūras. Didinti konkurenciją viešųjų pirkimų konkursuose ir tobulinti priežiūros mechanizmus viešųjų pirkimų srityje. |
| --- | --- |

4.

Skatinti investicijas į infrastruktūrą, tobulinti ir racionalizuoti žemės naudojimo ir statybos leidimų išdavimo administracines procedūras. Didinti konkurenciją viešųjų pirkimų konkursuose ir tobulinti priežiūros mechanizmus viešųjų pirkimų srityje.

Priimta Briuselyje 2015 m. liepos 14 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

P. GRAMEGNA

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

1

(2)  Toliau taikomos pagal 2014 m. gegužės 6 d. Tarybos sprendimą 2014/322/ES dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių 2014 m. (OL L 165, 2014 6 4, p. 49).

2

(3)  2014 m. liepos 8 d. Tarybos rekomendacija dėl 2014 m. Slovakijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2014 m. Slovakijos stabilumo programos (OL C 247, 2014 7 29, p. 122).

3

(4)  2013 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 473/2013 dėl euro zonos valstybių narių biudžeto planų projektų stebėsenos bei vertinimo ir perviršinio deficito padėties ištaisymo užtikrinimo bendrųjų nuostatų (OL L 140, 2013 5 27, p. 11).

4

(5)  2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (OL L 306, 2011 11 23, p. 25).

5

(6)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.

6

(7)  OL C 272, 2015 8 18, p. 98.

7

---

| 18.8.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 272/14 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 272/14

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2015 m. liepos 14 d.

dėl 2015 m. Suomijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2015 m. Suomijos stabilumo programos

(2015/C 272/04)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (2), ypač į jo 6 straipsnio 1 dalį;

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

kadangi:

| (1) | 2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują augimo ir darbo vietų kūrimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonominės politikos koordinavimu. Strategija yra orientuota į tas svarbias sritis, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas; |
| --- | --- |

(1)

2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują augimo ir darbo vietų kūrimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonominės politikos koordinavimu. Strategija yra orientuota į tas svarbias sritis, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas;

| (2) | remdamasi Komisijos pasiūlymais, 2015 m. liepos 14 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos ekonominės politikos bendrų gairių, o 2010 m. spalio 21 d. – sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (3). Abejos gairės kartu sudaro integruotas gaires, ir į jas valstybių narių buvo paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonominę ir užimtumo politiką; |
| --- | --- |

(2)

remdamasi Komisijos pasiūlymais, 2015 m. liepos 14 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos ekonominės politikos bendrų gairių, o 2010 m. spalio 21 d. – sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (3). Abejos gairės kartu sudaro integruotas gaires, ir į jas valstybių narių buvo paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonominę ir užimtumo politiką;

| (3) | 2014 m. liepos 8 d. Taryba priėmė rekomendaciją (4) dėl 2014 m. Suomijos nacionalinės reformų programos ir pateikė nuomonę dėl atnaujintos 2014 m. Suomijos stabilumo programos. 2014 m. lapkričio 28 d. vadovaudamasi Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 473/2013 (5) Komisija pateikė nuomonę dėl 2015 m. Suomijos biudžeto plano projekto; |
| --- | --- |

(3)

2014 m. liepos 8 d. Taryba priėmė rekomendaciją (4) dėl 2014 m. Suomijos nacionalinės reformų programos ir pateikė nuomonę dėl atnaujintos 2014 m. Suomijos stabilumo programos. 2014 m. lapkričio 28 d. vadovaudamasi Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 473/2013 (5) Komisija pateikė nuomonę dėl 2015 m. Suomijos biudžeto plano projekto;

| (4) | 2014 m. lapkričio 28 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2015 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Tą pačią dieną Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje nurodyta, kad Suomija yra viena iš valstybių narių, dėl kurios reikės parengti nuodugnią apžvalgą; |
| --- | --- |

(4)

2014 m. lapkričio 28 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2015 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Tą pačią dieną Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje nurodyta, kad Suomija yra viena iš valstybių narių, dėl kurios reikės parengti nuodugnią apžvalgą;

| (5) | 2014 m. gruodžio 18 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, pagal kuriuos reikia skatinti investuoti, intensyviau vykdyti struktūrines reformas ir vykdyti atsakingą augimui palankų fiskalinį konsolidavimą; |
| --- | --- |

(5)

2014 m. gruodžio 18 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, pagal kuriuos reikia skatinti investuoti, intensyviau vykdyti struktūrines reformas ir vykdyti atsakingą augimui palankų fiskalinį konsolidavimą;

| (6) | 2015 m. vasario 26 d. Komisija paskelbė 2015 m. ataskaitą dėl Suomijos. Joje įvertinta Suomijos pažanga įgyvendinant 2014 m. liepos 8 d. priimtas šaliai skirtas rekomendacijas. Į šalies ataskaitą įtraukti ir nuodugnios apžvalgos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį rezultatai. Komisijai atlikus analizę galima daryti išvadą, kad Suomijoje yra susidaręs makroekonominis disbalansas, dėl kurio reikia imtis politikos veiksmų ir kurį reikia stebėti. Visų pirma reikia stebėti su prastais eksporto rezultatais susijusią riziką, atsižvelgiant į pramonės restruktūrizavimą. Nors eksporto rinkos dalies mažėjimas ir elektronikos pramonės nuosmukis iš esmės sustojo, investuojama vis dar mažai ir potencialus augimas sumažėjo. Privačiojo sektoriaus skola stabilizavosi ir nebėra neatidėliotinas rūpestis, tačiau palyginti aukštas jos lygis verčia atidžiai stebėti padėtį; |
| --- | --- |

(6)

2015 m. vasario 26 d. Komisija paskelbė 2015 m. ataskaitą dėl Suomijos. Joje įvertinta Suomijos pažanga įgyvendinant 2014 m. liepos 8 d. priimtas šaliai skirtas rekomendacijas. Į šalies ataskaitą įtraukti ir nuodugnios apžvalgos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį rezultatai. Komisijai atlikus analizę galima daryti išvadą, kad Suomijoje yra susidaręs makroekonominis disbalansas, dėl kurio reikia imtis politikos veiksmų ir kurį reikia stebėti. Visų pirma reikia stebėti su prastais eksporto rezultatais susijusią riziką, atsižvelgiant į pramonės restruktūrizavimą. Nors eksporto rinkos dalies mažėjimas ir elektronikos pramonės nuosmukis iš esmės sustojo, investuojama vis dar mažai ir potencialus augimas sumažėjo. Privačiojo sektoriaus skola stabilizavosi ir nebėra neatidėliotinas rūpestis, tačiau palyginti aukštas jos lygis verčia atidžiai stebėti padėtį;

| (7) | 2015 m. balandžio 2 d. Suomija pateikė 2015 m. nacionalinę reformų programą ir 2015 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į abiejų programų tarpusavio sąsajas, jos vertintos vienu metu; |
| --- | --- |

(7)

2015 m. balandžio 2 d. Suomija pateikė 2015 m. nacionalinę reformų programą ir 2015 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į abiejų programų tarpusavio sąsajas, jos vertintos vienu metu;

| (8) | šiuo metu Suomijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis. Kadenciją baigusios Vyriausybės pateiktoje 2015 m. stabilumo programoje, grindžiamoje prielaida, kad politika nesikeis, ir apimančioje 2014–2019 m. laikotarpį, numatyta, kad nominalus deficitas, kuris 2014 m. buvo padidintas iki 3,2 % BVP ir todėl viršijo 3 % BVP pamatinę vertę, 2015 m. toliau didės iki 3,4 % BVP, tada laipsniškai sumažės iki 3,1 % BVP 2017 m. ir dar labiau iki 2,5 % BVP 2019 m. Remiantis 2015 m. stabilumo programa, valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP prognozuojamuoju programos laikotarpiu greičiausiai didės ir 2019 m. pasieks 67,8 %. Programos laikotarpiu vidutinio laikotarpio tikslo, t. y. 0,5 % BVP struktūrinio deficito, nenumatoma pasiekti. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios biudžeto projekcijos, yra tikėtinas. Remiantis Komisijos 2015 m. pavasario prognoze, Suomijos valdžios sektoriaus deficitas bus 3,3 % BVP 2015 m. ir 3,2 % BVP 2016 m., o skolos santykis su BVP iki 2016 m. padidės iki 64,4 % BVP. 2015 m. gegužės 13 d. pagal Sutarties 126 straipsnio 3 dalį Komisija paskelbė ataskaitą, kurioje padarė išvadą, kad deficito ir skolos kriterijai nelaikomi įvykdytais. Tačiau naujoji Vyriausybė gegužės 27 d. paskelbė savo strateginę programą, įskaitant planuojamas konsolidavimo priemones. Remiantis Komisijos atliktu įvertinimu, šios priemonės, jei jos bus visiškai įgyvendintos, turėtų sumažinti nominalųjį deficitą iki gerokai mažiau kaip 3 % BVP 2016 m. Po 2014 m. pablogėjimo 2015 m. užfiksuotas dar vienas nukrypimas nuo reikiamų struktūrinių veiksmų pagal prevencinę dalį. Tikimasi, kad išlaidų kriterijus 2015 m. iš esmės bus įvykdytas. Taigi, gali kilti rizika, kad per 2014–2015 m. bus smarkiai nukrypta nuo vidutinio laikotarpio tikslui pasiekti reikiamo koregavimo; tai turės būti dar kartą įvertinta atliekant ex post vertinimą. Atsižvelgiant į priemones, kurias paskelbė naujoji Vyriausybė, esama rizikos, kad 2016 m. bus tam tikrų nukrypimų. Todėl reikės papildomų priemonių, kad būtų atlikti reikiami struktūriniai koregavimai. Remdamasi savo atliktu stabilumo programos įvertinimu ir atsižvelgdama į Komisijos 2015 m. pavasario prognozę, taip pat gegužės 27 d. pateiktų naujosios Vyriausybės konsolidavimo priemonių įvertinimą, Taryba mano, kad esama rizikos, jog Suomija nesilaikys Stabilumo ir augimo pakto nuostatų. Nors Suomija padarė tam tikrą pažangą įgyvendindama administracines reformas, šalies viešojo sektoriaus veiksmingumą būtų galima padidinti labiau, visų pirma tose srityse, kuriose dėl senėjimo ateityje augs išlaidos.
  2014 m. rudenį socialiniai partneriai pasiekė susitarimą dėl pensijų reformos turinio, tačiau susitarimas dar turi būti priimtas. Atsižvelgiant į fiskalinio tvarumo atotrūkį ir planuojamą teisės aktais nustatyto pensinio amžiaus ilginimą, būtina didinti vyresnio amžiaus darbuotojų dalyvavimą darbo rinkoje. Ankstyvą pasitraukimą iš darbo rinkos dažniausiai lemia neįgalumas arba padidintos bedarbio išmokos vyresnio amžiaus darbuotojams. 2014 m. gruodžio mėn. Vyriausybė pristatė parlamentui socialinių ir sveikatos priežiūros paslaugų reformos įstatymo projektą, tačiau iki parlamento rinkimų 2015 m. balandžio mėn. nesurastas tinkamas sprendimas, galintis užtikrinti pusiausvyrą tarp didelių savivaldybių koalicijų administracinio modelio ir konstitucija užtikrinto pavienių savivaldybių savarankiškumo, todėl įstatymo projekto priimti nepavyko. Suomijos savivaldybės yra santykinai mažos, tačiau, palyginti su kitų Europos šalių savivaldybėmis, vykdo gana plataus masto užduotis. Savivaldybių organizacinės struktūros reforma šiek tiek vėluodama vyksta, o savivaldybės atlieka susijungimo privalumų tyrimus. Remiantis 2015 m. nacionaline reformų programa, iki 2016 m. pabaigos parlamentui gali būti pateiktas naujas pasiūlymas dėl teisės akto; |
| --- | --- |

(8)

šiuo metu Suomijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis. Kadenciją baigusios Vyriausybės pateiktoje 2015 m. stabilumo programoje, grindžiamoje prielaida, kad politika nesikeis, ir apimančioje 2014–2019 m. laikotarpį, numatyta, kad nominalus deficitas, kuris 2014 m. buvo padidintas iki 3,2 % BVP ir todėl viršijo 3 % BVP pamatinę vertę, 2015 m. toliau didės iki 3,4 % BVP, tada laipsniškai sumažės iki 3,1 % BVP 2017 m. ir dar labiau iki 2,5 % BVP 2019 m. Remiantis 2015 m. stabilumo programa, valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP prognozuojamuoju programos laikotarpiu greičiausiai didės ir 2019 m. pasieks 67,8 %. Programos laikotarpiu vidutinio laikotarpio tikslo, t. y. 0,5 % BVP struktūrinio deficito, nenumatoma pasiekti. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios biudžeto projekcijos, yra tikėtinas. Remiantis Komisijos 2015 m. pavasario prognoze, Suomijos valdžios sektoriaus deficitas bus 3,3 % BVP 2015 m. ir 3,2 % BVP 2016 m., o skolos santykis su BVP iki 2016 m. padidės iki 64,4 % BVP. 2015 m. gegužės 13 d. pagal Sutarties 126 straipsnio 3 dalį Komisija paskelbė ataskaitą, kurioje padarė išvadą, kad deficito ir skolos kriterijai nelaikomi įvykdytais. Tačiau naujoji Vyriausybė gegužės 27 d. paskelbė savo strateginę programą, įskaitant planuojamas konsolidavimo priemones. Remiantis Komisijos atliktu įvertinimu, šios priemonės, jei jos bus visiškai įgyvendintos, turėtų sumažinti nominalųjį deficitą iki gerokai mažiau kaip 3 % BVP 2016 m. Po 2014 m. pablogėjimo 2015 m. užfiksuotas dar vienas nukrypimas nuo reikiamų struktūrinių veiksmų pagal prevencinę dalį. Tikimasi, kad išlaidų kriterijus 2015 m. iš esmės bus įvykdytas. Taigi, gali kilti rizika, kad per 2014–2015 m. bus smarkiai nukrypta nuo vidutinio laikotarpio tikslui pasiekti reikiamo koregavimo; tai turės būti dar kartą įvertinta atliekant ex post vertinimą. Atsižvelgiant į priemones, kurias paskelbė naujoji Vyriausybė, esama rizikos, kad 2016 m. bus tam tikrų nukrypimų. Todėl reikės papildomų priemonių, kad būtų atlikti reikiami struktūriniai koregavimai. Remdamasi savo atliktu stabilumo programos įvertinimu ir atsižvelgdama į Komisijos 2015 m. pavasario prognozę, taip pat gegužės 27 d. pateiktų naujosios Vyriausybės konsolidavimo priemonių įvertinimą, Taryba mano, kad esama rizikos, jog Suomija nesilaikys Stabilumo ir augimo pakto nuostatų. Nors Suomija padarė tam tikrą pažangą įgyvendindama administracines reformas, šalies viešojo sektoriaus veiksmingumą būtų galima padidinti labiau, visų pirma tose srityse, kuriose dėl senėjimo ateityje augs išlaidos.

2014 m. rudenį socialiniai partneriai pasiekė susitarimą dėl pensijų reformos turinio, tačiau susitarimas dar turi būti priimtas. Atsižvelgiant į fiskalinio tvarumo atotrūkį ir planuojamą teisės aktais nustatyto pensinio amžiaus ilginimą, būtina didinti vyresnio amžiaus darbuotojų dalyvavimą darbo rinkoje. Ankstyvą pasitraukimą iš darbo rinkos dažniausiai lemia neįgalumas arba padidintos bedarbio išmokos vyresnio amžiaus darbuotojams. 2014 m. gruodžio mėn. Vyriausybė pristatė parlamentui socialinių ir sveikatos priežiūros paslaugų reformos įstatymo projektą, tačiau iki parlamento rinkimų 2015 m. balandžio mėn. nesurastas tinkamas sprendimas, galintis užtikrinti pusiausvyrą tarp didelių savivaldybių koalicijų administracinio modelio ir konstitucija užtikrinto pavienių savivaldybių savarankiškumo, todėl įstatymo projekto priimti nepavyko. Suomijos savivaldybės yra santykinai mažos, tačiau, palyginti su kitų Europos šalių savivaldybėmis, vykdo gana plataus masto užduotis. Savivaldybių organizacinės struktūros reforma šiek tiek vėluodama vyksta, o savivaldybės atlieka susijungimo privalumų tyrimus. Remiantis 2015 m. nacionaline reformų programa, iki 2016 m. pabaigos parlamentui gali būti pateiktas naujas pasiūlymas dėl teisės akto;

| (9) | atsižvelgiant į senėjančią visuomenę ir darbingo amžiaus gyventojų skaičiaus mažėjimą, svarbu užtikrinti, kad darbo rinkai būtų prieinama visa potenciali darbo jėga. Suomija šioje srityje padarė tam tikrą pažangą ir ėmėsi keleto priemonių, įskaitant geresnį darbo užmokesčio subsidijų organizavimą, didžiausią dėmesį skirdama pagyvenusiems asmenims, ir veiksmingesnę valstybinę užimtumo tarnybą. 2014 m. nedarbo lygis buvo 8,7 % ir šiuo metu auga, visų pirma jaunimo ir vyresnio amžiaus darbuotojų gretose. 2013 m. susitarime dėl darbo užmokesčio ribojimo numatytu mažesniu vienetui tenkančių darbo sąnaudų augimu palaikomas išlaidų lygio atkūrimas ir eksporto konkurencingumas; |
| --- | --- |

(9)

atsižvelgiant į senėjančią visuomenę ir darbingo amžiaus gyventojų skaičiaus mažėjimą, svarbu užtikrinti, kad darbo rinkai būtų prieinama visa potenciali darbo jėga. Suomija šioje srityje padarė tam tikrą pažangą ir ėmėsi keleto priemonių, įskaitant geresnį darbo užmokesčio subsidijų organizavimą, didžiausią dėmesį skirdama pagyvenusiems asmenims, ir veiksmingesnę valstybinę užimtumo tarnybą. 2014 m. nedarbo lygis buvo 8,7 % ir šiuo metu auga, visų pirma jaunimo ir vyresnio amžiaus darbuotojų gretose. 2013 m. susitarime dėl darbo užmokesčio ribojimo numatytu mažesniu vienetui tenkančių darbo sąnaudų augimu palaikomas išlaidų lygio atkūrimas ir eksporto konkurencingumas;

| (10) | Suomija padarė tam tikrą pažangą didindama savo pajėgumą inovatyvių produktų pasiūlos srityje. Vyriausybė vykdo visapusišką mokslinių tyrimų institutų ir mokslinių tyrimų finansavimo reformą. Švarių technologijų, biotechnologijų ir skaitmeninimo politikos programos yra perspektyvios, tačiau palyginti nedidelio masto. Nors investicijos į MTTP yra vienos didžiausių Sąjungoje, Suomijai vis dar sudėtinga šias investicijas paversti tinkamais eksportui produktais ir paslaugomis. Vyriausybė deda pastangas siekdama paprastinti paramos verslui sistemas ir didinti jų veiksmingumą, taip pat didinti finansavimą pradedančiosioms įmonėms ir skatinti šių įmonių tarptautinimą. Vis dėlto investicijos Suomijoje išlieka nedidelės, toliau susiduriama su eksporto sunkumais, o užimtumas sumažėjo. Be to, būtina stengtis didinti konkurenciją produktų ir paslaugų rinkose, visų pirma vis dar labai koncentruotame mažmeninės prekybos sektoriuje; |
| --- | --- |

(10)

Suomija padarė tam tikrą pažangą didindama savo pajėgumą inovatyvių produktų pasiūlos srityje. Vyriausybė vykdo visapusišką mokslinių tyrimų institutų ir mokslinių tyrimų finansavimo reformą. Švarių technologijų, biotechnologijų ir skaitmeninimo politikos programos yra perspektyvios, tačiau palyginti nedidelio masto. Nors investicijos į MTTP yra vienos didžiausių Sąjungoje, Suomijai vis dar sudėtinga šias investicijas paversti tinkamais eksportui produktais ir paslaugomis. Vyriausybė deda pastangas siekdama paprastinti paramos verslui sistemas ir didinti jų veiksmingumą, taip pat didinti finansavimą pradedančiosioms įmonėms ir skatinti šių įmonių tarptautinimą. Vis dėlto investicijos Suomijoje išlieka nedidelės, toliau susiduriama su eksporto sunkumais, o užimtumas sumažėjo. Be to, būtina stengtis didinti konkurenciją produktų ir paslaugų rinkose, visų pirma vis dar labai koncentruotame mažmeninės prekybos sektoriuje;

| (11) | vykdant Europos semestrą Komisija atliko išsamią Suomijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2015 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino stabilumo programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat įvertino veiksmus, kurių Suomija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Suomijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES lygmens priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–4 rekomendacijose; |
| --- | --- |

(11)

vykdant Europos semestrą Komisija atliko išsamią Suomijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2015 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino stabilumo programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat įvertino veiksmus, kurių Suomija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Suomijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES lygmens priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–4 rekomendacijose;

| (12) | atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo stabilumo programą ir savo nuomonę (6) visų pirma pateikė toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje; |
| --- | --- |

(12)

atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo stabilumo programą ir savo nuomonę (6) visų pirma pateikė toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje;

| (13) | atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo nacionalinę reformų programą ir stabilumo programą. Jos rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį pateiktos toliau išdėstytose 2 ir 3 rekomendacijose; |
| --- | --- |

(13)

atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo nacionalinę reformų programą ir stabilumo programą. Jos rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį pateiktos toliau išdėstytose 2 ir 3 rekomendacijose;

| (14) | vykdant Europos semestrą, Komisija taip pat atliko visos euro zonos ekonominės politikos analizę. Remdamasi šia analize, Taryba pateikė konkrečias rekomendacijas, skirtas valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro (7). Kaip šalis, kurios valiuta yra euro, Suomija taip pat turėtų užtikrinti, kad tos rekomendacijos būtų įgyvendintos visiškai ir laiku, |
| --- | --- |

(14)

vykdant Europos semestrą, Komisija taip pat atliko visos euro zonos ekonominės politikos analizę. Remdamasi šia analize, Taryba pateikė konkrečias rekomendacijas, skirtas valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro (7). Kaip šalis, kurios valiuta yra euro, Suomija taip pat turėtų užtikrinti, kad tos rekomendacijos būtų įgyvendintos visiškai ir laiku,

REKOMENDUOJA Suomijai 2015–2016 m. imtis šių veiksmų:

| 1. | Užtikrinti 2015 m. bent 0,1 % BVP fiskalinį koregavimą siekiant vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo, o 2016 m. – 0,5 % BVP fiskalinį koregavimą. Tęsti veiksmus, kuriais siekiama sumažinti fiskalinio tvarumo atotrūkį ir pagerinti ekonomikos augimo sąlygas. |
| --- | --- |

1.

Užtikrinti 2015 m. bent 0,1 % BVP fiskalinį koregavimą siekiant vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo, o 2016 m. – 0,5 % BVP fiskalinį koregavimą. Tęsti veiksmus, kuriais siekiama sumažinti fiskalinio tvarumo atotrūkį ir pagerinti ekonomikos augimo sąlygas.

| 2. | Priimti sutartą pensijų reformą ir laipsniškai šalinti ankstyvo pasitraukimo iš darbo rinkos galimybes. Užtikrinti su savivaldos struktūra ir socialinėmis bei sveikatos priežiūros paslaugomis susijusių administracinių reformų veiksmingą modelį ir įgyvendinimą, siekiant padidinti viešųjų paslaugų teikimo produktyvumą ir išlaidų veiksmingumą, kartu užtikrinant jų kokybę. |
| --- | --- |

2.

Priimti sutartą pensijų reformą ir laipsniškai šalinti ankstyvo pasitraukimo iš darbo rinkos galimybes. Užtikrinti su savivaldos struktūra ir socialinėmis bei sveikatos priežiūros paslaugomis susijusių administracinių reformų veiksmingą modelį ir įgyvendinimą, siekiant padidinti viešųjų paslaugų teikimo produktyvumą ir išlaidų veiksmingumą, kartu užtikrinant jų kokybę.

| 3. | Toliau dėti pastangas gerinant jaunimo, vyresnio amžiaus darbuotojų ir ilgalaikių bedarbių įsidarbinimo galimybes, visų pirma dėmesį skiriant darbui reikalingų įgūdžių ugdymui. Skatinti darbo užmokesčio raidą atsižvelgiant į produktyvumą, visapusiškai gerbiant socialinių partnerių vaidmenį ir laikantis nacionalinės praktikos. |
| --- | --- |

3.

Toliau dėti pastangas gerinant jaunimo, vyresnio amžiaus darbuotojų ir ilgalaikių bedarbių įsidarbinimo galimybes, visų pirma dėmesį skiriant darbui reikalingų įgūdžių ugdymui. Skatinti darbo užmokesčio raidą atsižvelgiant į produktyvumą, visapusiškai gerbiant socialinių partnerių vaidmenį ir laikantis nacionalinės praktikos.

| 4. | Imtis priemonių, kad mažmeninės prekybos sektoriuje būtų sudarytos sąlygos veiksmingai konkurencijai. |
| --- | --- |

4.

Imtis priemonių, kad mažmeninės prekybos sektoriuje būtų sudarytos sąlygos veiksmingai konkurencijai.

Priimta Briuselyje 2015 m. liepos 14 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

P. GRAMEGNA

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

1

(2)  OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

2

(3)  Toliau taikomos pagal 2014 m. gegužės 6 d. Tarybos sprendimą 2014/322/ES dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių 2014 m. (OL L 165, 2014 6 4, p. 49).

3

(4)  2014 m. liepos 8 d. Tarybos rekomendacija dėl 2014 m. Suomijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2014 m. Suomijos stabilumo programos (OL C 247, 2014 7 29, p. 127).

4

(5)  2013 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 473/2013 dėl euro zonos valstybių narių biudžeto planų projektų stebėsenos bei vertinimo ir perviršinio deficito padėties ištaisymo užtikrinimo bendrųjų nuostatų (OL L 140, 2013 5 27, p. 11).

5

(6)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.

6

(7)  OL C 272, 2015 8 18, p. 98.

7

---

| 18.8.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 272/18 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 272/18

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2015 m. liepos 14 d.

dėl 2015 m. Švedijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2015 m. Švedijos konvergencijos programos

(2015/C 272/05)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (2), ypač į jo 6 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

kadangi:

| (1) | 2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują augimo ir darbo vietų kūrimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonominės politikos koordinavimu. Strategija yra orientuota į tas svarbias sritis, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas; |
| --- | --- |

(1)

2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują augimo ir darbo vietų kūrimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonominės politikos koordinavimu. Strategija yra orientuota į tas svarbias sritis, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas;

| (2) | remdamasi Komisijos pasiūlymais, 2015 m. liepos 14 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos ekonominės politikos bendrų gairių, o 2010 m. spalio 21 d. – sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (3). Abejos gairės kartu sudaro integruotas gaires, ir į jas valstybių narių buvo paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonominę ir užimtumo politiką; |
| --- | --- |

(2)

remdamasi Komisijos pasiūlymais, 2015 m. liepos 14 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos ekonominės politikos bendrų gairių, o 2010 m. spalio 21 d. – sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (3). Abejos gairės kartu sudaro integruotas gaires, ir į jas valstybių narių buvo paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonominę ir užimtumo politiką;

| (3) | 2014 m. liepos 8 d. Taryba priėmė rekomendaciją (4) dėl 2014 m. Švedijos nacionalinės reformų programos ir pateikė nuomonę dėl atnaujintos 2014 m. Švedijos konvergencijos programos; |
| --- | --- |

(3)

2014 m. liepos 8 d. Taryba priėmė rekomendaciją (4) dėl 2014 m. Švedijos nacionalinės reformų programos ir pateikė nuomonę dėl atnaujintos 2014 m. Švedijos konvergencijos programos;

| (4) | 2014 m. lapkričio 28 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2015 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Tą pačią dieną Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje nurodė, kad Švedija yra viena iš valstybių narių, dėl kurios reikės parengti nuodugnią apžvalgą; |
| --- | --- |

(4)

2014 m. lapkričio 28 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2015 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Tą pačią dieną Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje nurodė, kad Švedija yra viena iš valstybių narių, dėl kurios reikės parengti nuodugnią apžvalgą;

| (5) | 2014 m. gruodžio 18 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, pagal kuriuos reikia skatinti investuoti, sparčiau vykdyti struktūrines reformas ir vykdyti atsakingą augimui palankų fiskalinį konsolidavimą; |
| --- | --- |

(5)

2014 m. gruodžio 18 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, pagal kuriuos reikia skatinti investuoti, sparčiau vykdyti struktūrines reformas ir vykdyti atsakingą augimui palankų fiskalinį konsolidavimą;

| (6) | 2015 m. vasario 26 d. Komisija paskelbė 2015 m. šalies ataskaitą dėl Švedijos. Joje įvertinta Švedijos pažanga įgyvendinant 2014 m. liepos 8 d. priimtas šaliai skirtas rekomendacijas. Į šalies ataskaitą įtraukti ir nuodugnios apžvalgos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį rezultatai. Komisijos analizė leidžia daryti išvadą, kad Švedijoje yra susidaręs makroekonominis disbalansas, dėl kurio reikia imtis politikos veiksmų ir kurį reikia stebėti. Visų pirma, namų ūkių skola išlieka labai didelė ir toliau didėja dėl augančių būstų kainų, vis dar mažų palūkanų normų ir didelių mokesčių paskatų, taip pat dėl ribotos būstų pasiūlos. Toliau turi būti stebima makroekonominė raida, susijusi su privačiojo sektoriaus skola; |
| --- | --- |

(6)

2015 m. vasario 26 d. Komisija paskelbė 2015 m. šalies ataskaitą dėl Švedijos. Joje įvertinta Švedijos pažanga įgyvendinant 2014 m. liepos 8 d. priimtas šaliai skirtas rekomendacijas. Į šalies ataskaitą įtraukti ir nuodugnios apžvalgos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį rezultatai. Komisijos analizė leidžia daryti išvadą, kad Švedijoje yra susidaręs makroekonominis disbalansas, dėl kurio reikia imtis politikos veiksmų ir kurį reikia stebėti. Visų pirma, namų ūkių skola išlieka labai didelė ir toliau didėja dėl augančių būstų kainų, vis dar mažų palūkanų normų ir didelių mokesčių paskatų, taip pat dėl ribotos būstų pasiūlos. Toliau turi būti stebima makroekonominė raida, susijusi su privačiojo sektoriaus skola;

| (7) | 2015 m. balandžio 23 d. Švedija pateikė 2015 m. nacionalinę reformų programą, o 2015 m. balandžio 24 d. – 2015 m. konvergencijos programą. Siekiant atsižvelgti į abiejų programų tarpusavio sąsajas, jos vertintos vienu metu; |
| --- | --- |

(7)

2015 m. balandžio 23 d. Švedija pateikė 2015 m. nacionalinę reformų programą, o 2015 m. balandžio 24 d. – 2015 m. konvergencijos programą. Siekiant atsižvelgti į abiejų programų tarpusavio sąsajas, jos vertintos vienu metu;

| (8) | šiuo metu Švedijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis. 2015 m. konvergencijos programoje Vyriausybė numato, kad nominalus deficitas laipsniškai sumažės iki 1,4 % BVP 2015 m. ir 2018 m. pasieks balansą, taip pat, kad programos laikotarpiu toliau bus laikomasi vidutinio laikotarpio tikslo – užtikrinti 1 % BVP struktūrinį deficitą. Manoma, kad valdžios sektoriaus skolos ir BVP santykis bus didžiausias 2015 m. ir sieks 44,2 %, o vėliau laipsniškai sumažės iki 40,0 % 2018 m. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios biudžeto projekcijos, yra tikėtinas. Tačiau reikės išsamiai nurodyti priemones, kurias taikant būtų pasiekti planuojami deficito tikslai nuo 2016 m. Remiantis Komisijos 2015 m. pavasario prognoze numatoma, kad struktūrinis balansas 2015 m. bus – 1 % BVP, kaip ir vidutinio laikotarpio tikslas, o 2016 m. sumažės iki – 0,9 % BVP. Remdamasi konvergencijos programos vertinimu ir atsižvelgdama į Komisijos 2015 m. pavasario prognozę, Taryba mano, kad, kaip tikimasi, Švedija laikysis Stabilumo ir augimo pakto nuostatų; |
| --- | --- |

(8)

šiuo metu Švedijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis. 2015 m. konvergencijos programoje Vyriausybė numato, kad nominalus deficitas laipsniškai sumažės iki 1,4 % BVP 2015 m. ir 2018 m. pasieks balansą, taip pat, kad programos laikotarpiu toliau bus laikomasi vidutinio laikotarpio tikslo – užtikrinti 1 % BVP struktūrinį deficitą. Manoma, kad valdžios sektoriaus skolos ir BVP santykis bus didžiausias 2015 m. ir sieks 44,2 %, o vėliau laipsniškai sumažės iki 40,0 % 2018 m. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios biudžeto projekcijos, yra tikėtinas. Tačiau reikės išsamiai nurodyti priemones, kurias taikant būtų pasiekti planuojami deficito tikslai nuo 2016 m. Remiantis Komisijos 2015 m. pavasario prognoze numatoma, kad struktūrinis balansas 2015 m. bus – 1 % BVP, kaip ir vidutinio laikotarpio tikslas, o 2016 m. sumažės iki – 0,9 % BVP. Remdamasi konvergencijos programos vertinimu ir atsižvelgdama į Komisijos 2015 m. pavasario prognozę, Taryba mano, kad, kaip tikimasi, Švedija laikysis Stabilumo ir augimo pakto nuostatų;

| (9) | priešingai nei daugelyje kitų valstybių narių, būstų kainos Švedijoje nebuvo smarkiai koreguojamos ir nuo 2013 m. vidurio vėl smarkiai auga. Komisijos atlikta nuodugni apžvalga leidžia daryti išvadą, kad Švedijoje būstų kainos yra didesnės nei jų pagrindinė vertė. Tai iš dalies lemia palankūs esminiai veiksniai, pavyzdžiui, didesnės disponuojamosios pajamos, mažos palūkanų normos ir stipri demografinė padėtis. Vis dėlto šalies ataskaitoje įvardyti ir su paklausa, ir su pasiūla susiję būstų kainas lemiantys veiksniai. Paklausą didina itin palankios kreditavimo paskatos. Be to, būstų kainos didėja ir dėl Švedijos mokesčių sistemos, kuri teikia vienas iš didžiausių Sąjungoje mokesčių paskatas būsto nuosavybei įgyti. Tai savo ruožtu taip pat paskatino namų ūkių skolos didėjimą Švedijoje; ji yra didelė ir didėja sparčiau nei likusioje Sąjungos dalyje. Nors namų ūkių bendras turtas yra didelis, o disponuojamosios pajamos pastaraisiais metais didėjo, namų ūkių sektorius yra pažeidžiamesnis nei anksčiau, o didelis namų ūkių įsiskolinimas kelia riziką makroekonominiam stabilumui. Įsiskolinimui palankaus mokestinio iškraipymo, susijusio su gyventojų pajamų apmokestinimu, poveikį reikėtų mažinti laipsniškai ribojant hipotekos paskolų palūkanų atskaitymą iš mokėtinų mokesčių arba didinant periodinius nekilnojamojo turto mokesčius. Be to, reikia dėti pastangas siekiant paspartinti lėtą hipotekos paskolų amortizacijos tempą, kad būtų sumažintas namų ūkių įsiskolinimo didėjimas; |
| --- | --- |

(9)

priešingai nei daugelyje kitų valstybių narių, būstų kainos Švedijoje nebuvo smarkiai koreguojamos ir nuo 2013 m. vidurio vėl smarkiai auga. Komisijos atlikta nuodugni apžvalga leidžia daryti išvadą, kad Švedijoje būstų kainos yra didesnės nei jų pagrindinė vertė. Tai iš dalies lemia palankūs esminiai veiksniai, pavyzdžiui, didesnės disponuojamosios pajamos, mažos palūkanų normos ir stipri demografinė padėtis. Vis dėlto šalies ataskaitoje įvardyti ir su paklausa, ir su pasiūla susiję būstų kainas lemiantys veiksniai. Paklausą didina itin palankios kreditavimo paskatos. Be to, būstų kainos didėja ir dėl Švedijos mokesčių sistemos, kuri teikia vienas iš didžiausių Sąjungoje mokesčių paskatas būsto nuosavybei įgyti. Tai savo ruožtu taip pat paskatino namų ūkių skolos didėjimą Švedijoje; ji yra didelė ir didėja sparčiau nei likusioje Sąjungos dalyje. Nors namų ūkių bendras turtas yra didelis, o disponuojamosios pajamos pastaraisiais metais didėjo, namų ūkių sektorius yra pažeidžiamesnis nei anksčiau, o didelis namų ūkių įsiskolinimas kelia riziką makroekonominiam stabilumui. Įsiskolinimui palankaus mokestinio iškraipymo, susijusio su gyventojų pajamų apmokestinimu, poveikį reikėtų mažinti laipsniškai ribojant hipotekos paskolų palūkanų atskaitymą iš mokėtinų mokesčių arba didinant periodinius nekilnojamojo turto mokesčius. Be to, reikia dėti pastangas siekiant paspartinti lėtą hipotekos paskolų amortizacijos tempą, kad būtų sumažintas namų ūkių įsiskolinimo didėjimas;

| (10) | kalbant apie pasiūlą, struktūrinis neveiksmingumas lemia būstų trūkumą ir skatina būstų kainų didėjimą. Šie ribojantys veiksniai varžo darbo jėgos judumą ir kuria socialines problemas pažeidžiamoms grupėms. Pasiūla nedidėja dėl neveiksmingo esamo būstų fondo naudojimo, taip pat dėl nepakankamų struktūrinių investicijų į naują statybą. Visų pirma reikėtų sustiprinti paskatas savivaldybėms aktyviai skatinti investuoti į statybą ir spręsti pažeidžiamų grupių aprūpinimo būstu problemą. Reikia skatinti konkurenciją statybų sektoriuje ir šiuo tikslu turėtų būti užtikrintos visiškai skaidrios viešųjų pirkimų procedūros. Planavimo ir skundų nagrinėjimo procesai yra ilgi ir sudėtingi ir juos reikėtų supaprastinti. Nepanašu, kad dėl nelankstumo, kurį daugiausia lemia griežta nuomos kontrolė, nuomos rinka atliktų savo funkciją mažinant būstų kainų spaudimą ar patenkinant judumo poreikius. Nelankstumo problemą reikėtų spręsti palaipsniui pertvarkant nuomos mokesčio nustatymo sistemą. Tai turėtų sudaryti sąlygas nustatyti įvairesnių lygių nuomos kainas – tai padarius būtų galima veiksmingiau panaudoti esamą būstų fondą – ir suteikti daugiau laisvės atskiriems nuomininkams ir nuomotojams sudarant sutartis; |
| --- | --- |

(10)

kalbant apie pasiūlą, struktūrinis neveiksmingumas lemia būstų trūkumą ir skatina būstų kainų didėjimą. Šie ribojantys veiksniai varžo darbo jėgos judumą ir kuria socialines problemas pažeidžiamoms grupėms. Pasiūla nedidėja dėl neveiksmingo esamo būstų fondo naudojimo, taip pat dėl nepakankamų struktūrinių investicijų į naują statybą. Visų pirma reikėtų sustiprinti paskatas savivaldybėms aktyviai skatinti investuoti į statybą ir spręsti pažeidžiamų grupių aprūpinimo būstu problemą. Reikia skatinti konkurenciją statybų sektoriuje ir šiuo tikslu turėtų būti užtikrintos visiškai skaidrios viešųjų pirkimų procedūros. Planavimo ir skundų nagrinėjimo procesai yra ilgi ir sudėtingi ir juos reikėtų supaprastinti. Nepanašu, kad dėl nelankstumo, kurį daugiausia lemia griežta nuomos kontrolė, nuomos rinka atliktų savo funkciją mažinant būstų kainų spaudimą ar patenkinant judumo poreikius. Nelankstumo problemą reikėtų spręsti palaipsniui pertvarkant nuomos mokesčio nustatymo sistemą. Tai turėtų sudaryti sąlygas nustatyti įvairesnių lygių nuomos kainas – tai padarius būtų galima veiksmingiau panaudoti esamą būstų fondą – ir suteikti daugiau laisvės atskiriems nuomininkams ir nuomotojams sudarant sutartis;

| (11) | Vyriausybė imasi priemonių, kad pagerintų moksleivių mokymosi rezultatus, kurie per pastarąjį dešimtmetį labai suprastėjo ir iš dalies lemia santykinai didelį jaunimo nedarbą. Vyriausybė taip pat imasi priemonių, kad palengvintų perėjimą iš švietimo sistemos į darbo rinką ir pagerintų menkai išsilavinusių jaunuolių ir migrantų kilmės asmenų integraciją į darbo rinką. Reikės stebėti pažangą šioje srityje; |
| --- | --- |

(11)

Vyriausybė imasi priemonių, kad pagerintų moksleivių mokymosi rezultatus, kurie per pastarąjį dešimtmetį labai suprastėjo ir iš dalies lemia santykinai didelį jaunimo nedarbą. Vyriausybė taip pat imasi priemonių, kad palengvintų perėjimą iš švietimo sistemos į darbo rinką ir pagerintų menkai išsilavinusių jaunuolių ir migrantų kilmės asmenų integraciją į darbo rinką. Reikės stebėti pažangą šioje srityje;

| (12) | atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Švedijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2015 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino konvergencijos programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat įvertino veiksmus, kurių Švedija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Švedijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje; |
| --- | --- |

(12)

atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Švedijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2015 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino konvergencijos programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat įvertino veiksmus, kurių Švedija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Švedijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje;

| (13) | atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo konvergencijos programą ir mano (5), kad Švedija laikosi Stabilumo ir augimo pakto; |
| --- | --- |

(13)

atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo konvergencijos programą ir mano (5), kad Švedija laikosi Stabilumo ir augimo pakto;

| (14) | atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo nacionalinę reformų programą ir konvergencijos programą. Jos rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį pateiktos toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje, |
| --- | --- |

(14)

atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo nacionalinę reformų programą ir konvergencijos programą. Jos rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį pateiktos toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje,

REKOMENDUOJA Švedijai 2015–2016 m. imtis šių veiksmų:

| 1. | Spręsti namų ūkių skolos didėjimo problemą: pakoreguoti fiskalines paskatas, visų pirma laipsniškai ribojant hipotekos paskolų palūkanų atskaitymą iš mokėtinų mokesčių arba didinant periodinius nekilnojamojo turto mokesčius ir spartinant hipotekos paskolų amortizacijos tempą. Spręsti struktūrinės nepakankamos būstų pasiūlos problemą, skatinti konkurenciją statybų sektoriuje, supaprastinti statybų planavimo ir skundų nagrinėjimo procedūras ir peržiūrėti nuomos mokesčio nustatymo sistemą, kad būtų sudarytos sąlygos nustatyti labiau į rinką orientuotas nuomos kainas. |
| --- | --- |

1.

Spręsti namų ūkių skolos didėjimo problemą: pakoreguoti fiskalines paskatas, visų pirma laipsniškai ribojant hipotekos paskolų palūkanų atskaitymą iš mokėtinų mokesčių arba didinant periodinius nekilnojamojo turto mokesčius ir spartinant hipotekos paskolų amortizacijos tempą. Spręsti struktūrinės nepakankamos būstų pasiūlos problemą, skatinti konkurenciją statybų sektoriuje, supaprastinti statybų planavimo ir skundų nagrinėjimo procedūras ir peržiūrėti nuomos mokesčio nustatymo sistemą, kad būtų sudarytos sąlygos nustatyti labiau į rinką orientuotas nuomos kainas.

Priimta Briuselyje 2015 m. liepos 14 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

P. GRAMEGNA

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

1

(2)  OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

2

(3)  Toliau taikomos pagal 2014 m. gegužės 6 d. Tarybos sprendimą 2014/322/ES dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių 2014 m. (OL L 165, 2014 6 4, p. 49).

3

(4)  2014 m. liepos 8 d. Tarybos rekomendacija dėl 2014 m. Švedijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2014 m. Švedijos konvergencijos programos (OL C 247, 2014 7 29, p. 132).

4

(5)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.

5

---

| 18.8.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 272/21 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 272/21

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2015 m. liepos 14 d.

dėl 2015 m. Jungtinės Karalystės nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2015 m. Jungtinės Karalystės konvergencijos programos

(2015/C 272/06)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (2), ypač į jo 6 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

kadangi:

| (1) | 2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują augimo ir darbo vietų kūrimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonominės politikos koordinavimu. Strategija yra orientuota į tas svarbias sritis, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas; |
| --- | --- |

(1)

2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują augimo ir darbo vietų kūrimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonominės politikos koordinavimu. Strategija yra orientuota į tas svarbias sritis, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas;

| (2) | remdamasi Komisijos pasiūlymais, 2015 m. liepos 14 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos ekonominės politikos bendrų gairių, o 2010 m. spalio 21 d. – sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (3). Abejos gairės kartu sudaro integruotas gaires, ir į jas valstybių narių buvo paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonominę ir užimtumo politiką; |
| --- | --- |

(2)

remdamasi Komisijos pasiūlymais, 2015 m. liepos 14 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos ekonominės politikos bendrų gairių, o 2010 m. spalio 21 d. – sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (3). Abejos gairės kartu sudaro integruotas gaires, ir į jas valstybių narių buvo paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonominę ir užimtumo politiką;

| (3) | 2014 m. liepos 8 d. Taryba priėmė rekomendaciją (4) dėl 2014 m. Jungtinės Karalystės nacionalinės reformų programos ir pateikė nuomonę dėl atnaujintos 2014 m. Jungtinės Karalystės konvergencijos programos; |
| --- | --- |

(3)

2014 m. liepos 8 d. Taryba priėmė rekomendaciją (4) dėl 2014 m. Jungtinės Karalystės nacionalinės reformų programos ir pateikė nuomonę dėl atnaujintos 2014 m. Jungtinės Karalystės konvergencijos programos;

| (4) | 2014 m. lapkričio 28 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2015 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Tą pačią dieną Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje nurodyta, kad Jungtinė Karalystė yra viena iš valstybių narių, dėl kurios reikės parengti nuodugnią apžvalgą; |
| --- | --- |

(4)

2014 m. lapkričio 28 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2015 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Tą pačią dieną Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje nurodyta, kad Jungtinė Karalystė yra viena iš valstybių narių, dėl kurios reikės parengti nuodugnią apžvalgą;

| (5) | 2014 m. gruodžio 18 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, pagal kuriuos reikia skatinti investuoti, spartinti struktūrines reformas ir vykdyti atsakingą augimui palankų fiskalinį konsolidavimą; |
| --- | --- |

(5)

2014 m. gruodžio 18 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, pagal kuriuos reikia skatinti investuoti, spartinti struktūrines reformas ir vykdyti atsakingą augimui palankų fiskalinį konsolidavimą;

| (6) | 2015 m. vasario 26 d. Komisija paskelbė 2015 m. ataskaitą dėl Jungtinės Karalystės. Joje įvertinta Jungtinės Karalystės pažanga įgyvendinant 2014 m. liepos 8 d. priimtas šaliai skirtas rekomendacijas. Į šalies ataskaitą įtraukti ir nuodugnios apžvalgos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį rezultatai. Komisijos analizė leidžia daryti išvadą, kad Jungtinėje Karalystėje yra susidaręs makroekonominis disbalansas, dėl kurio reikia imtis politikos veiksmų ir kurį reikia stebėti. Visų pirma toliau turi būti stebima rizika, susijusi su dideliu namų ūkių įsiskolinimu, kuris, be kita ko, susijęs su struktūriniais būsto rinkos ypatumais. Ekonomikos ir finansų sektoriaus atsparumas padidėjo. Vis dėlto būstų stygius išliks ir vidutinės trukmės laikotarpiu veikiausiai lems dideles būstų kainas ir toliau mažins sektoriaus atsparumą rizikai; |
| --- | --- |

(6)

2015 m. vasario 26 d. Komisija paskelbė 2015 m. ataskaitą dėl Jungtinės Karalystės. Joje įvertinta Jungtinės Karalystės pažanga įgyvendinant 2014 m. liepos 8 d. priimtas šaliai skirtas rekomendacijas. Į šalies ataskaitą įtraukti ir nuodugnios apžvalgos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį rezultatai. Komisijos analizė leidžia daryti išvadą, kad Jungtinėje Karalystėje yra susidaręs makroekonominis disbalansas, dėl kurio reikia imtis politikos veiksmų ir kurį reikia stebėti. Visų pirma toliau turi būti stebima rizika, susijusi su dideliu namų ūkių įsiskolinimu, kuris, be kita ko, susijęs su struktūriniais būsto rinkos ypatumais. Ekonomikos ir finansų sektoriaus atsparumas padidėjo. Vis dėlto būstų stygius išliks ir vidutinės trukmės laikotarpiu veikiausiai lems dideles būstų kainas ir toliau mažins sektoriaus atsparumą rizikai;

| (7) | 2015 m. kovo 26 d. Jungtinė Karalystė pateikė 2015 m. nacionalinę reformų programą ir 2015 m. konvergencijos programą. Siekiant atsižvelgti į abiejų programų tarpusavio sąsajas, jos vertintos vienu metu; |
| --- | --- |

(7)

2015 m. kovo 26 d. Jungtinė Karalystė pateikė 2015 m. nacionalinę reformų programą ir 2015 m. konvergencijos programą. Siekiant atsižvelgti į abiejų programų tarpusavio sąsajas, jos vertintos vienu metu;

| (8) | šiuo metu Jungtinei Karalystei taikoma Stabilumo ir augimo pakto korekcinė dalis. 2014–2015 m. konvergencijos programoje Vyriausybė planuoja nominalų deficitą sumažinti nuo 4,3 % BVP 2015–2016 m. iki 2,2 % BVP 2016–2017 m., kad 2019–2020 m. būtų pasiektas 0,1 % BVP perteklius. Konvergencijos programoje nenurodytas vidutinės trukmės laikotarpio tikslas. Manoma, kad valdžios sektoriaus skolos ir BVP santykis bus didžiausias 2015–2016 m. ir sieks 88,8 %, o vėliau laipsniškai sumažės iki 81,4 % 2019–2020 m. Remiantis Komisijos 2015 m. pavasario prognoze, nesitikima, kad Jungtinė Karalystė panaikins perviršinį deficitą iki Tarybos nustatyto 2014–2015 m. termino. Be to, fiskalinės pastangos nesiekė Tarybos rekomenduoto lygio. Dėl šios priežasties birželio 19 d. pagal SESV 126 straipsnio 8 dalį Taryba nusprendė, kad Jungtinė Karalystė nesiėmė veiksmingų priemonių, kuriomis būtų atsižvelgiama į Tarybos rekomendaciją, 2009 m. gruodžio 2 d. pateiktą pagal perviršinio deficito procedūrą, ir pateikė naują rekomendaciją, kurioje Jungtinės Karalystės prašoma perviršinį deficitą panaikinti iki 2016–2017 m. Konvergencijos programa atitinka naująjį 2016–2017 m. terminą pagal perviršinio deficito procedūrą. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios biudžeto projekcijos, yra tikėtinas. Remiantis Komisijos 2015 m. pavasario prognoze, numatoma, kad Jungtinė Karalystė panaikins perviršinį deficitą iki 2016–2017 m. termino ir įgyvendins rekomenduotas fiskalines pastangas. Planuojamiems deficito rodikliams nuo 2015–2016 m. pasiekti skirtos priemonės jau nurodytos, tačiau reikia išsamesnių duomenų apie tikslinių departamentų išlaidų ribas. Remdamasi konvergencijos programos vertinimu ir atsižvelgdama į Komisijos 2015 m. pavasario prognozę, Taryba mano, kad tikimasi, jog Jungtinė Karalystė laikysis Stabilumo ir augimo pakto nuostatų; |
| --- | --- |

(8)

šiuo metu Jungtinei Karalystei taikoma Stabilumo ir augimo pakto korekcinė dalis. 2014–2015 m. konvergencijos programoje Vyriausybė planuoja nominalų deficitą sumažinti nuo 4,3 % BVP 2015–2016 m. iki 2,2 % BVP 2016–2017 m., kad 2019–2020 m. būtų pasiektas 0,1 % BVP perteklius. Konvergencijos programoje nenurodytas vidutinės trukmės laikotarpio tikslas. Manoma, kad valdžios sektoriaus skolos ir BVP santykis bus didžiausias 2015–2016 m. ir sieks 88,8 %, o vėliau laipsniškai sumažės iki 81,4 % 2019–2020 m. Remiantis Komisijos 2015 m. pavasario prognoze, nesitikima, kad Jungtinė Karalystė panaikins perviršinį deficitą iki Tarybos nustatyto 2014–2015 m. termino. Be to, fiskalinės pastangos nesiekė Tarybos rekomenduoto lygio. Dėl šios priežasties birželio 19 d. pagal SESV 126 straipsnio 8 dalį Taryba nusprendė, kad Jungtinė Karalystė nesiėmė veiksmingų priemonių, kuriomis būtų atsižvelgiama į Tarybos rekomendaciją, 2009 m. gruodžio 2 d. pateiktą pagal perviršinio deficito procedūrą, ir pateikė naują rekomendaciją, kurioje Jungtinės Karalystės prašoma perviršinį deficitą panaikinti iki 2016–2017 m. Konvergencijos programa atitinka naująjį 2016–2017 m. terminą pagal perviršinio deficito procedūrą. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios biudžeto projekcijos, yra tikėtinas. Remiantis Komisijos 2015 m. pavasario prognoze, numatoma, kad Jungtinė Karalystė panaikins perviršinį deficitą iki 2016–2017 m. termino ir įgyvendins rekomenduotas fiskalines pastangas. Planuojamiems deficito rodikliams nuo 2015–2016 m. pasiekti skirtos priemonės jau nurodytos, tačiau reikia išsamesnių duomenų apie tikslinių departamentų išlaidų ribas. Remdamasi konvergencijos programos vertinimu ir atsižvelgdama į Komisijos 2015 m. pavasario prognozę, Taryba mano, kad tikimasi, jog Jungtinė Karalystė laikysis Stabilumo ir augimo pakto nuostatų;

| (9) | nurodyta, kad dėl didelio, galbūt net pernelyg didelio, namų ūkių įsiskolinimo gali susidaryti makroekonominis disbalansas, dėl kurio kyla rizika Jungtinės Karalystės ekonomikai. Nors namų ūkių sektoriaus įsiskolinimas toliau šiek tiek mažėja, jis tebėra didelis, todėl Jungtinė Karalystė išlieka pažeidžiama dėl rizikos, kuri galėtų paveikti ekonomikos augimą ir finansinį stabilumą. 2014 m. viduryje Anglijos banko finansinės politikos komitetas paskelbė dvi su dideliu namų ūkių įsiskolinimu susijusios rizikos mažinimo priemones. Komitetas rekomendavo, kad hipotekos paskolų teikėjai taikytų su palūkanų normomis susijusį testavimą nepalankiausiomis sąlygomis, kad įvertintų skolininkų gebėjimą įvykdyti hipotekos prievoles padidėjus palūkanų normoms. Jis taip pat rekomendavo, kad 4,5 karto ir didesnį paskolos ir pajamų santykį hipotekos paskolų teikėjai taikytų 15 % suteikiamų naujų hipotekos paskolų. Šių priemonių poveikis turėtų būti atidžiai stebimas.
  Imtasi įgyvendinti kelias nacionalinės planavimo politikos sistemos reformas, tačiau nepanašu, kad jos turės poveikį trumpuoju laikotarpiu. Reikia atidžiai stebėti vietos valdžios institucijų atsaką į reformą siekiant didinti būsto pasiūlą; |
| --- | --- |

(9)

nurodyta, kad dėl didelio, galbūt net pernelyg didelio, namų ūkių įsiskolinimo gali susidaryti makroekonominis disbalansas, dėl kurio kyla rizika Jungtinės Karalystės ekonomikai. Nors namų ūkių sektoriaus įsiskolinimas toliau šiek tiek mažėja, jis tebėra didelis, todėl Jungtinė Karalystė išlieka pažeidžiama dėl rizikos, kuri galėtų paveikti ekonomikos augimą ir finansinį stabilumą. 2014 m. viduryje Anglijos banko finansinės politikos komitetas paskelbė dvi su dideliu namų ūkių įsiskolinimu susijusios rizikos mažinimo priemones. Komitetas rekomendavo, kad hipotekos paskolų teikėjai taikytų su palūkanų normomis susijusį testavimą nepalankiausiomis sąlygomis, kad įvertintų skolininkų gebėjimą įvykdyti hipotekos prievoles padidėjus palūkanų normoms. Jis taip pat rekomendavo, kad 4,5 karto ir didesnį paskolos ir pajamų santykį hipotekos paskolų teikėjai taikytų 15 % suteikiamų naujų hipotekos paskolų. Šių priemonių poveikis turėtų būti atidžiai stebimas.

Imtasi įgyvendinti kelias nacionalinės planavimo politikos sistemos reformas, tačiau nepanašu, kad jos turės poveikį trumpuoju laikotarpiu. Reikia atidžiai stebėti vietos valdžios institucijų atsaką į reformą siekiant didinti būsto pasiūlą;

| (10) | Jungtinės Karalystės darbo rinka pastaraisiais metais veikė gerai ir išliks stipri. 2014 m. užimtumas pasiekė 76,5 %, nedarbas toliau mažėjo iki 6 % ir, kaip prognozuojama, 2015 m. mažės toliau. Nepaisant teigiamų tendencijų, susijusių su darbo rinkos rezultatais, tebėra socialinių problemų. Asmenų, gyvenančių namų ūkiuose, kurių darbo intensyvumas labai mažas, dalis kiek padidėjo: nuo 13 % 2012 m. iki 13,2 % 2013 m., palyginti su 10,7 % ES vidurkiu. Skirtumas tarp ne visą darbo dieną dirbančių moterų (42,6 % 2013 m.) ir vyrų (13,2 % 2013 m.) dalies yra vienas didžiausių Sąjungoje. Moterų, kurios dėl asmeninių ir šeimos pareigų yra neaktyvios arba dirba ne visą darbo dieną, procentinė dalis (12,5 %) 2013 m. buvo beveik dvigubai didesnė už ES vidurkį (6,3 %). Kiti spręstini uždaviniai – jaunimo užimtumas ir darbdavių dalyvavimas pameistrystės programose. Dar viena su jaunimo užimtumu susijusi sritis, kuriai reikia skirti dėmesio, – švietimas ir gebėjimai. Didelės dalies jaunų asmenų pagrindiniai gebėjimai yra palyginti prasti. Priemonių, kuriomis sprendžiami socialinio aprūpinimo reformos ir vaikų priežiūros klausimai, įgyvendinimas yra ribotas. Vaikų, gyvenančių namų ūkiuose, kuriuose nė vienas narys neturi darbo, dalis Jungtinėje Karalystėje vis dar yra viena didžiausių ES. Be to, nors vaikų priežiūros sistemos pasiūla pastaruoju metu padidėjo, itin svarbi problema tebėra prieinamų, aukštos kokybės visą darbo dieną teikiamų vaikų priežiūros paslaugų pasiūla; |
| --- | --- |

(10)

Jungtinės Karalystės darbo rinka pastaraisiais metais veikė gerai ir išliks stipri. 2014 m. užimtumas pasiekė 76,5 %, nedarbas toliau mažėjo iki 6 % ir, kaip prognozuojama, 2015 m. mažės toliau. Nepaisant teigiamų tendencijų, susijusių su darbo rinkos rezultatais, tebėra socialinių problemų. Asmenų, gyvenančių namų ūkiuose, kurių darbo intensyvumas labai mažas, dalis kiek padidėjo: nuo 13 % 2012 m. iki 13,2 % 2013 m., palyginti su 10,7 % ES vidurkiu. Skirtumas tarp ne visą darbo dieną dirbančių moterų (42,6 % 2013 m.) ir vyrų (13,2 % 2013 m.) dalies yra vienas didžiausių Sąjungoje. Moterų, kurios dėl asmeninių ir šeimos pareigų yra neaktyvios arba dirba ne visą darbo dieną, procentinė dalis (12,5 %) 2013 m. buvo beveik dvigubai didesnė už ES vidurkį (6,3 %). Kiti spręstini uždaviniai – jaunimo užimtumas ir darbdavių dalyvavimas pameistrystės programose. Dar viena su jaunimo užimtumu susijusi sritis, kuriai reikia skirti dėmesio, – švietimas ir gebėjimai. Didelės dalies jaunų asmenų pagrindiniai gebėjimai yra palyginti prasti. Priemonių, kuriomis sprendžiami socialinio aprūpinimo reformos ir vaikų priežiūros klausimai, įgyvendinimas yra ribotas. Vaikų, gyvenančių namų ūkiuose, kuriuose nė vienas narys neturi darbo, dalis Jungtinėje Karalystėje vis dar yra viena didžiausių ES. Be to, nors vaikų priežiūros sistemos pasiūla pastaruoju metu padidėjo, itin svarbi problema tebėra prieinamų, aukštos kokybės visą darbo dieną teikiamų vaikų priežiūros paslaugų pasiūla;

| (11) | didinant valstybės ir privačiąsias investicijas būtų lengviau padidinti produktyvumą ir konkurencingumą – tai yra labai svarbūs Jungtinės Karalystės uždaviniai. Poreikis užtikrinti aukštos kokybės investicijas į infrastruktūrą atspindėtas 2014 m. gruodžio mėn. nacionaliniame infrastruktūros plane, kuris buvo atnaujintas, o jo taikymo sritis išplėsta. Tikimasi, kad planą daugiausia finansuos privatusis sektorius, tačiau tebėra neaišku, kokia suma bus skirta. Tai kelia riziką sėkmingam plano įgyvendinimui, nors ir padaryta nemaža pažanga laiku teikiant informaciją apie jo įgyvendinimą. Jungtinė Karalystė turėtų užtikrinti, kad verslo apmokestinimo sistemomis būtų skatinama investuoti, visų pirma atlikdama būsimą verslui taikomų tarifų peržiūrą; |
| --- | --- |

(11)

didinant valstybės ir privačiąsias investicijas būtų lengviau padidinti produktyvumą ir konkurencingumą – tai yra labai svarbūs Jungtinės Karalystės uždaviniai. Poreikis užtikrinti aukštos kokybės investicijas į infrastruktūrą atspindėtas 2014 m. gruodžio mėn. nacionaliniame infrastruktūros plane, kuris buvo atnaujintas, o jo taikymo sritis išplėsta. Tikimasi, kad planą daugiausia finansuos privatusis sektorius, tačiau tebėra neaišku, kokia suma bus skirta. Tai kelia riziką sėkmingam plano įgyvendinimui, nors ir padaryta nemaža pažanga laiku teikiant informaciją apie jo įgyvendinimą. Jungtinė Karalystė turėtų užtikrinti, kad verslo apmokestinimo sistemomis būtų skatinama investuoti, visų pirma atlikdama būsimą verslui taikomų tarifų peržiūrą;

| (12) | vykdant Europos semestrą Komisija atliko išsamią Jungtinės Karalystės ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2015 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino konvergencijos programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat įvertino veiksmus, kurių Jungtinė Karalystė ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai teiktas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Jungtinės Karalystės politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES lygmens priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–3 rekomendacijose; |
| --- | --- |

(12)

vykdant Europos semestrą Komisija atliko išsamią Jungtinės Karalystės ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2015 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino konvergencijos programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat įvertino veiksmus, kurių Jungtinė Karalystė ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai teiktas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Jungtinės Karalystės politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES lygmens priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–3 rekomendacijose;

| (13) | atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo konvergencijos programą ir savo nuomonę (5) visų pirma pateikė toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje; |
| --- | --- |

(13)

atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo konvergencijos programą ir savo nuomonę (5) visų pirma pateikė toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje;

| (14) | atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo nacionalinę reformų programą ir konvergencijos programą. Jos rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį pateiktos toliau išdėstytose 2–3 rekomendacijose, |
| --- | --- |

(14)

atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo nacionalinę reformų programą ir konvergencijos programą. Jos rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį pateiktos toliau išdėstytose 2–3 rekomendacijose,

REKOMENDUOJA Jungtinei Karalystei 2015–2016 m. imtis šių veiksmų:

| 1. | Užtikrinti, kad būtų imtasi veiksmingų priemonių pagal perviršinio deficito procedūrą, ir stengtis iki 2016–2017 m. tvariai panaikinti perviršinį deficitą, visų pirma pirmenybę teikiant kapitalo išlaidoms. |
| --- | --- |

1.

Užtikrinti, kad būtų imtasi veiksmingų priemonių pagal perviršinio deficito procedūrą, ir stengtis iki 2016–2017 m. tvariai panaikinti perviršinį deficitą, visų pirma pirmenybę teikiant kapitalo išlaidoms.

| 2. | Imtis tolesnių priemonių būsto sektoriaus pasiūlai didinti, be kita ko, įgyvendinant nacionalinės planavimo politikos sistemos reforma. |
| --- | --- |

2.

Imtis tolesnių priemonių būsto sektoriaus pasiūlai didinti, be kita ko, įgyvendinant nacionalinės planavimo politikos sistemos reforma.

| 3. | Spręsti gebėjimų paklausos ir pasiūlos neatitikties problemą didinant darbdavių dalyvavimą pameistrystės programose. Imtis priemonių siekiant dar sumažinti prastus pagrindinius gebėjimus turinčių jaunų asmenų skaičių. Toliau didinti prieinamų, aukštos kokybės visą dieną teikiamų vaikų priežiūros paslaugų pasiūlą. |
| --- | --- |

3.

Spręsti gebėjimų paklausos ir pasiūlos neatitikties problemą didinant darbdavių dalyvavimą pameistrystės programose. Imtis priemonių siekiant dar sumažinti prastus pagrindinius gebėjimus turinčių jaunų asmenų skaičių. Toliau didinti prieinamų, aukštos kokybės visą dieną teikiamų vaikų priežiūros paslaugų pasiūlą.

Priimta Briuselyje 2015 m. liepos 14 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

P. GRAMEGNA

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

1

(2)  OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

2

(3)  Toliau taikomos pagal 2014 m. gegužės 6 d. Tarybos sprendimą 2014/322/ES dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių 2014 m. (OL L 165, 2014 6 4, p. 49).

3

(4)  2014 m. liepos 8 d. Tarybos rekomendacija dėl 2014 m. Jungtinės Karalystės nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2014 m. Jungtinės Karalystės stabilumo programos (OL C 247, 2014 7 29, p. 136).

4

(5)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 2 dalį.

5

---

| 18.8.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 272/24 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 272/24

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2015 m. liepos 14 d.

dėl 2015 m. Belgijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2015 m. Belgijos stabilumo programos

(2015/C 272/07)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (2), ypač į jo 6 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

kadangi:

| (1) | 2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują augimo ir darbo vietų kūrimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonominės politikos koordinavimu. Strategija yra orientuota į tas svarbias sritis, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas; |
| --- | --- |

(1)

2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują augimo ir darbo vietų kūrimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonominės politikos koordinavimu. Strategija yra orientuota į tas svarbias sritis, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas;

| (2) | remdamasi Komisijos pasiūlymais, 2015 m. liepos 14 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos ekonominės politikos bendrų gairių, o 2010 m. spalio 21 d. – sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (3). Abejos gairės kartu sudaro integruotas gaires, ir į jas valstybių narių buvo paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonominę ir užimtumo politiką; |
| --- | --- |

(2)

remdamasi Komisijos pasiūlymais, 2015 m. liepos 14 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos ekonominės politikos bendrų gairių, o 2010 m. spalio 21 d. – sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (3). Abejos gairės kartu sudaro integruotas gaires, ir į jas valstybių narių buvo paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonominę ir užimtumo politiką;

| (3) | 2014 m. liepos 8 d. Taryba priėmė rekomendaciją (4) dėl 2014 m. Belgijos nacionalinės reformų programos ir pateikė nuomonę dėl atnaujintos 2014 m. Belgijos stabilumo programos. 2014 m. lapkričio 28 d. pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 473/2013 (5) Komisija pateikė nuomonę dėl Belgijos 2015 m. biudžeto plano projekto; |
| --- | --- |

(3)

2014 m. liepos 8 d. Taryba priėmė rekomendaciją (4) dėl 2014 m. Belgijos nacionalinės reformų programos ir pateikė nuomonę dėl atnaujintos 2014 m. Belgijos stabilumo programos. 2014 m. lapkričio 28 d. pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 473/2013 (5) Komisija pateikė nuomonę dėl Belgijos 2015 m. biudžeto plano projekto;

| (4) | 2014 m. lapkričio 28 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2015 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Tą pačią dieną Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje nurodė, kad Belgija yra viena iš valstybių narių, dėl kurios reikės parengti nuodugnią apžvalgą; |
| --- | --- |

(4)

2014 m. lapkričio 28 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2015 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Tą pačią dieną Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje nurodė, kad Belgija yra viena iš valstybių narių, dėl kurios reikės parengti nuodugnią apžvalgą;

| (5) | 2014 m. gruodžio 18 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, pagal kuriuos reikia skatinti investuoti, sparčiau vykdyti struktūrines reformas ir vykdyti atsakingą augimui palankų fiskalinį konsolidavimą; |
| --- | --- |

(5)

2014 m. gruodžio 18 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, pagal kuriuos reikia skatinti investuoti, sparčiau vykdyti struktūrines reformas ir vykdyti atsakingą augimui palankų fiskalinį konsolidavimą;

| (6) | 2015 m. vasario 26 d. Komisija paskelbė 2015 m. ataskaitą dėl Belgijos. Joje įvertinta Belgijos pažanga įgyvendinant 2014 m. liepos 8 d. priimtas šaliai skirtas rekomendacijas. Į šaliai skirtą ataskaitą įtraukti ir nuodugnios apžvalgos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį rezultatai. Atlikusi analizę Komisija daro išvadą, kad Belgijoje yra susidaręs makroekonominis disbalansas, dėl kurio reikia imtis politikos veiksmų ir kurį reikia stebėti. Visų pirma pokyčiai prekių išorės konkurencingumo srityje toliau kelia riziką – juos reikia stebėti, nes padėčiai vėl pablogėjus kiltų grėsmė makroekonominiam stabilumui. Tolesni sąnaudų parametrų konvergenciją užtikrinantys veiksmai sulėtintų užimtumo mažėjimą užsienio prekybai atviruose sektoriuose, o mokesčių perorientavimas į su darbu nesusijusias mokesčių bazes paskatintų apčiuopiamą pažangą mažinant ankstesnio laikotarpio sąnaudų skirtumą. Valstybės skola išlieka didelė, tačiau keletas veiksnių švelnina susijusią makroekonominę riziką; |
| --- | --- |

(6)

2015 m. vasario 26 d. Komisija paskelbė 2015 m. ataskaitą dėl Belgijos. Joje įvertinta Belgijos pažanga įgyvendinant 2014 m. liepos 8 d. priimtas šaliai skirtas rekomendacijas. Į šaliai skirtą ataskaitą įtraukti ir nuodugnios apžvalgos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį rezultatai. Atlikusi analizę Komisija daro išvadą, kad Belgijoje yra susidaręs makroekonominis disbalansas, dėl kurio reikia imtis politikos veiksmų ir kurį reikia stebėti. Visų pirma pokyčiai prekių išorės konkurencingumo srityje toliau kelia riziką – juos reikia stebėti, nes padėčiai vėl pablogėjus kiltų grėsmė makroekonominiam stabilumui. Tolesni sąnaudų parametrų konvergenciją užtikrinantys veiksmai sulėtintų užimtumo mažėjimą užsienio prekybai atviruose sektoriuose, o mokesčių perorientavimas į su darbu nesusijusias mokesčių bazes paskatintų apčiuopiamą pažangą mažinant ankstesnio laikotarpio sąnaudų skirtumą. Valstybės skola išlieka didelė, tačiau keletas veiksnių švelnina susijusią makroekonominę riziką;

| (7) | 2015 m. balandžio 30 d. Belgija pateikė 2015 m. nacionalinę reformų programą ir 2015 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į abiejų programų tarpusavio sąsajas, jos vertintos vienu metu; |
| --- | --- |

(7)

2015 m. balandžio 30 d. Belgija pateikė 2015 m. nacionalinę reformų programą ir 2015 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į abiejų programų tarpusavio sąsajas, jos vertintos vienu metu;

| (8) | Belgijai šiuo metu taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis ir 2014–2016 m. pereinamojo laikotarpio skolos taisyklė. 2015 m. vasario 27 d. Komisija pagal SESV 126 straipsnio 3 dalį parengė pranešimą, nes buvo manyta, kad Belgija nepadarys pakankamos pažangos, kad 2014–2015 m. laikytųsi skolos taisyklės, o 2014 m. buvo viršyta 3 % BVP deficito pamatinė vertė. Analizėje daroma išvada, kad galima manyti, jog tuo metu skolos kriterijaus buvo laikomasi, o deficito perviršis, palyginti su pamatine verte, buvo tai vertei artimas, laikinas ir išimtinis (dėl metodinių statistinių pokyčių). Iš esmės ši analizė kol kas yra pagrįsta. 2015 m. stabilumo programoje Vyriausybė planuoja laipsniškai gerinti struktūrinį balansą, kad iki 2018 m. struktūriniu požiūriu biudžetas būtų subalansuotas. Tačiau perskaičiavus struktūrinį balansą (6) matyti, kad 2018 m. bus 0,3 % BVP struktūrinis deficitas. Per programos laikotarpį Vyriausybė neplanuoja pasiekti vidutinio laikotarpio tikslo – 0,75 % BVP struktūrinio pertekliaus. Valdžios sektoriaus skolos ir BVP santykis bus didžiausias 2015 m. ir sieks 106,9 %, o vėliau laipsniškai sumažės iki 102 % 2018 m. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios biudžeto projekcijos, yra tikėtinas. Tačiau būtinos priemonės, kurias taikant būtų pasiekti planuojami deficito tikslai po 2016 m., kol kas nėra pakankamai tiksliai išdėstytos. Remiantis Komisijos 2015 m. pavasario prognoze, numatoma, kad 2015 m. grynųjų išlaidų augimas atitiks išlaidų kriterijų. Tačiau 2014–2015 m. yra tam tikro nuokrypio rizika, daugiausia susijusi su 2014 m. nukrypimais. Jeigu politika nesikeis, taip pat kyla rizika, kad 2015–2016 m. bus gerokai nukrypta nuo reikalaujamo koregavimo plano siekiant vidutinio laikotarpio tikslo. Taigi abejais metais reikės imtis papildomų priemonių. Remdamasi stabilumo programos vertinimu ir atsižvelgdama į Komisijos 2015 m. pavasario prognozę, Taryba mano, kad yra rizika, jog Belgija neatitiks Stabilumo ir augimo pakto nuostatų; |
| --- | --- |

(8)

Belgijai šiuo metu taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis ir 2014–2016 m. pereinamojo laikotarpio skolos taisyklė. 2015 m. vasario 27 d. Komisija pagal SESV 126 straipsnio 3 dalį parengė pranešimą, nes buvo manyta, kad Belgija nepadarys pakankamos pažangos, kad 2014–2015 m. laikytųsi skolos taisyklės, o 2014 m. buvo viršyta 3 % BVP deficito pamatinė vertė. Analizėje daroma išvada, kad galima manyti, jog tuo metu skolos kriterijaus buvo laikomasi, o deficito perviršis, palyginti su pamatine verte, buvo tai vertei artimas, laikinas ir išimtinis (dėl metodinių statistinių pokyčių). Iš esmės ši analizė kol kas yra pagrįsta. 2015 m. stabilumo programoje Vyriausybė planuoja laipsniškai gerinti struktūrinį balansą, kad iki 2018 m. struktūriniu požiūriu biudžetas būtų subalansuotas. Tačiau perskaičiavus struktūrinį balansą (6) matyti, kad 2018 m. bus 0,3 % BVP struktūrinis deficitas. Per programos laikotarpį Vyriausybė neplanuoja pasiekti vidutinio laikotarpio tikslo – 0,75 % BVP struktūrinio pertekliaus. Valdžios sektoriaus skolos ir BVP santykis bus didžiausias 2015 m. ir sieks 106,9 %, o vėliau laipsniškai sumažės iki 102 % 2018 m. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios biudžeto projekcijos, yra tikėtinas. Tačiau būtinos priemonės, kurias taikant būtų pasiekti planuojami deficito tikslai po 2016 m., kol kas nėra pakankamai tiksliai išdėstytos. Remiantis Komisijos 2015 m. pavasario prognoze, numatoma, kad 2015 m. grynųjų išlaidų augimas atitiks išlaidų kriterijų. Tačiau 2014–2015 m. yra tam tikro nuokrypio rizika, daugiausia susijusi su 2014 m. nukrypimais. Jeigu politika nesikeis, taip pat kyla rizika, kad 2015–2016 m. bus gerokai nukrypta nuo reikalaujamo koregavimo plano siekiant vidutinio laikotarpio tikslo. Taigi abejais metais reikės imtis papildomų priemonių. Remdamasi stabilumo programos vertinimu ir atsižvelgdama į Komisijos 2015 m. pavasario prognozę, Taryba mano, kad yra rizika, jog Belgija neatitiks Stabilumo ir augimo pakto nuostatų;

| (9) | federalinė Vyriausybė susitarė dėl svarbios pensijų reformos, kurios tikslas – sumažinti faktinio ir teisės aktais nustatyto pensinio amžiaus atotrūkį, o teisės aktais nustatytą pensinį amžių padidinti. Ankstyvo išėjimo į pensiją amžius turi būti toliau didinamas po 2016 m., 2018 m. jis turi siekti 63 metus, o minimalaus darbo stažo reikalavimas nuo 2019 m. turi būti 42 metai. Ilgesniuoju laikotarpiu federalinė Vyriausybė sutiko didinti teisės aktais nustatytą pensinį amžių nuo 65 iki 66 metų 2025 m. ir iki 67 m. 2030 m. Planuojama laipsniškai įvesti kreditais grindžiamų pensijų sistemą ir koregavimo mechanizmus, kurie būtų taikomi atsižvelgiant į demografinius arba ekonominius pokyčius, tokius kaip ilgesnė gyvenimo trukmė arba ekonominės priklausomybės santykio pokyčiai. Nuo greito šios pensijų reformos įgyvendinimo priklauso sėkminga konsolidavimo strategija, kurią vykdant kompensuojamas senėjančios visuomenės poveikis biudžetui ir užtikrinamas ilgalaikis viešųjų finansų tvarumas. Atsižvelgiant į tai, kad paskatų remti vyresnio amžiaus darbuotojų įsidarbinimo galimybes vis dar nedaug, šios pensijų reformos turėtų būti papildytos aktyviam senėjimui palankiomis užimtumo rėmimo priemonėmis ir darbo rinkos reformomis; |
| --- | --- |

(9)

federalinė Vyriausybė susitarė dėl svarbios pensijų reformos, kurios tikslas – sumažinti faktinio ir teisės aktais nustatyto pensinio amžiaus atotrūkį, o teisės aktais nustatytą pensinį amžių padidinti. Ankstyvo išėjimo į pensiją amžius turi būti toliau didinamas po 2016 m., 2018 m. jis turi siekti 63 metus, o minimalaus darbo stažo reikalavimas nuo 2019 m. turi būti 42 metai. Ilgesniuoju laikotarpiu federalinė Vyriausybė sutiko didinti teisės aktais nustatytą pensinį amžių nuo 65 iki 66 metų 2025 m. ir iki 67 m. 2030 m. Planuojama laipsniškai įvesti kreditais grindžiamų pensijų sistemą ir koregavimo mechanizmus, kurie būtų taikomi atsižvelgiant į demografinius arba ekonominius pokyčius, tokius kaip ilgesnė gyvenimo trukmė arba ekonominės priklausomybės santykio pokyčiai. Nuo greito šios pensijų reformos įgyvendinimo priklauso sėkminga konsolidavimo strategija, kurią vykdant kompensuojamas senėjančios visuomenės poveikis biudžetui ir užtikrinamas ilgalaikis viešųjų finansų tvarumas. Atsižvelgiant į tai, kad paskatų remti vyresnio amžiaus darbuotojų įsidarbinimo galimybes vis dar nedaug, šios pensijų reformos turėtų būti papildytos aktyviam senėjimui palankiomis užimtumo rėmimo priemonėmis ir darbo rinkos reformomis;

| (10) | Belgijos mokesčių sistemai būdinga didelė bendra mokesčių našta, santykinai dideli mokesčių tarifai ir siauros mokesčių bazės. Ypač didelė mokesčių našta tenka darbo jėgai. Dėl to labai išauga darbo sąnaudos (todėl nenoriai kuriamos darbo vietos) ir didėja mokesčių pleištas (todėl atsiranda daugiau nedarbo spąstų). Be to, iš dalies siekiant sumažinti didelius mokesčių tarifus, mokesčių bazės paprastai sumažėja dėl daugybės konkrečių išimčių, atskaitų, sumažintų tarifų ir mokesčių išlaidų, dėl to prarandamas veiksmingumas, atsiranda iškraipymų ir galimų spragų. Kai kurios mokesčių sistemos savybės kenkia aplinkai. Atsižvelgiant į šiuos trūkumus, Belgijai nuolat patariama supaprastinti ir pertvarkyti mokesčių sistemą, kad būtų iš naujo subalansuota mokesčių našta, panaikintos mokesčių spragos ir sumažintas kartais kenksmingas diferencijavimas, atsirandantis dėl apmokestinimo nišų. Pažanga siekiant visapusiškos mokesčių reformos, t. y. pereinant visų pirma nuo darbo jėgos prie mažiau augimą iškreipiančių mokesčių bazių, kol kas dar menka. Būtų galima padidinti aplinkosaugos, vartojimo mokesčių ir tam tikros rūšies finansinių pajamų mokesčių bazes. Derinant perėjimą nuo su darbu susijusios mokesčių bazės ir (arba) mokesčių bazės išplėtimą (peržiūrint dabartines apmokestinimo nuostatas, subsidijas, išimtis ir atskaitas) būtų galima pagerinti bendrą mokesčių sistemos balansą ir teisingumą, remti užimtumą, konkurencingumą ir socialinius bei aplinkosaugos tikslus, taip pat kovoti su mokesčių slėpimu ir agresyviu mokesčių planavimu; |
| --- | --- |

(10)

Belgijos mokesčių sistemai būdinga didelė bendra mokesčių našta, santykinai dideli mokesčių tarifai ir siauros mokesčių bazės. Ypač didelė mokesčių našta tenka darbo jėgai. Dėl to labai išauga darbo sąnaudos (todėl nenoriai kuriamos darbo vietos) ir didėja mokesčių pleištas (todėl atsiranda daugiau nedarbo spąstų). Be to, iš dalies siekiant sumažinti didelius mokesčių tarifus, mokesčių bazės paprastai sumažėja dėl daugybės konkrečių išimčių, atskaitų, sumažintų tarifų ir mokesčių išlaidų, dėl to prarandamas veiksmingumas, atsiranda iškraipymų ir galimų spragų. Kai kurios mokesčių sistemos savybės kenkia aplinkai. Atsižvelgiant į šiuos trūkumus, Belgijai nuolat patariama supaprastinti ir pertvarkyti mokesčių sistemą, kad būtų iš naujo subalansuota mokesčių našta, panaikintos mokesčių spragos ir sumažintas kartais kenksmingas diferencijavimas, atsirandantis dėl apmokestinimo nišų. Pažanga siekiant visapusiškos mokesčių reformos, t. y. pereinant visų pirma nuo darbo jėgos prie mažiau augimą iškreipiančių mokesčių bazių, kol kas dar menka. Būtų galima padidinti aplinkosaugos, vartojimo mokesčių ir tam tikros rūšies finansinių pajamų mokesčių bazes. Derinant perėjimą nuo su darbu susijusios mokesčių bazės ir (arba) mokesčių bazės išplėtimą (peržiūrint dabartines apmokestinimo nuostatas, subsidijas, išimtis ir atskaitas) būtų galima pagerinti bendrą mokesčių sistemos balansą ir teisingumą, remti užimtumą, konkurencingumą ir socialinius bei aplinkosaugos tikslus, taip pat kovoti su mokesčių slėpimu ir agresyviu mokesčių planavimu;

| (11) | dėl Belgijos darbo rinkai būdingų struktūrinių problemų toliau nuolat neišnaudojama darbo jėga, o bendras užimtumo ir aktyvumo lygis yra žemas. Trūkumai daugiausia susiję su silpnu darbo užmokesčio ir našumo ryšiu ir su finansinėmis paskatomis nedirbti. Belgijoje taip pat trūksta aukštos kvalifikacijos darbuotojų, jaučiama gebėjimų paklausos ir pasiūlos neatitiktis. Įvairios Vyriausybės savo susitarimuose ir reformų programose mini stipresnių švietimo, mokymo ir įdarbinimo subjektų ryšių poreikį, kad būtų galima pagerinti kalbų, profesinį mokymą ir lavinimą bei parengti alternatyvų studentų ir bedarbių mokymą. Tačiau pažanga yra vangi. Šių struktūrinių veiksnių poveikis ypač didelis tam tikroms darbo rinkos grupėms, kaip antai jaunimui, vyresnio amžiaus bedarbiams ir migrantų kilmės gyventojams; |
| --- | --- |

(11)

dėl Belgijos darbo rinkai būdingų struktūrinių problemų toliau nuolat neišnaudojama darbo jėga, o bendras užimtumo ir aktyvumo lygis yra žemas. Trūkumai daugiausia susiję su silpnu darbo užmokesčio ir našumo ryšiu ir su finansinėmis paskatomis nedirbti. Belgijoje taip pat trūksta aukštos kvalifikacijos darbuotojų, jaučiama gebėjimų paklausos ir pasiūlos neatitiktis. Įvairios Vyriausybės savo susitarimuose ir reformų programose mini stipresnių švietimo, mokymo ir įdarbinimo subjektų ryšių poreikį, kad būtų galima pagerinti kalbų, profesinį mokymą ir lavinimą bei parengti alternatyvų studentų ir bedarbių mokymą. Tačiau pažanga yra vangi. Šių struktūrinių veiksnių poveikis ypač didelis tam tikroms darbo rinkos grupėms, kaip antai jaunimui, vyresnio amžiaus bedarbiams ir migrantų kilmės gyventojams;

| (12) | dėl susilpnėjusio Belgijos išorės konkurencingumo toliau didėja makroekonominė rizika šios šalies ekonomikai. Ekonomikai būdinga didelių darbo sąnaudų, kurios vidutiniškai lenkia kaimyninių šalių darbo sąnaudas, problema. Kad būtų padidintas ekonomikos koregavimo potencialas, reikia labiau suderinti darbo užmokesčio augimą ir našumą, taip pat lanksčiau nustatyti darbo užmokestį. Imtasi kelių tikslinių priemonių, kuriomis siekiama sumažinti konkrečių grupių darbo sąnaudas bei bruto ir neto darbo užmokesčio atotrūkį žemesnėje atlyginimų skalės dalyje. Tačiau siekiant visiškai panaikinti atotrūkį reikia imtis papildomų veiksmų, kurie priklauso nuo darbo užmokesčio nustatymo sistemos reformų. Dėl didesnių sąnaudų kaupiasi patiriami nuostoliai, todėl prarandamos darbo vietos ir, jeigu problema nebus sprendžiama, galiausiai tai lems koregavimą. Kiti bendrovių sąnaudų veiksniai – energijos sąnaudos ir tarpinės grandies verslo paslaugų sąnaudos, kurios yra griežtai reglamentuojamos ir apsaugomos nuo konkurencijos. Be to, yra daug galimybių pagerinti išorės konkurencijos su sąnaudomis nesusijusius aspektus. Norint išsaugoti ir sustiprinti dabartinį gerovės lygį, daugiau dėmesio reikės skirti našumo didinimui. Todėl reikia nuolat dėti pastangas, kad būtų pereita prie aukštesnės vertės grandinės produktų ir susijusių paslaugų, remiantis geresniais rezultatais inovacijų srityje ir MTTP panaudojimu. Turėtų būti sumažintos administracinės kliūtys ir imtasi priemonių siekiant skatinti verslumą ir padidinti verslo dinamiškumą. Iš labai mažo pradedančiųjų įmonių skaičiaus matyti, kad verslo aplinka nėra palanki naujai veiklai ir plėtrai. Taip pat yra su mažmeninio sektoriaus ir profesinių paslaugų konkurencijos didinimu susijusių problemų. Be to, bendrą Belgijos našumą būtų galima padidinti šalinant viešosios infrastruktūros trukdžius ir gerinant kapitalo kokybę ir tinkamumą per papildomas investicijas, visų pirma kelių ir geležinkelių infrastruktūros srityse; |
| --- | --- |

(12)

dėl susilpnėjusio Belgijos išorės konkurencingumo toliau didėja makroekonominė rizika šios šalies ekonomikai. Ekonomikai būdinga didelių darbo sąnaudų, kurios vidutiniškai lenkia kaimyninių šalių darbo sąnaudas, problema. Kad būtų padidintas ekonomikos koregavimo potencialas, reikia labiau suderinti darbo užmokesčio augimą ir našumą, taip pat lanksčiau nustatyti darbo užmokestį. Imtasi kelių tikslinių priemonių, kuriomis siekiama sumažinti konkrečių grupių darbo sąnaudas bei bruto ir neto darbo užmokesčio atotrūkį žemesnėje atlyginimų skalės dalyje. Tačiau siekiant visiškai panaikinti atotrūkį reikia imtis papildomų veiksmų, kurie priklauso nuo darbo užmokesčio nustatymo sistemos reformų. Dėl didesnių sąnaudų kaupiasi patiriami nuostoliai, todėl prarandamos darbo vietos ir, jeigu problema nebus sprendžiama, galiausiai tai lems koregavimą. Kiti bendrovių sąnaudų veiksniai – energijos sąnaudos ir tarpinės grandies verslo paslaugų sąnaudos, kurios yra griežtai reglamentuojamos ir apsaugomos nuo konkurencijos. Be to, yra daug galimybių pagerinti išorės konkurencijos su sąnaudomis nesusijusius aspektus. Norint išsaugoti ir sustiprinti dabartinį gerovės lygį, daugiau dėmesio reikės skirti našumo didinimui. Todėl reikia nuolat dėti pastangas, kad būtų pereita prie aukštesnės vertės grandinės produktų ir susijusių paslaugų, remiantis geresniais rezultatais inovacijų srityje ir MTTP panaudojimu. Turėtų būti sumažintos administracinės kliūtys ir imtasi priemonių siekiant skatinti verslumą ir padidinti verslo dinamiškumą. Iš labai mažo pradedančiųjų įmonių skaičiaus matyti, kad verslo aplinka nėra palanki naujai veiklai ir plėtrai. Taip pat yra su mažmeninio sektoriaus ir profesinių paslaugų konkurencijos didinimu susijusių problemų. Be to, bendrą Belgijos našumą būtų galima padidinti šalinant viešosios infrastruktūros trukdžius ir gerinant kapitalo kokybę ir tinkamumą per papildomas investicijas, visų pirma kelių ir geležinkelių infrastruktūros srityse;

| (13) | atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Belgijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2015 m. šaliai skirtoje ataskaitoje. Be to, ji įvertino stabilumo programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat įvertino veiksmus, kurių Belgija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Belgijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–4 rekomendacijose; |
| --- | --- |

(13)

atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Belgijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2015 m. šaliai skirtoje ataskaitoje. Be to, ji įvertino stabilumo programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat įvertino veiksmus, kurių Belgija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Belgijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–4 rekomendacijose;

| (14) | atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo stabilumo programą ir savo nuomonę (7) visų pirma pateikė toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje; |
| --- | --- |

(14)

atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo stabilumo programą ir savo nuomonę (7) visų pirma pateikė toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje;

| (15) | atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo nacionalinę reformų programą ir stabilumo programą. Jos rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį pateiktos toliau išdėstytose 1–4 rekomendacijose; |
| --- | --- |

(15)

atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo nacionalinę reformų programą ir stabilumo programą. Jos rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį pateiktos toliau išdėstytose 1–4 rekomendacijose;

| (16) | atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija taip pat atliko visos euro zonos ekonominės politikos analizę. Remdamasi šia analize, Taryba pateikė konkrečias rekomendacijas, skirtas valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro (8). Kaip šalis, kurios valiuta yra euro, Belgija taip pat turėtų užtikrinti, kad šios rekomendacijos būtų įgyvendintos visiškai ir laiku, |
| --- | --- |

(16)

atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija taip pat atliko visos euro zonos ekonominės politikos analizę. Remdamasi šia analize, Taryba pateikė konkrečias rekomendacijas, skirtas valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro (8). Kaip šalis, kurios valiuta yra euro, Belgija taip pat turėtų užtikrinti, kad šios rekomendacijos būtų įgyvendintos visiškai ir laiku,

REKOMENDUOJA Belgijai 2015–2016 m. imtis šių veiksmų:

| 1. | Užtikrinti bent 0,6 % BVP fiskalinį koregavimą siekiant vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo ir 2015 m., ir 2016 m. Panaudoti nenumatytas papildomas pajamas, kad valdžios sektoriaus skolos santykis atitinkamai mažėtų. Susiejant teisės aktais nustatytą pensinį amžių su tikėtina gyvenimo trukme papildyti pensijų reformą. Susitarti dėl vykdytino fiskalinių tikslų paskirstymo skirtingiems valdžios lygmenims. |
| --- | --- |

1.

Užtikrinti bent 0,6 % BVP fiskalinį koregavimą siekiant vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo ir 2015 m., ir 2016 m. Panaudoti nenumatytas papildomas pajamas, kad valdžios sektoriaus skolos santykis atitinkamai mažėtų. Susiejant teisės aktais nustatytą pensinį amžių su tikėtina gyvenimo trukme papildyti pensijų reformą. Susitarti dėl vykdytino fiskalinių tikslų paskirstymo skirtingiems valdžios lygmenims.

| 2. | Priimti ir įgyvendinti visapusišką mokesčių reformą, išplečiant mokesčių bazę mokesčių naštą nuimant nuo darbo jėgos ir panaikinant neveiksmingas mokesčių išlaidas. |
| --- | --- |

2.

Priimti ir įgyvendinti visapusišką mokesčių reformą, išplečiant mokesčių bazę mokesčių naštą nuimant nuo darbo jėgos ir panaikinant neveiksmingas mokesčių išlaidas.

| 3. | Pagerinti darbo rinkos veikimą sumažinant finansines paskatas nedirbti, didinant darbo rinkos prieinamumą konkrečioms tikslinėms grupėms, taip pat sprendžiant gebėjimų trūkumų bei jų paklausos ir pasiūlos neatitikties problemas. |
| --- | --- |

3.

Pagerinti darbo rinkos veikimą sumažinant finansines paskatas nedirbti, didinant darbo rinkos prieinamumą konkrečioms tikslinėms grupėms, taip pat sprendžiant gebėjimų trūkumų bei jų paklausos ir pasiūlos neatitikties problemas.

| 4. | Pasikonsultavus su socialiniais partneriais ir pagal nacionalinę praktiką atkurti konkurencingumą užtikrinant, kad darbo užmokesčio raida atitiktų našumą. |
| --- | --- |

4.

Pasikonsultavus su socialiniais partneriais ir pagal nacionalinę praktiką atkurti konkurencingumą užtikrinant, kad darbo užmokesčio raida atitiktų našumą.

Priimta Briuselyje 2015 m. liepos 14 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

P. GRAMEGNA

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

1

(2)  OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

2

(3)  Toliau taikomos pagal 2014 m. gegužės 6 d. Tarybos sprendimą 2014/322/ES dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių 2014 m. (OL L 165, 2014 6 4, p. 49).

3

(4)  2014 m. liepos 8 d. Tarybos rekomendacija dėl 2014 m. Belgijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2014 m. Belgijos stabilumo programos (OL C 247, 2014 7 29, p. 1).

4

(5)  2013 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 473/2013 dėl euro zonos valstybių narių biudžeto planų projektų stebėsenos bei vertinimo ir perviršinio deficito padėties ištaisymo užtikrinimo bendrųjų nuostatų (OL L 140, 2013 5 27, p. 11).

5

(6)  Komisijos pagal bendrai sutartą metodiką perskaičiuotas struktūrinis balansas, remiantis stabilumo programoje pateikta informacija.

6

(7)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.

7

(8)  OL C 272, 2015 8 18, p. 98.

8

---

| 18.8.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 272/28 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 272/28

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2015 m. liepos 14 d.

dėl 2015 m. Bulgarijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2015 m. Bulgarijos konvergencijos programos

(2015/C 272/08)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (2), ypač į jo 6 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

kadangi:

| (1) | 2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują augimo ir darbo vietų kūrimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonominės politikos koordinavimu. Strategija yra orientuota į tas svarbias sritis, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas; |
| --- | --- |

(1)

2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują augimo ir darbo vietų kūrimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonominės politikos koordinavimu. Strategija yra orientuota į tas svarbias sritis, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas;

| (2) | remdamasi Komisijos pasiūlymais, 2015 m. liepos 14 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos bendrų ekonominės politikos gairių, o 2010 m. spalio 21 d. – sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (3). Abejos gairės kartu sudaro integruotas gaires, ir į jas valstybių narių buvo paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonominę ir užimtumo politiką; |
| --- | --- |

(2)

remdamasi Komisijos pasiūlymais, 2015 m. liepos 14 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos bendrų ekonominės politikos gairių, o 2010 m. spalio 21 d. – sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (3). Abejos gairės kartu sudaro integruotas gaires, ir į jas valstybių narių buvo paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonominę ir užimtumo politiką;

| (3) | 2014 m. liepos 8 d. Taryba priėmė rekomendaciją (4) dėl 2014 m. Bulgarijos nacionalinės reformų programos ir pateikė nuomonę dėl atnaujintos 2014 m. Bulgarijos konvergencijos programos; |
| --- | --- |

(3)

2014 m. liepos 8 d. Taryba priėmė rekomendaciją (4) dėl 2014 m. Bulgarijos nacionalinės reformų programos ir pateikė nuomonę dėl atnaujintos 2014 m. Bulgarijos konvergencijos programos;

| (4) | 2014 m. lapkričio 28 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2015 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Tą pačią dieną Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje nurodė, kad Bulgarija yra viena iš valstybių narių, dėl kurios reikės parengti nuodugnią apžvalgą; |
| --- | --- |

(4)

2014 m. lapkričio 28 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2015 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Tą pačią dieną Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje nurodė, kad Bulgarija yra viena iš valstybių narių, dėl kurios reikės parengti nuodugnią apžvalgą;

| (5) | 2014 m. gruodžio 18 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, pagal kuriuos reikia skatinti investuoti, spartinti struktūrines reformas ir vykdyti atsakingą augimui palankų fiskalinį konsolidavimą; |
| --- | --- |

(5)

2014 m. gruodžio 18 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, pagal kuriuos reikia skatinti investuoti, spartinti struktūrines reformas ir vykdyti atsakingą augimui palankų fiskalinį konsolidavimą;

| (6) | 2015 m. vasario 26 d. Komisija paskelbė 2015 m. Bulgarijos ataskaitą. Joje įvertinta Bulgarijos pažanga įgyvendinant 2014 m. liepos 8 d. priimtas šaliai skirtas rekomendacijas. Į šalies ataskaitą įtraukti ir nuodugnios apžvalgos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį rezultatai. Komisijos analizė leidžia daryti išvadą, kad Bulgarijoje yra susidaręs makroekonominis disbalansas. Visų pirma 2014 m. sumaištis finansų sektoriuje privertė susirūpinti vietos įstaigų bankininkystės praktika, galinčia turėti reikšmingų pasekmių finansų sektoriui ir bendram makroekonominiam stabilumui. Be to, vis dar neigiama (nors ir gerėjanti) išorės pozicija, pernelyg didelis bendrovių finansinis įsiskolinimas ir silpnas darbo rinkos koregavimas toliau kelia makroekonominę riziką, todėl šiuos dalykus reikia atidžiai stebėti; |
| --- | --- |

(6)

2015 m. vasario 26 d. Komisija paskelbė 2015 m. Bulgarijos ataskaitą. Joje įvertinta Bulgarijos pažanga įgyvendinant 2014 m. liepos 8 d. priimtas šaliai skirtas rekomendacijas. Į šalies ataskaitą įtraukti ir nuodugnios apžvalgos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį rezultatai. Komisijos analizė leidžia daryti išvadą, kad Bulgarijoje yra susidaręs makroekonominis disbalansas. Visų pirma 2014 m. sumaištis finansų sektoriuje privertė susirūpinti vietos įstaigų bankininkystės praktika, galinčia turėti reikšmingų pasekmių finansų sektoriui ir bendram makroekonominiam stabilumui. Be to, vis dar neigiama (nors ir gerėjanti) išorės pozicija, pernelyg didelis bendrovių finansinis įsiskolinimas ir silpnas darbo rinkos koregavimas toliau kelia makroekonominę riziką, todėl šiuos dalykus reikia atidžiai stebėti;

| (7) | 2015 m. balandžio 30 d. Bulgarija pateikė 2015 m. nacionalinę reformų programą ir 2015 m. konvergencijos programą. Siekiant atsižvelgti į abiejų programų tarpusavio sąsajas, jos vertintos vienu metu; |
| --- | --- |

(7)

2015 m. balandžio 30 d. Bulgarija pateikė 2015 m. nacionalinę reformų programą ir 2015 m. konvergencijos programą. Siekiant atsižvelgti į abiejų programų tarpusavio sąsajas, jos vertintos vienu metu;

| (8) | šiuo metu Bulgarijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis. 2015 m. konvergencijos programoje Vyriausybė planuoja 2015 m. išlaikyti 2,8 % BVP nominalų deficitą. Vėliau Vyriausybė ketina laipsniškai mažinti deficitą, kad 2018 m. jis pasiektų 1,3 % BVP. Remiantis konvergencijos programa, Vyriausybė planuoja vidutinės trukmės laikotarpio tikslą – 1 % BVP struktūrinį deficitą – pasiekti 2018 m. Manoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP per programos laikotarpį padidės ir 2018 m. pasieks beveik 31 %. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios biudžeto projekcijos, yra tikėtinas. Tačiau priemonės, kurias taikant nuo 2016 m. būtų pasiekti planuojami deficito tikslai, nėra pakankamai tiksliai nurodytos. Remiantis Komisijos 2015 m. pavasario prognoze, tikimasi, kad 2015 m. grynųjų išlaidų augimas atitiks išlaidų kriterijų. Vis dėlto, atsižvelgiant į pablogėjusį struktūrinį balansą (2014 m. 1,7 % BVP), esama rizikos, kad 2014–2015 m. nuo reikalaujamo rodiklio bus kiek nukrypta. Kyla rizika, kad 2016 m. nuokrypis bus reikšmingas, nes grynųjų išlaidų augimas išlaidų kriterijų viršys 0,9 % BVP. Todėl abejais metais reikės papildomų priemonių. Remdamasi konvergencijos programos vertinimu ir atsižvelgdama į Komisijos 2015 m. pavasario prognozę, Taryba mano, kad esama rizikos, jog Bulgarija nesilaikys Stabilumo ir augimo pakto nuostatų; |
| --- | --- |

(8)

šiuo metu Bulgarijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis. 2015 m. konvergencijos programoje Vyriausybė planuoja 2015 m. išlaikyti 2,8 % BVP nominalų deficitą. Vėliau Vyriausybė ketina laipsniškai mažinti deficitą, kad 2018 m. jis pasiektų 1,3 % BVP. Remiantis konvergencijos programa, Vyriausybė planuoja vidutinės trukmės laikotarpio tikslą – 1 % BVP struktūrinį deficitą – pasiekti 2018 m. Manoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP per programos laikotarpį padidės ir 2018 m. pasieks beveik 31 %. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios biudžeto projekcijos, yra tikėtinas. Tačiau priemonės, kurias taikant nuo 2016 m. būtų pasiekti planuojami deficito tikslai, nėra pakankamai tiksliai nurodytos. Remiantis Komisijos 2015 m. pavasario prognoze, tikimasi, kad 2015 m. grynųjų išlaidų augimas atitiks išlaidų kriterijų. Vis dėlto, atsižvelgiant į pablogėjusį struktūrinį balansą (2014 m. 1,7 % BVP), esama rizikos, kad 2014–2015 m. nuo reikalaujamo rodiklio bus kiek nukrypta. Kyla rizika, kad 2016 m. nuokrypis bus reikšmingas, nes grynųjų išlaidų augimas išlaidų kriterijų viršys 0,9 % BVP. Todėl abejais metais reikės papildomų priemonių. Remdamasi konvergencijos programos vertinimu ir atsižvelgdama į Komisijos 2015 m. pavasario prognozę, Taryba mano, kad esama rizikos, jog Bulgarija nesilaikys Stabilumo ir augimo pakto nuostatų;

| (9) | mokestinių prievolių vykdymo užtikrinimas tebėra vienas iš pagrindinių Bulgarijos uždavinių. Reikia visapusiškos mokestinių prievolių vykdymo užtikrinimo strategijos, grindžiamos nuodugnia rizikos analize, sistemingu priemonių, kurių jau imtasi, poveikio vertinimu ir įvairių mokesčių surinkimo agentūrų veiklos nuodugniu koordinavimu; |
| --- | --- |

(9)

mokestinių prievolių vykdymo užtikrinimas tebėra vienas iš pagrindinių Bulgarijos uždavinių. Reikia visapusiškos mokestinių prievolių vykdymo užtikrinimo strategijos, grindžiamos nuodugnia rizikos analize, sistemingu priemonių, kurių jau imtasi, poveikio vertinimu ir įvairių mokesčių surinkimo agentūrų veiklos nuodugniu koordinavimu;

| (10) | Bulgarijos sveikatos priežiūros sistemai reikia spręsti kelias dideles problemas, įskaitant prastų sveikatos rodiklių, mažo finansavimo ir labai neveiksmingo išteklių naudojimo klausimus. Tikėtina gyvenimo trukmė yra gerokai trumpesnė už ES vidurkį, o tikėtina gyvenimo trukmė gimstant yra tarp mažiausių Sąjungoje. Sistema ir toliau grindžiama pernelyg dideliu ligoninių sektoriumi. Nors, vertinant nominaliai, pirminės ir ambulatorinės priežiūros paslaugos pastaraisiais metais finansuojamos kiek daugiau, finansavimas vis dar gana ribotas. Sveikatos priežiūros fondas sutartimi įpareigotas kompensacijas už gydymą ligoninėms mokėti iš anksto nustatytomis kainomis, o tai skatina ligonines teikti neadekvačios paskirties medicininės priežiūros paslaugas. 2014 m. priimta Nacionalinė sveikatos priežiūros strategija, tačiau ji neturi aiškaus įgyvendinimo plano; |
| --- | --- |

(10)

Bulgarijos sveikatos priežiūros sistemai reikia spręsti kelias dideles problemas, įskaitant prastų sveikatos rodiklių, mažo finansavimo ir labai neveiksmingo išteklių naudojimo klausimus. Tikėtina gyvenimo trukmė yra gerokai trumpesnė už ES vidurkį, o tikėtina gyvenimo trukmė gimstant yra tarp mažiausių Sąjungoje. Sistema ir toliau grindžiama pernelyg dideliu ligoninių sektoriumi. Nors, vertinant nominaliai, pirminės ir ambulatorinės priežiūros paslaugos pastaraisiais metais finansuojamos kiek daugiau, finansavimas vis dar gana ribotas. Sveikatos priežiūros fondas sutartimi įpareigotas kompensacijas už gydymą ligoninėms mokėti iš anksto nustatytomis kainomis, o tai skatina ligonines teikti neadekvačios paskirties medicininės priežiūros paslaugas. 2014 m. priimta Nacionalinė sveikatos priežiūros strategija, tačiau ji neturi aiškaus įgyvendinimo plano;

| (11) | sumaištis bankų sektoriuje 2014 m. vasarą atskleidė institucinius ir priežiūros trūkumus. Tai, kad priežiūros institucija nesugebėjo nustatyti didelių problemų ketvirtame pagal dydį Bulgarijos banke „Corporate Commercial Bank“ (KTB), rodo finansų sektoriaus priežiūros praktikos ir koncentracijos rizikos priežiūros trūkumus. Tai susilpnino bankų priežiūros patikimumą ir privertė suabejoti kitų finansų sektoriaus subjektų būkle. Dėl 2014 m. birželio mėn. kilusios likvidumo krizės buvo atliktas nuodugnus KTB auditas, po kurio buvo atšaukta KTB banko veiklos licencija. Garantuoti indėliai, sudarantys 4,4 % BVP, buvo išmokėti tik po ilgo vilkinimo; |
| --- | --- |

(11)

sumaištis bankų sektoriuje 2014 m. vasarą atskleidė institucinius ir priežiūros trūkumus. Tai, kad priežiūros institucija nesugebėjo nustatyti didelių problemų ketvirtame pagal dydį Bulgarijos banke „Corporate Commercial Bank“ (KTB), rodo finansų sektoriaus priežiūros praktikos ir koncentracijos rizikos priežiūros trūkumus. Tai susilpnino bankų priežiūros patikimumą ir privertė suabejoti kitų finansų sektoriaus subjektų būkle. Dėl 2014 m. birželio mėn. kilusios likvidumo krizės buvo atliktas nuodugnus KTB auditas, po kurio buvo atšaukta KTB banko veiklos licencija. Garantuoti indėliai, sudarantys 4,4 % BVP, buvo išmokėti tik po ilgo vilkinimo;

| (12) | aktyvi darbo rinkos politika yra nepakankamai išplėtota tiek aprėpties, tiek orientavimo požiūriu. Agentūrų susiskaidymas yra didelė problema mokant išmokas ir teikiant paslaugas bedarbiams ir neaktyviems asmenims. Įdarbinimo įstaigų ir socialinės paramos direktorato veikla koordinuojama nepakankamai, kad priemonės, kuriomis siekiama padėti pažeidžiamiausiems asmenims, būtų taikomos veiksmingai ir integruotai. Bulgarijoje yra daug nesimokančių, nedirbančių ir mokymuose nedalyvaujančių jaunuolių, kurie nesikreipia į įdarbinimo tarnybas, todėl jiems netaikomos standartinės darbo rinkos aktyvumo skatinimo priemonės. Bulgarijoje nedarbas daugiausia yra ilgalaikis, vadinasi, jis labiau struktūrinis nei ciklinis. Nors minimalus darbo užmokestis Bulgarijoje, vertinant nominaliai, yra mažiausias Sąjungoje, nuo 2011 m. jis labai padidėjo, o Vyriausybė planuoja artimiausiais metais jį dar gerokai padidinti. Tokie staigūs diskreciniai Vyriausybės darbo užmokesčio nustatymo politikos pokyčiai galėtų daryti iškraipomąjį poveikį darbo rinkai. Be to, nėra aiškių minimalaus darbo užmokesčio nustatymo gairių, todėl sistema lemia netikrumą dėl to, ar bus užtikrinta reikiama pusiausvyra tarp, viena vertus, užimtumo ir konkurencingumo rėmimo ir, kita vertus, darbo pajamų apsaugojimo. Skurdas ir socialinė atskirtis tebeverčia susirūpinti, nes Bulgarijos materialinio nepritekliaus rodikliai vieni iš didžiausių Sąjungoje. Skurdas ir socialinė atskirtis ypač dideli tarp romų. Dauguma romų tautybės jaunuolių nesimoko, nedirba ir nedalyvauja mokymuose. Ikimokyklinio ugdymo įstaigas ir vaikų darželius lanko nedaug romų vaikų, o beveik ketvirtadalis 7–15 m. vaikų nedalyvauja švietimo sistemoje; |
| --- | --- |

(12)

aktyvi darbo rinkos politika yra nepakankamai išplėtota tiek aprėpties, tiek orientavimo požiūriu. Agentūrų susiskaidymas yra didelė problema mokant išmokas ir teikiant paslaugas bedarbiams ir neaktyviems asmenims. Įdarbinimo įstaigų ir socialinės paramos direktorato veikla koordinuojama nepakankamai, kad priemonės, kuriomis siekiama padėti pažeidžiamiausiems asmenims, būtų taikomos veiksmingai ir integruotai. Bulgarijoje yra daug nesimokančių, nedirbančių ir mokymuose nedalyvaujančių jaunuolių, kurie nesikreipia į įdarbinimo tarnybas, todėl jiems netaikomos standartinės darbo rinkos aktyvumo skatinimo priemonės. Bulgarijoje nedarbas daugiausia yra ilgalaikis, vadinasi, jis labiau struktūrinis nei ciklinis. Nors minimalus darbo užmokestis Bulgarijoje, vertinant nominaliai, yra mažiausias Sąjungoje, nuo 2011 m. jis labai padidėjo, o Vyriausybė planuoja artimiausiais metais jį dar gerokai padidinti. Tokie staigūs diskreciniai Vyriausybės darbo užmokesčio nustatymo politikos pokyčiai galėtų daryti iškraipomąjį poveikį darbo rinkai. Be to, nėra aiškių minimalaus darbo užmokesčio nustatymo gairių, todėl sistema lemia netikrumą dėl to, ar bus užtikrinta reikiama pusiausvyra tarp, viena vertus, užimtumo ir konkurencingumo rėmimo ir, kita vertus, darbo pajamų apsaugojimo. Skurdas ir socialinė atskirtis tebeverčia susirūpinti, nes Bulgarijos materialinio nepritekliaus rodikliai vieni iš didžiausių Sąjungoje. Skurdas ir socialinė atskirtis ypač dideli tarp romų. Dauguma romų tautybės jaunuolių nesimoko, nedirba ir nedalyvauja mokymuose. Ikimokyklinio ugdymo įstaigas ir vaikų darželius lanko nedaug romų vaikų, o beveik ketvirtadalis 7–15 m. vaikų nedalyvauja švietimo sistemoje;

| (13) | prasta švietimo ir mokymo sistemų kokybė ir ribota jų sąsaja su darbo rinka trukdo užtikrinti tinkamai kvalifikuotos darbo jėgos pasiūlą ekonomikai. Suaugusiųjų dalyvavimas mokymosi visą gyvenimą programose yra vienas iš neaktyviausių Sąjungoje. Kelerius metus atidėliojusi Bulgarija vis dar nėra patvirtinusi Mokyklinio ugdymo įstatymo reformos, o mokyklos nebaigimo problemai spręsti skirtos strategijos įgyvendinimas vis dar pradiniame etape. 2015 m. iš dalies pakeista nacionalinė profesinio rengimo ir mokymo strategija (2014–2020 m.) ir priimta nauja aukštojo mokslo strategija. Įgyvendinant šias strategijas turėtų būti galima patobulinti švietimo sistemą, labiau ją susieti su šalies ekonomika, skatinti diegti inovacijas ir kurti darbo vietas; |
| --- | --- |

(13)

prasta švietimo ir mokymo sistemų kokybė ir ribota jų sąsaja su darbo rinka trukdo užtikrinti tinkamai kvalifikuotos darbo jėgos pasiūlą ekonomikai. Suaugusiųjų dalyvavimas mokymosi visą gyvenimą programose yra vienas iš neaktyviausių Sąjungoje. Kelerius metus atidėliojusi Bulgarija vis dar nėra patvirtinusi Mokyklinio ugdymo įstatymo reformos, o mokyklos nebaigimo problemai spręsti skirtos strategijos įgyvendinimas vis dar pradiniame etape. 2015 m. iš dalies pakeista nacionalinė profesinio rengimo ir mokymo strategija (2014–2020 m.) ir priimta nauja aukštojo mokslo strategija. Įgyvendinant šias strategijas turėtų būti galima patobulinti švietimo sistemą, labiau ją susieti su šalies ekonomika, skatinti diegti inovacijas ir kurti darbo vietas;

| (14) | 2015 m. pavasarį Vyriausybė pateikė pensijų sistemos reformos pasiūlymą. Pensijų sistemos adekvatumas ir tvarumas priklauso nuo reformų, kuriomis skatinamas ir remiamas profesinio gyvenimo ilginimas su retesnėmis pertraukomis. Nustatyta, kad 2013 m. 1,2 mln. pensininkų gavo pensijas, mažesnes už nacionalinę skurdo ribą. Pagrindiniai veiksniai, lemiantys mažas pensijų išmokas, yra ankstyvas išėjimas į pensiją ir trumpi įmokų mokėjimo laikotarpiai. Sparčiai senėjant Bulgarijos visuomenei ateityje padėtis veikiausiai dar pablogės. Todėl Bulgarijai tikslinga dar labiau apriboti su senėjimu susijusių išlaidų augimą, kad būtų didinamas ilgalaikis viešųjų finansų tvarumas, be kita ko, įgyvendinant griežtas pensijų reformas; |
| --- | --- |

(14)

2015 m. pavasarį Vyriausybė pateikė pensijų sistemos reformos pasiūlymą. Pensijų sistemos adekvatumas ir tvarumas priklauso nuo reformų, kuriomis skatinamas ir remiamas profesinio gyvenimo ilginimas su retesnėmis pertraukomis. Nustatyta, kad 2013 m. 1,2 mln. pensininkų gavo pensijas, mažesnes už nacionalinę skurdo ribą. Pagrindiniai veiksniai, lemiantys mažas pensijų išmokas, yra ankstyvas išėjimas į pensiją ir trumpi įmokų mokėjimo laikotarpiai. Sparčiai senėjant Bulgarijos visuomenei ateityje padėtis veikiausiai dar pablogės. Todėl Bulgarijai tikslinga dar labiau apriboti su senėjimu susijusių išlaidų augimą, kad būtų didinamas ilgalaikis viešųjų finansų tvarumas, be kita ko, įgyvendinant griežtas pensijų reformas;

| (15) | vienas iš pagrindinių investuotojams palankios verslo aplinkos elementų yra nepriklausoma, aukštos kokybės ir veiksminga teismų sistema ir efektyvūs kovos su korupcija mechanizmai. Pagrindinės problemos šioje srityje apima bendro veiklos koordinavimo trūkumą, institucinius trūkumus ir prastus rezultatus, susijusius su teismų priimamais galutiniais apkaltinamaisiais nuosprendžiais. Šioms svarbioms politikos sritims bus taikomas bendradarbiavimo ir tikrinimo mechanizmas; |
| --- | --- |

(15)

vienas iš pagrindinių investuotojams palankios verslo aplinkos elementų yra nepriklausoma, aukštos kokybės ir veiksminga teismų sistema ir efektyvūs kovos su korupcija mechanizmai. Pagrindinės problemos šioje srityje apima bendro veiklos koordinavimo trūkumą, institucinius trūkumus ir prastus rezultatus, susijusius su teismų priimamais galutiniais apkaltinamaisiais nuosprendžiais. Šioms svarbioms politikos sritims bus taikomas bendradarbiavimo ir tikrinimo mechanizmas;

| (16) | Bulgarijos nemokumo sistema kol kas neveiksminga, ir tai didina netikrumą rinkos dalyviams bei mažina bendrą šalies patrauklumą investuotojams. Nemokumo procedūros trunka ilgiau nei panašiose šalyse, o ieškinių patenkinama nedaug. Veiksmingos nemokumo procedūroms taikomos sistemos poreikį taip pat reikėtų vertinti atsižvelgiant į didelį Bulgarijos ne finansų bendrovių įsiskolinimą ir tokios sistemos funkciją sudarant palankesnes sąlygas mažinti finansinį įsiskolinimą; |
| --- | --- |

(16)

Bulgarijos nemokumo sistema kol kas neveiksminga, ir tai didina netikrumą rinkos dalyviams bei mažina bendrą šalies patrauklumą investuotojams. Nemokumo procedūros trunka ilgiau nei panašiose šalyse, o ieškinių patenkinama nedaug. Veiksmingos nemokumo procedūroms taikomos sistemos poreikį taip pat reikėtų vertinti atsižvelgiant į didelį Bulgarijos ne finansų bendrovių įsiskolinimą ir tokios sistemos funkciją sudarant palankesnes sąlygas mažinti finansinį įsiskolinimą;

| (17) | 2014 m. buvo priimtos viešojo administravimo reformai ir e. valdžios sistemos diegimui skirtos strategijos. Jas įgyvendinant reikės taikyti aiškias politikos gaires ir koordinuoti veiklą. Nepaisant praeityje įdėtų pastangų, viešųjų paslaugų kokybė tebėra prasta. Nepakankamai išplėtota e. valdžios sistema riboja pastangas padidinti skaidrumą ir sumažinti administracinę naštą. Ypač didelė problema susijusi su viešųjų pirkimų procedūromis, kurioms trukdo dažnai kintanti teisinė sistema ir nepakankami administraciniai gebėjimai. Konkursų procedūrų ex ante tikrinimas dažnai atliekamas tik formaliai. Be to, viešųjų pirkimų procedūroms taikomos besidubliuojančios ex post kontrolės procedūros, per kurias kartais padaromos prieštaringos išvados. Konkursų proceso skaidrumo trūkumą taip pat lemia tai, kad nebaigtos diegti visos e. viešųjų pirkimų platformos. Dėl viešųjų pirkimų procedūrų pažeidimų praeityje buvo labai vilkinamas ES fondų finansuojamų programų įgyvendinimas, jie neigiamai veikia verslo aplinką ir stabdo taip reikalingą infrastruktūros gerinimą. 2014 m. liepos mėn. priimtoje daugiametėje strategijoje, skirtoje viešųjų pirkimų sistemos pagrindiniams trūkumams šalinti, nustatytas aiškus tvarkaraštis, pagal kurį 2015 m. ir 2016 m. turi būti imtasi konkrečių priemonių. Strategiją būtina įgyvendinti; |
| --- | --- |

(17)

2014 m. buvo priimtos viešojo administravimo reformai ir e. valdžios sistemos diegimui skirtos strategijos. Jas įgyvendinant reikės taikyti aiškias politikos gaires ir koordinuoti veiklą. Nepaisant praeityje įdėtų pastangų, viešųjų paslaugų kokybė tebėra prasta. Nepakankamai išplėtota e. valdžios sistema riboja pastangas padidinti skaidrumą ir sumažinti administracinę naštą. Ypač didelė problema susijusi su viešųjų pirkimų procedūromis, kurioms trukdo dažnai kintanti teisinė sistema ir nepakankami administraciniai gebėjimai. Konkursų procedūrų ex ante tikrinimas dažnai atliekamas tik formaliai. Be to, viešųjų pirkimų procedūroms taikomos besidubliuojančios ex post kontrolės procedūros, per kurias kartais padaromos prieštaringos išvados. Konkursų proceso skaidrumo trūkumą taip pat lemia tai, kad nebaigtos diegti visos e. viešųjų pirkimų platformos. Dėl viešųjų pirkimų procedūrų pažeidimų praeityje buvo labai vilkinamas ES fondų finansuojamų programų įgyvendinimas, jie neigiamai veikia verslo aplinką ir stabdo taip reikalingą infrastruktūros gerinimą. 2014 m. liepos mėn. priimtoje daugiametėje strategijoje, skirtoje viešųjų pirkimų sistemos pagrindiniams trūkumams šalinti, nustatytas aiškus tvarkaraštis, pagal kurį 2015 m. ir 2016 m. turi būti imtasi konkrečių priemonių. Strategiją būtina įgyvendinti;

| (18) | Europos semestro procese Komisija atliko išsamią Bulgarijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2015 m. šalies ataskaitoje. Ji taip pat įvertino konvergencijos programą, nacionalinę reformų programą ir veiksmus, kurių imtasi atsižvelgiant į ankstesniais metais Bulgarijai teiktas rekomendacijas. Ji atsižvelgė ne tik į jų svarbą Bulgarijos tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos įgyvendinant Europos semestrą pateiktos 1–5 rekomendacijose; |
| --- | --- |

(18)

Europos semestro procese Komisija atliko išsamią Bulgarijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2015 m. šalies ataskaitoje. Ji taip pat įvertino konvergencijos programą, nacionalinę reformų programą ir veiksmus, kurių imtasi atsižvelgiant į ankstesniais metais Bulgarijai teiktas rekomendacijas. Ji atsižvelgė ne tik į jų svarbą Bulgarijos tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos įgyvendinant Europos semestrą pateiktos 1–5 rekomendacijose;

| (19) | atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo konvergencijos programą ir savo nuomonę (5) visų pirma pateikė 1 rekomendacijoje; |
| --- | --- |

(19)

atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo konvergencijos programą ir savo nuomonę (5) visų pirma pateikė 1 rekomendacijoje;

| (20) | atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo nacionalinę reformų programą ir konvergencijos programą. Jos rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį pateiktos 1–3 ir 5 rekomendacijose, |
| --- | --- |

(20)

atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo nacionalinę reformų programą ir konvergencijos programą. Jos rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį pateiktos 1–3 ir 5 rekomendacijose,

REKOMENDUOJA Bulgarijai 2015–2016 m. imtis veiksmų siekiant:

| 1. | 2015 m. išvengti struktūrinio viešųjų finansų blogėjimo ir 2016 m. užtikrinti 0,5 % BVP koregavimą. Imtis ryžtingų priemonių mokesčių surinkimui gerinti ir šešėlinės ekonomikos problemai spręsti, remiantis išsamia rizikos analize ir praeityje taikytų priemonių vertinimu. Didinti sveikatos priežiūros sistemos išlaidų efektyvumą, visų pirma peržiūrint sveikatos priežiūros paslaugų kainodarą ir gerinant ambulatorinę ir pirminę priežiūrą; |
| --- | --- |

1.

2015 m. išvengti struktūrinio viešųjų finansų blogėjimo ir 2016 m. užtikrinti 0,5 % BVP koregavimą. Imtis ryžtingų priemonių mokesčių surinkimui gerinti ir šešėlinės ekonomikos problemai spręsti, remiantis išsamia rizikos analize ir praeityje taikytų priemonių vertinimu. Didinti sveikatos priežiūros sistemos išlaidų efektyvumą, visų pirma peržiūrint sveikatos priežiūros paslaugų kainodarą ir gerinant ambulatorinę ir pirminę priežiūrą;

| 2. | glaudžiai bendradarbiaujant su Europos įstaigomis, iki 2015 m. gruodžio mėn. užbaigti nepriklausomą visos bankų sektoriaus sistemos turto ir kokybės peržiūrą ir testavimą nepalankiausiomis sąlygomis taikant principą „iš apačios į viršų“. Atlikti pensijų fondų ir draudimo sektorių portfelių patikrinimą. Peržiūrėti ir sugriežtinti bankų ir ne bankų finansų sektoriaus priežiūrą, be kita ko, sustiprinant bankų pertvarkymo ir indėlių garantijų sistemas. Gerinti finansų tarpininkų bendrąjį valdymą, be kita ko, sprendžiant koncentracijos rizikos ir susijusių šalių pozicijų klausimus; |
| --- | --- |

2.

glaudžiai bendradarbiaujant su Europos įstaigomis, iki 2015 m. gruodžio mėn. užbaigti nepriklausomą visos bankų sektoriaus sistemos turto ir kokybės peržiūrą ir testavimą nepalankiausiomis sąlygomis taikant principą „iš apačios į viršų“. Atlikti pensijų fondų ir draudimo sektorių portfelių patikrinimą. Peržiūrėti ir sugriežtinti bankų ir ne bankų finansų sektoriaus priežiūrą, be kita ko, sustiprinant bankų pertvarkymo ir indėlių garantijų sistemas. Gerinti finansų tarpininkų bendrąjį valdymą, be kita ko, sprendžiant koncentracijos rizikos ir susijusių šalių pozicijų klausimus;

| 3. | parengti integruotą metodą, skirtą darbo rinkos paribyje esančioms grupėms, visų pirma vyresnio amžiaus darbuotojams ir nedirbančiam, nesimokančiam ir mokymuose nedalyvaujančiam jaunimui. Konsultuojantis su socialiniais partneriais ir laikantis nacionalinės praktikos sukurti skaidrų minimalaus darbo užmokesčio ir minimalių socialinio draudimo įmokų nustatymo mechanizmą, atsižvelgiant į jų poveikį dirbančiųjų skurdui, darbo vietų kūrimui ir konkurencingumui; |
| --- | --- |

3.

parengti integruotą metodą, skirtą darbo rinkos paribyje esančioms grupėms, visų pirma vyresnio amžiaus darbuotojams ir nedirbančiam, nesimokančiam ir mokymuose nedalyvaujančiam jaunimui. Konsultuojantis su socialiniais partneriais ir laikantis nacionalinės praktikos sukurti skaidrų minimalaus darbo užmokesčio ir minimalių socialinio draudimo įmokų nustatymo mechanizmą, atsižvelgiant į jų poveikį dirbančiųjų skurdui, darbo vietų kūrimui ir konkurencingumui;

| 4. | patvirtinti Mokyklinio ugdymo įstatymo reformą ir didinti palankių sąlygų neturinčių vaikų, visų pirma romų tautybės, dalyvavimą švietimo sistemoje, gerinant galimybes gauti geros kokybės ankstyvojo mokyklinio ugdymo paslaugas; |
| --- | --- |

4.

patvirtinti Mokyklinio ugdymo įstatymo reformą ir didinti palankių sąlygų neturinčių vaikų, visų pirma romų tautybės, dalyvavimą švietimo sistemoje, gerinant galimybes gauti geros kokybės ankstyvojo mokyklinio ugdymo paslaugas;

| 5. | siekiant gerinti investavimo sąlygas, parengti visapusišką nemokumo sistemos reformą naudojantis geriausia tarptautine praktika ir ekspertinėmis žiniomis, visų pirma tobulinti restruktūrizavimo prieš paskelbiant bankrotą ir neteisminio restruktūrizavimo mechanizmus. |
| --- | --- |

5.

siekiant gerinti investavimo sąlygas, parengti visapusišką nemokumo sistemos reformą naudojantis geriausia tarptautine praktika ir ekspertinėmis žiniomis, visų pirma tobulinti restruktūrizavimo prieš paskelbiant bankrotą ir neteisminio restruktūrizavimo mechanizmus.

Priimta Briuselyje 2015 m. liepos 14 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

P. GRAMEGNA

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

1

(2)  OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

2

(3)  Toliau taikomos pagal 2014 m. gegužės 6 d. Tarybos sprendimą 2014/322/ES dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių 2014 m. (OL L 165, 2014 6 4, p. 49).

3

(4)  2014 m. liepos 8 d. Tarybos rekomendacija dėl 2014 m. Bulgarijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2014 m. Bulgarijos konvergencijos programos (OL C 247, 2014 7 29, p. 7).

4

(5)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 2 dalį.

5

---

| 18.8.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 272/32 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 272/32

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2015 m. liepos 14 d.

dėl 2015 m. Čekijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2015 m. Čekijos konvergencijos programos

(2015/C 272/09)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

kadangi:

| (1) | 2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują augimo ir darbo vietų kūrimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonominės politikos koordinavimu. Strategija yra orientuota į tas svarbias sritis, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas; |
| --- | --- |

(1)

2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują augimo ir darbo vietų kūrimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonominės politikos koordinavimu. Strategija yra orientuota į tas svarbias sritis, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas;

| (2) | remdamasi Komisijos pasiūlymais, 2015 m. liepos 14 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos bendrų ekonominės politikos gairių, o 2010 m. spalio 21 d. – sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (2). Abejos gairės kartu sudaro integruotas gaires, ir į jas valstybių narių buvo paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonominę ir užimtumo politiką; |
| --- | --- |

(2)

remdamasi Komisijos pasiūlymais, 2015 m. liepos 14 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos bendrų ekonominės politikos gairių, o 2010 m. spalio 21 d. – sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (2). Abejos gairės kartu sudaro integruotas gaires, ir į jas valstybių narių buvo paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonominę ir užimtumo politiką;

| (3) | 2014 m. liepos 8 d. Taryba priėmė rekomendaciją (3) dėl 2014 m. Čekijos nacionalinės reformų programos ir pateikė nuomonę dėl atnaujintos 2014 m. Čekijos konvergencijos programos; |
| --- | --- |

(3)

2014 m. liepos 8 d. Taryba priėmė rekomendaciją (3) dėl 2014 m. Čekijos nacionalinės reformų programos ir pateikė nuomonę dėl atnaujintos 2014 m. Čekijos konvergencijos programos;

| (4) | 2014 m. lapkričio 28 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2015 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Tą pačią dieną Komisija, remdamasi Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1176/2011 (4), priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje Čekija nenurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą; |
| --- | --- |

(4)

2014 m. lapkričio 28 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2015 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Tą pačią dieną Komisija, remdamasi Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1176/2011 (4), priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje Čekija nenurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą;

| (5) | 2014 m. gruodžio 18 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, pagal kuriuos reikia skatinti investuoti, intensyviau vykdyti struktūrines reformas ir vykdyti atsakingą augimui palankų fiskalinį konsolidavimą; |
| --- | --- |

(5)

2014 m. gruodžio 18 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, pagal kuriuos reikia skatinti investuoti, intensyviau vykdyti struktūrines reformas ir vykdyti atsakingą augimui palankų fiskalinį konsolidavimą;

| (6) | 2015 m. vasario 26 d. Komisija paskelbė 2015 m. ataskaitą dėl Čekijos. Joje įvertinta Čekijos pažanga įgyvendinant 2014 m. liepos 8 d. priimtas šaliai skirtas rekomendacijas; |
| --- | --- |

(6)

2015 m. vasario 26 d. Komisija paskelbė 2015 m. ataskaitą dėl Čekijos. Joje įvertinta Čekijos pažanga įgyvendinant 2014 m. liepos 8 d. priimtas šaliai skirtas rekomendacijas;

| (7) | 2015 m. balandžio 30 d. Čekija pateikė 2015 m. nacionalinę reformų programą ir 2015 m. konvergencijos programą. Siekiant atsižvelgti į abiejų programų tarpusavio sąsajas, jos vertintos vienu metu; |
| --- | --- |

(7)

2015 m. balandžio 30 d. Čekija pateikė 2015 m. nacionalinę reformų programą ir 2015 m. konvergencijos programą. Siekiant atsižvelgti į abiejų programų tarpusavio sąsajas, jos vertintos vienu metu;

| (8) | šiuo metu Čekijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis. 2015 m. konvergencijos programoje Vyriausybė planuoja laipsniškai sumažinti nominalų deficitą iki 1,9 % BVP 2015 m. ir toliau jį mažinti iki 0,6 % BVP 2018 m. Vyriausybė išdėstė savo ketinimą 2018 m. pasiekti vidutinio laikotarpio tikslą – 1 % BVP struktūrinį deficitą, tačiau, atsižvelgiant į perskaičiuotą struktūrinį balansą (5), jį pasiekti tikimasi iki 2016 m. Remiantis konvergencijos programa, tikimasi, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP pasieks beveik 41 % 2015 m. ir laipsniškai sumažės iki 40,2 % 2018 m. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios biudžeto projekcijos, yra tikėtinas, o priemonės, kurias taikant būtų pasiekti planuojami deficito tikslai nuo 2016 m., yra pakankamai tiksliai išdėstytos. Vis dėlto esama rizikos, kad planuojamų pajamų priemonių poveikis gali būti mažesnis, nei apskaičiuota. Remiantis Komisijos 2015 m. pavasario prognoze, tikimasi, kad 2015 m. bus laikomasi išlaidų kriterijaus. Manoma, kad 2016 m. bus tam tikras nuokrypis, grynųjų išlaidų augimui viršijus išlaidų kriterijų 0,3 % BVP. Todėl 2016 m. reikės imtis papildomų priemonių.
  Remdamasi konvergencijos programos vertinimu ir atsižvelgdama į Komisijos 2015 m. pavasario prognozę, Taryba mano, kad, kaip tikimasi, Čekija iš esmės laikysis Stabilumo ir augimo pakto nuostatų. Pagrindiniai esamos fiskalinės sistemos elementai yra taikomi. Tačiau vidutinio laikotarpio biudžeto planavimo ir skaitinės fiskalinės taisyklės taikymo sritis yra ribota, o vykdymas užtikrinamas prastai. Reformų dokumentų rinkinio projektas kelis kartus buvo keistas, o jo priėmimas atidėtas ir dabar jį planuojama priimti 2015 m. Čekijoje tebekyla problemų dėl ilgalaikio fiskalinio tvarumo, daugiausia dėl numatomo pensijų ir sveikatos priežiūros išlaidų didėjimo. Pensijų sistemos perspektyvos kiek pagerėjo dėl palankesnių demografinių projekcijų. Teisės aktuose nustatyta laipsniškai didinti teisės aktais nustatytą pensinį amžių, tačiau vidutiniam laikotarpiui numatytas pokytis yra per lėtas. Šiuo metu diskutuojama dėl dabartinės pensijų indeksavimo sistemos pakeitimų, tačiau konkrečios priemonės kol kas nepriimtos. Nors imtasi tam tikrų priemonių sveikatos priežiūros sektoriaus išlaidų efektyvumui ir valdymui pagerinti, šioje srityje padaryta nedidelė pažanga. Ligoninių sektoriaus rezultatų vertinimo rodikliai rodo, kad medicininis gydymas ne visada teikiamas ekonomiškai efektyviai, o dabartiniai sunkumai diegiant ligoninių patirtų išlaidų kompensavimo sistemą trukdo paskirstyti išteklius. Taip pat esama požymių, kad bendrosios praktikos gydytojai netinkamai atlieka savo, kaip tarpininkų, vaidmenį. Sveikatos priežiūros sektoriaus viešuosiuose pirkimuose dažnai pasitaiko pažeidimų ir tai leidžia daryti išvadą, kad gairės ir priežiūra yra nepakankamos; |
| --- | --- |

(8)

šiuo metu Čekijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis. 2015 m. konvergencijos programoje Vyriausybė planuoja laipsniškai sumažinti nominalų deficitą iki 1,9 % BVP 2015 m. ir toliau jį mažinti iki 0,6 % BVP 2018 m. Vyriausybė išdėstė savo ketinimą 2018 m. pasiekti vidutinio laikotarpio tikslą – 1 % BVP struktūrinį deficitą, tačiau, atsižvelgiant į perskaičiuotą struktūrinį balansą (5), jį pasiekti tikimasi iki 2016 m. Remiantis konvergencijos programa, tikimasi, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP pasieks beveik 41 % 2015 m. ir laipsniškai sumažės iki 40,2 % 2018 m. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios biudžeto projekcijos, yra tikėtinas, o priemonės, kurias taikant būtų pasiekti planuojami deficito tikslai nuo 2016 m., yra pakankamai tiksliai išdėstytos. Vis dėlto esama rizikos, kad planuojamų pajamų priemonių poveikis gali būti mažesnis, nei apskaičiuota. Remiantis Komisijos 2015 m. pavasario prognoze, tikimasi, kad 2015 m. bus laikomasi išlaidų kriterijaus. Manoma, kad 2016 m. bus tam tikras nuokrypis, grynųjų išlaidų augimui viršijus išlaidų kriterijų 0,3 % BVP. Todėl 2016 m. reikės imtis papildomų priemonių.

Remdamasi konvergencijos programos vertinimu ir atsižvelgdama į Komisijos 2015 m. pavasario prognozę, Taryba mano, kad, kaip tikimasi, Čekija iš esmės laikysis Stabilumo ir augimo pakto nuostatų. Pagrindiniai esamos fiskalinės sistemos elementai yra taikomi. Tačiau vidutinio laikotarpio biudžeto planavimo ir skaitinės fiskalinės taisyklės taikymo sritis yra ribota, o vykdymas užtikrinamas prastai. Reformų dokumentų rinkinio projektas kelis kartus buvo keistas, o jo priėmimas atidėtas ir dabar jį planuojama priimti 2015 m. Čekijoje tebekyla problemų dėl ilgalaikio fiskalinio tvarumo, daugiausia dėl numatomo pensijų ir sveikatos priežiūros išlaidų didėjimo. Pensijų sistemos perspektyvos kiek pagerėjo dėl palankesnių demografinių projekcijų. Teisės aktuose nustatyta laipsniškai didinti teisės aktais nustatytą pensinį amžių, tačiau vidutiniam laikotarpiui numatytas pokytis yra per lėtas. Šiuo metu diskutuojama dėl dabartinės pensijų indeksavimo sistemos pakeitimų, tačiau konkrečios priemonės kol kas nepriimtos. Nors imtasi tam tikrų priemonių sveikatos priežiūros sektoriaus išlaidų efektyvumui ir valdymui pagerinti, šioje srityje padaryta nedidelė pažanga. Ligoninių sektoriaus rezultatų vertinimo rodikliai rodo, kad medicininis gydymas ne visada teikiamas ekonomiškai efektyviai, o dabartiniai sunkumai diegiant ligoninių patirtų išlaidų kompensavimo sistemą trukdo paskirstyti išteklius. Taip pat esama požymių, kad bendrosios praktikos gydytojai netinkamai atlieka savo, kaip tarpininkų, vaidmenį. Sveikatos priežiūros sektoriaus viešuosiuose pirkimuose dažnai pasitaiko pažeidimų ir tai leidžia daryti išvadą, kad gairės ir priežiūra yra nepakankamos;

| (9) | pagrindiniai mokesčių srities uždaviniai – mažinti mokesčių slėpimą, užtikrinti, kad mokesčių surinkimas kainuotų mažiau ir užimtų mažiau laiko tiek mokesčių mokėtojams, tiek valdžios institucijoms. Čekija nurodė, kad mokestinių prievolių vykdymas ir kova su mokesčių slėpimu yra prioritetinės sritys, ir imasi keleto šioms sritims skirtų priemonių. 2015 m. pradėtos taikyti kelios priemonės, susijusios su tiesioginiais ir netiesioginiais mokesčiais, o 2016 m. planuojama imtis dar daugiau priemonių. Tačiau mokestinių prievolių vykdymo užtikrinimo išlaidos vis dar yra per didelės. Standartizavus gyventojų pajamų mokesčiui, socialinio draudimo ir sveikatos draudimo įmokoms skirtas mokesčio bazes, būtų galima supaprastinti mokesčių sistemą, tačiau šis pakeitimas nepadarytas ir dabar šio klausimo spręsti neplanuojama. Mokesčių deklaracijų paprastinimas ir iš anksto užpildytų formų naudojimo skatinimas nevyksta sistemingai. Užuot supaprastinusi PVM sistemą, Čekija 2014 m. pradėjo taikyti trečią PVM tarifą. Nedaug pasistūmėta mažinant darbuotojų ir savarankiškai dirbančių asmenų apmokestinimo tvarkos neatitikimus. Čekijoje mokestinės pajamos vis dar labai priklauso nuo darbo jėgos apmokestinimo, o mažas pajamas gaunantiems darbuotojams, visų pirma neturintiems vaikų, tenka santykinai didelė su darbo santykiais susijusių mokesčių našta. 2015 m. įsigaliosiančiomis priemonėmis kiek sumažinamas tam tikrų grupių darbo jėgos apmokestinimas, tačiau apskritai jų poveikis bus ribotas. Nekilnojamojo turto ir aplinkosaugos mokesčiai (išskyrus kuro) tebėra maži ir tai rodo, kad yra galimybių pereiti nuo darbo jėgos apmokestinimo prie kitų mokesčių; |
| --- | --- |

(9)

pagrindiniai mokesčių srities uždaviniai – mažinti mokesčių slėpimą, užtikrinti, kad mokesčių surinkimas kainuotų mažiau ir užimtų mažiau laiko tiek mokesčių mokėtojams, tiek valdžios institucijoms. Čekija nurodė, kad mokestinių prievolių vykdymas ir kova su mokesčių slėpimu yra prioritetinės sritys, ir imasi keleto šioms sritims skirtų priemonių. 2015 m. pradėtos taikyti kelios priemonės, susijusios su tiesioginiais ir netiesioginiais mokesčiais, o 2016 m. planuojama imtis dar daugiau priemonių. Tačiau mokestinių prievolių vykdymo užtikrinimo išlaidos vis dar yra per didelės. Standartizavus gyventojų pajamų mokesčiui, socialinio draudimo ir sveikatos draudimo įmokoms skirtas mokesčio bazes, būtų galima supaprastinti mokesčių sistemą, tačiau šis pakeitimas nepadarytas ir dabar šio klausimo spręsti neplanuojama. Mokesčių deklaracijų paprastinimas ir iš anksto užpildytų formų naudojimo skatinimas nevyksta sistemingai. Užuot supaprastinusi PVM sistemą, Čekija 2014 m. pradėjo taikyti trečią PVM tarifą. Nedaug pasistūmėta mažinant darbuotojų ir savarankiškai dirbančių asmenų apmokestinimo tvarkos neatitikimus. Čekijoje mokestinės pajamos vis dar labai priklauso nuo darbo jėgos apmokestinimo, o mažas pajamas gaunantiems darbuotojams, visų pirma neturintiems vaikų, tenka santykinai didelė su darbo santykiais susijusių mokesčių našta. 2015 m. įsigaliosiančiomis priemonėmis kiek sumažinamas tam tikrų grupių darbo jėgos apmokestinimas, tačiau apskritai jų poveikis bus ribotas. Nekilnojamojo turto ir aplinkosaugos mokesčiai (išskyrus kuro) tebėra maži ir tai rodo, kad yra galimybių pereiti nuo darbo jėgos apmokestinimo prie kitų mokesčių;

| (10) | 2014 m. nedaug pasistūmėta spartinant reglamentuojamųjų profesijų reformą, tačiau 2015 m. balandžio mėn. priimtame tarpiniame nacionaliniame veiksmų plane numatyta keletas konkrečių priemonių ir veiksmų, kad būtų pagerinta reglamentavimo sistema ir panaikinti nepagrįsti ir neproporcingi reikalavimai; |
| --- | --- |

(10)

2014 m. nedaug pasistūmėta spartinant reglamentuojamųjų profesijų reformą, tačiau 2015 m. balandžio mėn. priimtame tarpiniame nacionaliniame veiksmų plane numatyta keletas konkrečių priemonių ir veiksmų, kad būtų pagerinta reglamentavimo sistema ir panaikinti nepagrįsti ir neproporcingi reikalavimai;

| (11) | korupcijos problemai spręsti skirtas pastarųjų metų priemones smarkiai vėluojama įgyvendinti. Naujausias kovos su korupcija veiksmų planas apėmė kelias prioritetines sritis. Jį sudarė įstatymai dėl finansinės kontrolės, prokuratūros, politinių partijų finansavimo, informatorių apsaugos, naujos valstybės įmonių valdymo strategijos ir Įstatymo dėl teisės nevaržomai susipažinti su informacija dalinis pakeitimas. Vis dėlto panašu, kad nedaug kas daroma, kad šie teisės aktai būtų priimti. Priėmus Valstybės tarnybos įstatymą ir susijusias priemones ir juos įgyvendinant, Čekijoje pradėtos spręsti problemos, susijusios su viešojo administravimo veiksmingumu ir stabilumu. Valstybės investicijas stabdo ir administracinės, ir reguliavimo kliūtys, susijusios su investicijų planavimu, taip pat skaidrumo trūkumas ir ilgos statybos bei žemės naudojimo leidimų išdavimo procedūros. Pastaraisiais metais dėl viešųjų pirkimų imtasi kelių iniciatyvų, tačiau tebėra skaidrumo problemų. Visų pirma viešosios sutartys dar neskelbiamos centralizuotame registre. Viešųjų pirkimų procedūrų veiksmingumą mažina tai, kad konkursuose dalyvaujančioms institucijoms teikiama nepakankamai gairių ir mokymų. Sistema vis dar menkai prižiūrima; |
| --- | --- |

(11)

korupcijos problemai spręsti skirtas pastarųjų metų priemones smarkiai vėluojama įgyvendinti. Naujausias kovos su korupcija veiksmų planas apėmė kelias prioritetines sritis. Jį sudarė įstatymai dėl finansinės kontrolės, prokuratūros, politinių partijų finansavimo, informatorių apsaugos, naujos valstybės įmonių valdymo strategijos ir Įstatymo dėl teisės nevaržomai susipažinti su informacija dalinis pakeitimas. Vis dėlto panašu, kad nedaug kas daroma, kad šie teisės aktai būtų priimti. Priėmus Valstybės tarnybos įstatymą ir susijusias priemones ir juos įgyvendinant, Čekijoje pradėtos spręsti problemos, susijusios su viešojo administravimo veiksmingumu ir stabilumu. Valstybės investicijas stabdo ir administracinės, ir reguliavimo kliūtys, susijusios su investicijų planavimu, taip pat skaidrumo trūkumas ir ilgos statybos bei žemės naudojimo leidimų išdavimo procedūros. Pastaraisiais metais dėl viešųjų pirkimų imtasi kelių iniciatyvų, tačiau tebėra skaidrumo problemų. Visų pirma viešosios sutartys dar neskelbiamos centralizuotame registre. Viešųjų pirkimų procedūrų veiksmingumą mažina tai, kad konkursuose dalyvaujančioms institucijoms teikiama nepakankamai gairių ir mokymų. Sistema vis dar menkai prižiūrima;

| (12) | bendras užimtumo lygis šiuo metu yra aukštas, tačiau darbo rinkoje tebėra mažai tam tikroms palankių sąlygų neturinčioms grupėms priklausančių asmenų. Šios grupės – tai mažų vaikų turintys tėvai, žemos kvalifikacijos darbuotojai, neįgalieji ir romai. Imtasi tam tikrų priemonių siekiant padidinti valstybinių užimtumo tarnybų našumą ir veiksmingumą. Jaunimo užimtumas didėja ir valstybinės užimtumo tarnybos savo paslaugas bando orientuoti būtent į jaunimą. Dėl to, kad trūksta prieinamų ir kokybiškų vaikų priežiūros paslaugų ir nedaug suteikiama galimybių taikyti lankstų darbo grafiką, vaikų turinčioms moterims sunku dalyvauti darbo rinkoje. Imtasi priemonių siekiant padidinti vaikų priežiūros paslaugų pasiūlą, tačiau politikos priemonių, kuriomis remiamos mažiausių vaikų priežiūros viešosios paslaugos, vis dar nepakanka; |
| --- | --- |

(12)

bendras užimtumo lygis šiuo metu yra aukštas, tačiau darbo rinkoje tebėra mažai tam tikroms palankių sąlygų neturinčioms grupėms priklausančių asmenų. Šios grupės – tai mažų vaikų turintys tėvai, žemos kvalifikacijos darbuotojai, neįgalieji ir romai. Imtasi tam tikrų priemonių siekiant padidinti valstybinių užimtumo tarnybų našumą ir veiksmingumą. Jaunimo užimtumas didėja ir valstybinės užimtumo tarnybos savo paslaugas bando orientuoti būtent į jaunimą. Dėl to, kad trūksta prieinamų ir kokybiškų vaikų priežiūros paslaugų ir nedaug suteikiama galimybių taikyti lankstų darbo grafiką, vaikų turinčioms moterims sunku dalyvauti darbo rinkoje. Imtasi priemonių siekiant padidinti vaikų priežiūros paslaugų pasiūlą, tačiau politikos priemonių, kuriomis remiamos mažiausių vaikų priežiūros viešosios paslaugos, vis dar nepakanka;

| (13) | Čekijoje švietimo rezultatai pastaraisiais metais pagerėjo, tačiau tebėra struktūrinių problemų. Sparčiai išaugo dalyvavimas tretinio mokslo sistemoje, tačiau išryškėjo problemos, susijusios su jaunesnių tretinį išsilavinimą įgijusių absolventų gebėjimų prastėjimu. Tikimasi, kad įgyvendinant vėluojančią aukštojo mokslo reformą, kurią numatoma priimti 2015 m., bus įvestas institucijų akreditavimas, geriau užtikrinama vidaus kokybė ir labiau naudojamasi studentų profiliavimu, taip pat pagerės finansavimo sistemos. Privalomojo švietimo sistemai reikia įdarbinti daugiau mokytojų, tačiau dėl mažų atlyginimų ir neigiamo mokytojo profesijos suvokimo talentingiems kandidatams ši profesija nepatraukli. Pirmąjį 2015 m. pusmetį turėtų būti baigta rengti, o 2016 m. rugsėjo mėn. pradėta taikyti nauja karjeros sistema, skirta mokytojų įdarbinimui ir profesiniam tobulinimui gerinti. Tačiau jos bendras poveikis iš esmės priklausys nuo skiriamo finansavimo. Kol kas vis dar nėra visapusiško mokyklų ir mokinių, kurių rezultatai prasti, vertinimo ir paramos metodo. Pradėjus taikyti tokį metodą būtų galima padidinti švietimo sektoriaus veiksmingumą ir užtikrinti lygias galimybes. Nepaisant Vyriausybės priimtos išsamios švietimo strategijos, nedidelė pažanga padaryta didinant švietimo sistemos įtrauktį. Patvirtinta, kad prastas socialines ir ekonomines sąlygas turinčių jaunuolių, įskaitant romus, mokymosi rezultatai yra prastesni ir jiems prasčiau sekasi darbo rinkoje; |
| --- | --- |

(13)

Čekijoje švietimo rezultatai pastaraisiais metais pagerėjo, tačiau tebėra struktūrinių problemų. Sparčiai išaugo dalyvavimas tretinio mokslo sistemoje, tačiau išryškėjo problemos, susijusios su jaunesnių tretinį išsilavinimą įgijusių absolventų gebėjimų prastėjimu. Tikimasi, kad įgyvendinant vėluojančią aukštojo mokslo reformą, kurią numatoma priimti 2015 m., bus įvestas institucijų akreditavimas, geriau užtikrinama vidaus kokybė ir labiau naudojamasi studentų profiliavimu, taip pat pagerės finansavimo sistemos. Privalomojo švietimo sistemai reikia įdarbinti daugiau mokytojų, tačiau dėl mažų atlyginimų ir neigiamo mokytojo profesijos suvokimo talentingiems kandidatams ši profesija nepatraukli. Pirmąjį 2015 m. pusmetį turėtų būti baigta rengti, o 2016 m. rugsėjo mėn. pradėta taikyti nauja karjeros sistema, skirta mokytojų įdarbinimui ir profesiniam tobulinimui gerinti. Tačiau jos bendras poveikis iš esmės priklausys nuo skiriamo finansavimo. Kol kas vis dar nėra visapusiško mokyklų ir mokinių, kurių rezultatai prasti, vertinimo ir paramos metodo. Pradėjus taikyti tokį metodą būtų galima padidinti švietimo sektoriaus veiksmingumą ir užtikrinti lygias galimybes. Nepaisant Vyriausybės priimtos išsamios švietimo strategijos, nedidelė pažanga padaryta didinant švietimo sistemos įtrauktį. Patvirtinta, kad prastas socialines ir ekonomines sąlygas turinčių jaunuolių, įskaitant romus, mokymosi rezultatai yra prastesni ir jiems prasčiau sekasi darbo rinkoje;

| (14) | vykdant Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Čekijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2015 m. šalies ataskaitoje. Ji taip pat įvertino konvergencijos programą, nacionalinę reformų programą ir veiksmus, kurių imtasi atsižvelgiant į ankstesniais metais Čekijai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Čekijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą, ES lygmens priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų. Jos rekomendacijos įgyvendinant Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–4 rekomendacijose; |
| --- | --- |

(14)

vykdant Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Čekijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2015 m. šalies ataskaitoje. Ji taip pat įvertino konvergencijos programą, nacionalinę reformų programą ir veiksmus, kurių imtasi atsižvelgiant į ankstesniais metais Čekijai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Čekijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą, ES lygmens priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų. Jos rekomendacijos įgyvendinant Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–4 rekomendacijose;

| (15) | atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo konvergencijos programą ir savo nuomonę (6) visų pirma pateikė 1 rekomendacijoje, |
| --- | --- |

(15)

atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo konvergencijos programą ir savo nuomonę (6) visų pirma pateikė 1 rekomendacijoje,

REKOMENDUOJA Čekijai 2015–2016 m. imtis šių veiksmų:

| 1. | 2016 m. užtikrinti 0,5 % BVP fiskalinį koregavimą. Toliau didinti sveikatos priežiūros sektoriaus išlaidų efektyvumą ir gerinti šio sektoriaus valdymą. |
| --- | --- |

1.

2016 m. užtikrinti 0,5 % BVP fiskalinį koregavimą. Toliau didinti sveikatos priežiūros sektoriaus išlaidų efektyvumą ir gerinti šio sektoriaus valdymą.

| 2. | Kovoti su mokesčių slėpimu, supaprastinti mokesčių sistemą ir įgyvendinti kovos su korupcija planą. Imtis priemonių viešųjų pirkimų skaidrumui ir veiksmingumui padidinti, visų pirma įsteigiant centrinį viešųjų sutarčių registrą ir pagerinant gaires ir priežiūrą. |
| --- | --- |

2.

Kovoti su mokesčių slėpimu, supaprastinti mokesčių sistemą ir įgyvendinti kovos su korupcija planą. Imtis priemonių viešųjų pirkimų skaidrumui ir veiksmingumui padidinti, visų pirma įsteigiant centrinį viešųjų sutarčių registrą ir pagerinant gaires ir priežiūrą.

| 3. | Sumažinti aukštą mokesčių, taikomų mažas pajamas uždirbantiems asmenims, lygį mokesčius perkeliant į kitas sritis. Toliau didinti prieinamų vaikų priežiūros paslaugų pasiūlą. |
| --- | --- |

3.

Sumažinti aukštą mokesčių, taikomų mažas pajamas uždirbantiems asmenims, lygį mokesčius perkeliant į kitas sritis. Toliau didinti prieinamų vaikų priežiūros paslaugų pasiūlą.

| 4. | Priimti aukštojo mokslo reformą. Užtikrinti tinkamą mokytojų rengimą, remti mokyklas, kurių rezultatai prasti, ir imtis priemonių siekiant padidinti palankių sąlygų neturinčių vaikų, įskaitant romus, dalyvavimą švietimo sistemoje. |
| --- | --- |

4.

Priimti aukštojo mokslo reformą. Užtikrinti tinkamą mokytojų rengimą, remti mokyklas, kurių rezultatai prasti, ir imtis priemonių siekiant padidinti palankių sąlygų neturinčių vaikų, įskaitant romus, dalyvavimą švietimo sistemoje.

Priimta Briuselyje 2015 m. liepos 14 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

P. GRAMEGNA

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

1

(2)  Toliau taikomos pagal 2014 m. gegužės 6 d. Tarybos sprendimą 2014/322/ES dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių 2014 m. (OL L 165, 2014 6 4, p. 49).

2

(3)  2014 m. liepos 8 d. Tarybos rekomendacija dėl 2014 m. Čekijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2014 m. Čekijos konvergencijos programos (OL C 247, 2014 7 29, p. 12).

3

(4)  2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (OL L 306, 2011 11 23, p. 25).

4

(5)  Komisijos pagal bendrai sutartą metodiką perskaičiuotas struktūrinis balansas, remiantis konvergencijos programoje pateikta informacija.

5

(6)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 2 dalį.

6

---

| 18.8.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 272/36 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 272/36

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2015 m. liepos 14 d.

dėl 2015 m. Danijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2015 m. Danijos konvergencijos programos

(2015/C 272/10)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

kadangi:

| (1) | 2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują augimo ir darbo vietų kūrimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonominės politikos koordinavimu. Strategija yra orientuota į tas svarbias sritis, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas; |
| --- | --- |

(1)

2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują augimo ir darbo vietų kūrimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonominės politikos koordinavimu. Strategija yra orientuota į tas svarbias sritis, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas;

| (2) | remdamasi Komisijos pasiūlymais, 2015 m. liepos 14 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos bendrų ekonominės politikos gairių, o 2010 m. spalio 21 d. – sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (2). Abejos gairės kartu sudaro integruotas gaires, ir į jas valstybių narių buvo paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonominę ir užimtumo politiką; |
| --- | --- |

(2)

remdamasi Komisijos pasiūlymais, 2015 m. liepos 14 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos bendrų ekonominės politikos gairių, o 2010 m. spalio 21 d. – sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (2). Abejos gairės kartu sudaro integruotas gaires, ir į jas valstybių narių buvo paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonominę ir užimtumo politiką;

| (3) | 2014 m. liepos 8 d. Taryba priėmė rekomendaciją (3) dėl 2014 m. Danijos nacionalinės reformų programos ir pateikė nuomonę dėl atnaujintos 2014 m. Danijos konvergencijos programos; |
| --- | --- |

(3)

2014 m. liepos 8 d. Taryba priėmė rekomendaciją (3) dėl 2014 m. Danijos nacionalinės reformų programos ir pateikė nuomonę dėl atnaujintos 2014 m. Danijos konvergencijos programos;

| (4) | 2014 m. lapkričio 28 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2015 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Tą pačią dieną Komisija, remdamasi Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1176/2011 (4), priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje Danija nenurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą; |
| --- | --- |

(4)

2014 m. lapkričio 28 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2015 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Tą pačią dieną Komisija, remdamasi Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1176/2011 (4), priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje Danija nenurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą;

| (5) | 2014 m. gruodžio 18 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, pagal kuriuos reikia skatinti investuoti, sparčiau vykdyti struktūrines reformas ir vykdyti atsakingą augimui palankų fiskalinį konsolidavimą; |
| --- | --- |

(5)

2014 m. gruodžio 18 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, pagal kuriuos reikia skatinti investuoti, sparčiau vykdyti struktūrines reformas ir vykdyti atsakingą augimui palankų fiskalinį konsolidavimą;

| (6) | 2015 m. vasario 26 d. Komisija paskelbė 2015 m. šalies ataskaitą dėl Danijos. Joje įvertinta Danijos pažanga įgyvendinant 2014 m. liepos 8 d. priimtas šaliai skirtas rekomendacijas; |
| --- | --- |

(6)

2015 m. vasario 26 d. Komisija paskelbė 2015 m. šalies ataskaitą dėl Danijos. Joje įvertinta Danijos pažanga įgyvendinant 2014 m. liepos 8 d. priimtas šaliai skirtas rekomendacijas;

| (7) | 2015 m. kovo 27 d. Danija pateikė 2015 m. nacionalinę reformų programą ir 2015 m. konvergencijos programą. Siekiant atsižvelgti į abiejų programų tarpusavio sąsajas, jos vertintos vienu metu; |
| --- | --- |

(7)

2015 m. kovo 27 d. Danija pateikė 2015 m. nacionalinę reformų programą ir 2015 m. konvergencijos programą. Siekiant atsižvelgti į abiejų programų tarpusavio sąsajas, jos vertintos vienu metu;

| (8) | šiuo metu Danijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis. 2015 m. konvergencijos programoje Vyriausybė planuoja išplėsti nominalų deficitą nuo 1,6 % BVP 2015 m., kai toks rodiklis buvo grindžiamas dideliu nenumatytu pelnu, iki 2,6 % BVP 2016 m. Paskui Vyriausybė taip pat planuoja deficitą sumažinti, kad 2020 m. pasiektų subalansuotą biudžetą. Remiantis konvergencijos programa, Vyriausybė planuoja nuo 2016 m. laikytis vidutinio laikotarpio tikslo – 0,5 % BVP struktūrinio deficito. Remiantis konvergencijos programa, tikimasi, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP laipsniškai sumažės nuo 39,8 % BVP 2015 m. iki 36,7 % BVP 2020 m. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios biudžeto projekcijos, yra tikėtinas. Remiantis Komisijos 2015 m. pavasario prognoze, tikimasi, kad 2015 m. struktūrinis balansas atitiks vidutinio laikotarpio tikslą. Vis dėlto, remiantis šia prognoze, esama rizikos, kad 2016 m. bus kiek nukrypta nuo vidutinio laikotarpio tikslo, grynųjų išlaidų augimui 0,3 % BVP viršijus išlaidų kriterijų. Nors tikimasi, kad šis nuokrypis bus laikinas, nes 2016 m. grynųjų išlaidų augimui poveikio turi su pensijų santaupų apmokestinimu susijusių vienkartinių priemonių laipsniškas nutraukimas, 2016 m. gali reikėti papildomų priemonių. Remdamasi konvergencijos programos vertinimu ir atsižvelgdama į Komisijos 2015 m. pavasario prognozę, Taryba mano, kad, kaip tikimasi, Danija iš esmės laikysis Stabilumo ir augimo pakto nuostatų; |
| --- | --- |

(8)

šiuo metu Danijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis. 2015 m. konvergencijos programoje Vyriausybė planuoja išplėsti nominalų deficitą nuo 1,6 % BVP 2015 m., kai toks rodiklis buvo grindžiamas dideliu nenumatytu pelnu, iki 2,6 % BVP 2016 m. Paskui Vyriausybė taip pat planuoja deficitą sumažinti, kad 2020 m. pasiektų subalansuotą biudžetą. Remiantis konvergencijos programa, Vyriausybė planuoja nuo 2016 m. laikytis vidutinio laikotarpio tikslo – 0,5 % BVP struktūrinio deficito. Remiantis konvergencijos programa, tikimasi, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP laipsniškai sumažės nuo 39,8 % BVP 2015 m. iki 36,7 % BVP 2020 m. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios biudžeto projekcijos, yra tikėtinas. Remiantis Komisijos 2015 m. pavasario prognoze, tikimasi, kad 2015 m. struktūrinis balansas atitiks vidutinio laikotarpio tikslą. Vis dėlto, remiantis šia prognoze, esama rizikos, kad 2016 m. bus kiek nukrypta nuo vidutinio laikotarpio tikslo, grynųjų išlaidų augimui 0,3 % BVP viršijus išlaidų kriterijų. Nors tikimasi, kad šis nuokrypis bus laikinas, nes 2016 m. grynųjų išlaidų augimui poveikio turi su pensijų santaupų apmokestinimu susijusių vienkartinių priemonių laipsniškas nutraukimas, 2016 m. gali reikėti papildomų priemonių. Remdamasi konvergencijos programos vertinimu ir atsižvelgdama į Komisijos 2015 m. pavasario prognozę, Taryba mano, kad, kaip tikimasi, Danija iš esmės laikysis Stabilumo ir augimo pakto nuostatų;

| (9) | ilgalaikė tinkamai kvalifikuotos darbo jėgos pasiūla yra Danijos tvaraus augimo sąlyga. Pradėjusi 2014 m. aktyvios darbo rinkos politikos reformą Danija padarė pažangą gerindama darbo rinkos paribyje esančių asmenų įsidarbinimo galimybes. Reforma dar tik pradedama įgyvendinti ir jos rezultatus reikia stebėti. Vis dar reikalingos papildomos priemonės labiausiai iš darbo rinkos išstumtų asmenų atžvilgiu, atsižvelgiant į Carsteno Kocho II ekspertų grupės rekomendacijas. Ši problema labiausiai paliečia menkai išsilavinusius, nedidelę patirtį darbo rinkoje turinčius, jaunus ir migrantų kilmės asmenis. Apskritai vis dar nepakankamai panaudojamas migrantų kilmės asmenų potencialas darbo rinkoje. Nepaisant didelių išlaidų švietimui Danijoje, mokymosi rezultatai yra tik vidutiniški, visų pirma migrantų kilmės moksleivių. Šią problemą siekiama spręsti pradinio ir pagrindinio ugdymo sistemos bei profesinio rengimo ir mokymo sistemos reforma. Reikia visiškai įgyvendinti šias reformas, kad pagerėtų švietimo rezultatai; |
| --- | --- |

(9)

ilgalaikė tinkamai kvalifikuotos darbo jėgos pasiūla yra Danijos tvaraus augimo sąlyga. Pradėjusi 2014 m. aktyvios darbo rinkos politikos reformą Danija padarė pažangą gerindama darbo rinkos paribyje esančių asmenų įsidarbinimo galimybes. Reforma dar tik pradedama įgyvendinti ir jos rezultatus reikia stebėti. Vis dar reikalingos papildomos priemonės labiausiai iš darbo rinkos išstumtų asmenų atžvilgiu, atsižvelgiant į Carsteno Kocho II ekspertų grupės rekomendacijas. Ši problema labiausiai paliečia menkai išsilavinusius, nedidelę patirtį darbo rinkoje turinčius, jaunus ir migrantų kilmės asmenis. Apskritai vis dar nepakankamai panaudojamas migrantų kilmės asmenų potencialas darbo rinkoje. Nepaisant didelių išlaidų švietimui Danijoje, mokymosi rezultatai yra tik vidutiniški, visų pirma migrantų kilmės moksleivių. Šią problemą siekiama spręsti pradinio ir pagrindinio ugdymo sistemos bei profesinio rengimo ir mokymo sistemos reforma. Reikia visiškai įgyvendinti šias reformas, kad pagerėtų švietimo rezultatai;

| (10) | siekiant sustiprinti Danijos ekonomikos atsigavimą labai svarbu padidinti konkurencingumą. Šiuo požiūriu labai svarbus produktyvumo augimas, o jis per pastaruosius du dešimtmečius apskritai buvo silpnas ir jam poveikio turėjo kliūtys patekti į rinką bei reguliavimo našta į vidaus rinką orientuotuose paslaugų sektoriuose. Produktyvumo komisija nustatė, kad produktyvumą galima padidinti statybų ir mažmeninės prekybos sektoriuose. Mažmeninės prekybos subjektus reglamentuojančios normos yra labai griežtos ir nesiimta jokių veiksmų joms sušvelninti. Statybų sektoriuje taikomos griežtos statybos taisyklės ir daug sertifikavimo schemų. 2014 m. lapkričio mėn. Vyriausybė pateikė statybų strategiją. Joje išdėstyti geri ketinimai, pavyzdžiui, supaprastinti taisykles, racionalizuoti statybos leidimo prašymų techninius elementus, pradėti taikyti tarptautinius standartus, suderinti nacionalinius standartus ir sutrumpinti statybos leidimų išdavimo laikotarpį. Tačiau strategija dar turi būti visapusiškai įgyvendinta taikant konkrečias priemones. Vis dar dubliuojasi leidimų išdavimo ir sertifikavimo schemos, kurios tam tikrais atvejais taip pat taikomos laikinam tarpvalstybinių paslaugų teikimui. Be to, ne visada atsižvelgiama į kitose valstybėse narėse išduotus leidimus ir sertifikatus, kai paslaugų teikėjai nori įsteigti savo verslą Danijoje; |
| --- | --- |

(10)

siekiant sustiprinti Danijos ekonomikos atsigavimą labai svarbu padidinti konkurencingumą. Šiuo požiūriu labai svarbus produktyvumo augimas, o jis per pastaruosius du dešimtmečius apskritai buvo silpnas ir jam poveikio turėjo kliūtys patekti į rinką bei reguliavimo našta į vidaus rinką orientuotuose paslaugų sektoriuose. Produktyvumo komisija nustatė, kad produktyvumą galima padidinti statybų ir mažmeninės prekybos sektoriuose. Mažmeninės prekybos subjektus reglamentuojančios normos yra labai griežtos ir nesiimta jokių veiksmų joms sušvelninti. Statybų sektoriuje taikomos griežtos statybos taisyklės ir daug sertifikavimo schemų. 2014 m. lapkričio mėn. Vyriausybė pateikė statybų strategiją. Joje išdėstyti geri ketinimai, pavyzdžiui, supaprastinti taisykles, racionalizuoti statybos leidimo prašymų techninius elementus, pradėti taikyti tarptautinius standartus, suderinti nacionalinius standartus ir sutrumpinti statybos leidimų išdavimo laikotarpį. Tačiau strategija dar turi būti visapusiškai įgyvendinta taikant konkrečias priemones. Vis dar dubliuojasi leidimų išdavimo ir sertifikavimo schemos, kurios tam tikrais atvejais taip pat taikomos laikinam tarpvalstybinių paslaugų teikimui. Be to, ne visada atsižvelgiama į kitose valstybėse narėse išduotus leidimus ir sertifikatus, kai paslaugų teikėjai nori įsteigti savo verslą Danijoje;

| (11) | atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Danijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2015 m. šalies ataskaitoje. Ji taip pat įvertino konvergencijos programą ir nacionalinę reformų programą ir veiksmus, kurių imtasi atsižvelgiant į rekomendacijas, skirtas Danijai ankstesniais metais. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Danijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES lygio priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–2 rekomendacijose; |
| --- | --- |

(11)

atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Danijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2015 m. šalies ataskaitoje. Ji taip pat įvertino konvergencijos programą ir nacionalinę reformų programą ir veiksmus, kurių imtasi atsižvelgiant į rekomendacijas, skirtas Danijai ankstesniais metais. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Danijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES lygio priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–2 rekomendacijose;

| (12) | atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo konvergencijos programą ir savo nuomonę (5) visų pirma pateikė toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje, |
| --- | --- |

(12)

atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo konvergencijos programą ir savo nuomonę (5) visų pirma pateikė toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje,

REKOMENDUOJA Danijai 2015–2016 m. imtis šių veiksmų:

| 1. | 2016 m. vengti nuokrypio nuo vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo. |
| --- | --- |

1.

2016 m. vengti nuokrypio nuo vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo.

| 2. | Padidinti produktyvumą, visų pirma į šalies rinką orientuotuose paslaugų sektoriuose, įskaitant mažmeninės prekybos ir statybos sektorius. Sumažinti mažmeninės prekybos subjektams taikomus apribojimus ir imtis tolesnių priemonių siekiant panaikinti likusias kliūtis statybų sektoriuje, nulemtas leidimų išdavimo ir sertifikavimo schemų. |
| --- | --- |

2.

Padidinti produktyvumą, visų pirma į šalies rinką orientuotuose paslaugų sektoriuose, įskaitant mažmeninės prekybos ir statybos sektorius. Sumažinti mažmeninės prekybos subjektams taikomus apribojimus ir imtis tolesnių priemonių siekiant panaikinti likusias kliūtis statybų sektoriuje, nulemtas leidimų išdavimo ir sertifikavimo schemų.

Priimta Briuselyje 2015 m. liepos 14 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

P. GRAMEGNA

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

1

(2)  Toliau taikomos pagal 2014 m. gegužės 6 d. Tarybos sprendimą 2014/322/ES dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių 2014 m. (OL L 165, 2014 6 4, p. 49).

2

(3)  2014 m. liepos 8 d. Tarybos rekomendacija dėl 2014 m. Danijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2014 m. Danijos konvergencijos programos (OL C 247, 2014 7 29, p. 17).

3

(4)  2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (OL L 306, 2011 11 23, p. 25).

4

(5)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 2 dalį.

5

---

| 18.8.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 272/39 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 272/39

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2015 m. liepos 14 d.

dėl 2015 m. Estijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2015 m. Estijos stabilumo programos

(2015/C 272/11)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

kadangi:

| (1) | 2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują augimo ir darbo vietų kūrimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonominės politikos koordinavimu. Strategija yra orientuota į tas svarbias sritis, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas; |
| --- | --- |

(1)

2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują augimo ir darbo vietų kūrimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonominės politikos koordinavimu. Strategija yra orientuota į tas svarbias sritis, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas;

| (2) | remdamasi Komisijos pasiūlymais, 2015 m. liepos 14 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos ekonominės politikos bendrų gairių, o 2010 m. spalio 21 d. – sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (2). Abejos gairės kartu sudaro integruotas gaires, ir į jas valstybių narių buvo paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonominę ir užimtumo politiką; |
| --- | --- |

(2)

remdamasi Komisijos pasiūlymais, 2015 m. liepos 14 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos ekonominės politikos bendrų gairių, o 2010 m. spalio 21 d. – sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (2). Abejos gairės kartu sudaro integruotas gaires, ir į jas valstybių narių buvo paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonominę ir užimtumo politiką;

| (3) | 2014 m. liepos 8 d. Taryba priėmė rekomendaciją (3) dėl 2014 m. Estijos nacionalinės reformų programos ir pateikė nuomonę dėl atnaujintos 2014 m. Estijos stabilumo programos. 2014 m. lapkričio 28 d., vadovaudamasi Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 473/2013 (4), Komisija pateikė savo nuomonę dėl Estijos 2015 m. biudžeto plano projekto; |
| --- | --- |

(3)

2014 m. liepos 8 d. Taryba priėmė rekomendaciją (3) dėl 2014 m. Estijos nacionalinės reformų programos ir pateikė nuomonę dėl atnaujintos 2014 m. Estijos stabilumo programos. 2014 m. lapkričio 28 d., vadovaudamasi Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 473/2013 (4), Komisija pateikė savo nuomonę dėl Estijos 2015 m. biudžeto plano projekto;

| (4) | 2014 m. lapkričio 28 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2015 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Tą pačią dieną Komisija, remdamasi Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1176/2011 (5), priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje Estija nenurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą; |
| --- | --- |

(4)

2014 m. lapkričio 28 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2015 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Tą pačią dieną Komisija, remdamasi Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1176/2011 (5), priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje Estija nenurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą;

| (5) | 2014 m. gruodžio 18 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, pagal kuriuos reikia skatinti investuoti, sparčiau vykdyti struktūrines reformas ir vykdyti atsakingą augimui palankų fiskalinį konsolidavimą; |
| --- | --- |

(5)

2014 m. gruodžio 18 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, pagal kuriuos reikia skatinti investuoti, sparčiau vykdyti struktūrines reformas ir vykdyti atsakingą augimui palankų fiskalinį konsolidavimą;

| (6) | 2015 m. vasario 26 d. Komisija paskelbė 2015 m. Estijos ataskaitą. Joje įvertinta Estijos pažanga įgyvendinant 2014 m. liepos 8 d. priimtas šaliai skirtas rekomendacijas; |
| --- | --- |

(6)

2015 m. vasario 26 d. Komisija paskelbė 2015 m. Estijos ataskaitą. Joje įvertinta Estijos pažanga įgyvendinant 2014 m. liepos 8 d. priimtas šaliai skirtas rekomendacijas;

| (7) | Estija iki nustatyto termino nepateikė nacionalinės reformų programos; |
| --- | --- |

(7)

Estija iki nustatyto termino nepateikė nacionalinės reformų programos;

| (8) | šiuo metu Estijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis. Naujoji vyriausybė nepateikė stabiliumo programos iki nustatyto termino. Remiantis Komisijos 2015 m. pavasario prognoze, 2014 m. užfiksuotas nominalus perteklius 2015 m. taps 0,2 % BVP deficitu, o 2016 m. – 0,1 % BVP deficitu. Prognozuojama, kad valdžios sektoriaus skolos santykis laipsniškai mažės nuo 10,6 % BVP 2014 m. iki mažiau kaip 10 % BVP 2016 m. Remiantis Komisijos 2015 m. pavasario prognoze, esama rizikos, kad 2015 m. bus kiek nukrypta nuo vidutinės trukmės laikotarpio tikslo, nes struktūrinis balansas, kaip prognozuojama, 0,4 % BVP nukryps nuo vidutinės trukmės laikotarpio tikslo. Nuokrypis 2016 m. taps reikšmingas, nes tais metais reikalaujama užtikrinti 0,4 % pagerėjimą, tačiau prognozuojama, kad struktūrinis balansas pablogės 0,3 % BVP. Todėl 2015 m. ir 2016 m. reikės papildomų priemonių. Remdamasi savo vertinimu ir atsižvelgdama į Komisijos 2015 m. pavasario prognozę, Taryba mano, kad esama rizikos, jog Estija nesilaikys Stabilumo ir augimo pakto nuostatų; |
| --- | --- |

(8)

šiuo metu Estijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis. Naujoji vyriausybė nepateikė stabiliumo programos iki nustatyto termino. Remiantis Komisijos 2015 m. pavasario prognoze, 2014 m. užfiksuotas nominalus perteklius 2015 m. taps 0,2 % BVP deficitu, o 2016 m. – 0,1 % BVP deficitu. Prognozuojama, kad valdžios sektoriaus skolos santykis laipsniškai mažės nuo 10,6 % BVP 2014 m. iki mažiau kaip 10 % BVP 2016 m. Remiantis Komisijos 2015 m. pavasario prognoze, esama rizikos, kad 2015 m. bus kiek nukrypta nuo vidutinės trukmės laikotarpio tikslo, nes struktūrinis balansas, kaip prognozuojama, 0,4 % BVP nukryps nuo vidutinės trukmės laikotarpio tikslo. Nuokrypis 2016 m. taps reikšmingas, nes tais metais reikalaujama užtikrinti 0,4 % pagerėjimą, tačiau prognozuojama, kad struktūrinis balansas pablogės 0,3 % BVP. Todėl 2015 m. ir 2016 m. reikės papildomų priemonių. Remdamasi savo vertinimu ir atsižvelgdama į Komisijos 2015 m. pavasario prognozę, Taryba mano, kad esama rizikos, jog Estija nesilaikys Stabilumo ir augimo pakto nuostatų;

| (9) | darbingo amžiaus gyventojų užimtumo lygis per trečią 2014 m. ketvirtį Estijoje pasiekė 74,5 %, o nedarbo lygis nukrito iki žemiausio 7,6 % lygio nuo 2009 m. Ilgalaikių bedarbių dalis yra daug žemesnė nei ES vidurkis. Tačiau mąžtanti darbo jėga, kartu su mažu darbo našumu, tampa vidutinės trukmės ir ilgalaikiu iššūkiu. Tik neseniai pradėta įgyvendinti plataus užmojo darbingumo lygio nustatymo reforma. Nors siekiant didinti dalyvavimą darbo rinkoje priimta keletas mokesčių srities priemonių, jos nėra konkrečiai orientuotos į mažas pajamas gaunančius asmenis. Vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumas yra vienas didžiausių Sąjungoje. Dėl vaikų priežiūros paslaugų trūkumo jauniems tėvams, ypač motinoms, yra sunkiau grįžti į darbo rinką. Studentų, dalyvaujančių pameistrystės darbo vietoje programose, procentinė dalis taip pat maža. Per mažai studentų užbaigia technologijų ir mokslo disciplinų mokslus. Vietos savivaldos lygmens socialinių paslaugų kokybė yra netolygi; |
| --- | --- |

(9)

darbingo amžiaus gyventojų užimtumo lygis per trečią 2014 m. ketvirtį Estijoje pasiekė 74,5 %, o nedarbo lygis nukrito iki žemiausio 7,6 % lygio nuo 2009 m. Ilgalaikių bedarbių dalis yra daug žemesnė nei ES vidurkis. Tačiau mąžtanti darbo jėga, kartu su mažu darbo našumu, tampa vidutinės trukmės ir ilgalaikiu iššūkiu. Tik neseniai pradėta įgyvendinti plataus užmojo darbingumo lygio nustatymo reforma. Nors siekiant didinti dalyvavimą darbo rinkoje priimta keletas mokesčių srities priemonių, jos nėra konkrečiai orientuotos į mažas pajamas gaunančius asmenis. Vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumas yra vienas didžiausių Sąjungoje. Dėl vaikų priežiūros paslaugų trūkumo jauniems tėvams, ypač motinoms, yra sunkiau grįžti į darbo rinką. Studentų, dalyvaujančių pameistrystės darbo vietoje programose, procentinė dalis taip pat maža. Per mažai studentų užbaigia technologijų ir mokslo disciplinų mokslus. Vietos savivaldos lygmens socialinių paslaugų kokybė yra netolygi;

| (10) | 2014 m. pradžioje vyriausybė patvirtino mokymosi visą gyvenimą strategiją, o 2015 m. kovo mėn. pristatytos jos įgyvendinimo programos. Profesinio rengimo ir mokymo sistemos reforma dar vyksta, o dalyvavimas mokymosi visą gyvenimą programose suaktyvėjo. 2015 m. pradžioje parlamentas patvirtino Suaugusiųjų švietimo įstatymą ir Profesijų įstatymą. Profesinio rengimo ir mokymo bei pameistrystės patrauklumas tebėra problematiškas. Pagerėjo mokslinių tyrimų ir inovacijų sistemos bei įmonių, aukštojo mokslo ir mokslinių tyrimų įstaigų bendradarbiavimas. Tačiau viešoji parama mokslinių tyrimų ir inovacijų sričiai pagal Mokslinių tyrimų ir inovacijų (MTTP) strategiją ir Verslumo augimo strategiją, regis, yra nepakankamai koordinuojama ir turėtų būti orientuota į mažesnį skaičių pažangiosios specializacijos sričių. Aukštojo mokslo sistemą, visų pirma mokslo ir technologijų srityse, dar vis reikia geriau derinti prie verslo ir mokslo tiriamųjų institucijų poreikių. Investicijos į intelektinę nuosavybę yra mažos, be to, su mokslo tiriamosiomis įstaigomis bendradarbiauja mažai įmonių; |
| --- | --- |

(10)

2014 m. pradžioje vyriausybė patvirtino mokymosi visą gyvenimą strategiją, o 2015 m. kovo mėn. pristatytos jos įgyvendinimo programos. Profesinio rengimo ir mokymo sistemos reforma dar vyksta, o dalyvavimas mokymosi visą gyvenimą programose suaktyvėjo. 2015 m. pradžioje parlamentas patvirtino Suaugusiųjų švietimo įstatymą ir Profesijų įstatymą. Profesinio rengimo ir mokymo bei pameistrystės patrauklumas tebėra problematiškas. Pagerėjo mokslinių tyrimų ir inovacijų sistemos bei įmonių, aukštojo mokslo ir mokslinių tyrimų įstaigų bendradarbiavimas. Tačiau viešoji parama mokslinių tyrimų ir inovacijų sričiai pagal Mokslinių tyrimų ir inovacijų (MTTP) strategiją ir Verslumo augimo strategiją, regis, yra nepakankamai koordinuojama ir turėtų būti orientuota į mažesnį skaičių pažangiosios specializacijos sričių. Aukštojo mokslo sistemą, visų pirma mokslo ir technologijų srityse, dar vis reikia geriau derinti prie verslo ir mokslo tiriamųjų institucijų poreikių. Investicijos į intelektinę nuosavybę yra mažos, be to, su mokslo tiriamosiomis įstaigomis bendradarbiauja mažai įmonių;

| (11) | Europos semestro procese Komisija atliko išsamią Estijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2015 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino veiksmus, kurių Estija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai teiktas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Estijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos 1–3 rekomendacijose; |
| --- | --- |

(11)

Europos semestro procese Komisija atliko išsamią Estijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2015 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino veiksmus, kurių Estija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai teiktas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Estijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos 1–3 rekomendacijose;

| (12) | atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo stabilumo programą ir savo nuomonę (6) visų pirma pateikė 1 rekomendacijoje; |
| --- | --- |

(12)

atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo stabilumo programą ir savo nuomonę (6) visų pirma pateikė 1 rekomendacijoje;

| (13) | Europos semestro procese Komisija taip pat atliko visos euro zonos ekonominės politikos analizę. Remdamasi šia analize, Taryba pateikė konkrečias rekomendacijas, skirtas valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro (7). Kaip šalis, kurios valiuta yra euro, Estija taip pat turėtų užtikrinti, kad tos rekomendacijos būtų visiškai ir laiku įgyvendintos, |
| --- | --- |

(13)

Europos semestro procese Komisija taip pat atliko visos euro zonos ekonominės politikos analizę. Remdamasi šia analize, Taryba pateikė konkrečias rekomendacijas, skirtas valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro (7). Kaip šalis, kurios valiuta yra euro, Estija taip pat turėtų užtikrinti, kad tos rekomendacijos būtų visiškai ir laiku įgyvendintos,

REKOMENDUOJA Estijai 2015–2016 m. imtis veiksmų siekiant:

| 1. | 2015–2016 m. išvengti nuokrypio nuo vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo; |
| --- | --- |

1.

2015–2016 m. išvengti nuokrypio nuo vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo;

| 2. | didinti dalyvavimą darbo rinkoje, taip pat įgyvendinant darbingumo lygio nustatymo reformą. Didinti paskatas dirbti taikant priemones, skirtas mažai uždirbantiems asmenims. Imtis veiksmų vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumui mažinti. Užtikrinti aukštos kokybės socialines paslaugas ir galimybes naudotis vaikų priežiūros paslaugomis vietos lygmeniu; |
| --- | --- |

2.

didinti dalyvavimą darbo rinkoje, taip pat įgyvendinant darbingumo lygio nustatymo reformą. Didinti paskatas dirbti taikant priemones, skirtas mažai uždirbantiems asmenims. Imtis veiksmų vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumui mažinti. Užtikrinti aukštos kokybės socialines paslaugas ir galimybes naudotis vaikų priežiūros paslaugomis vietos lygmeniu;

| 3. | didinti profesinio rengimo ir mokymo įstaigų studentų skaičių ir šio išsilavinimo aktualumą darbo rinkai, visų pirma suteikiant daugiau pameistrystės vietų. Sutelkti mokslinių tyrimų ir inovacijų srities viešąją paramą taip, kad būtų koordinuotai remiama mažiau pažangiosios specializacijos sričių koordinuotą. |
| --- | --- |

3.

didinti profesinio rengimo ir mokymo įstaigų studentų skaičių ir šio išsilavinimo aktualumą darbo rinkai, visų pirma suteikiant daugiau pameistrystės vietų. Sutelkti mokslinių tyrimų ir inovacijų srities viešąją paramą taip, kad būtų koordinuotai remiama mažiau pažangiosios specializacijos sričių koordinuotą.

Priimta Briuselyje 2015 m. liepos 14 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

P. GRAMEGNA

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

1

(2)  Toliau taikomos pagal 2014 m. gegužės 6 d. Tarybos sprendimą 2014/322/ES dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių 2014 m. (OL L 165, 2014 6 4, p. 49).

2

(3)  2014 m. liepos 8 d. Tarybos rekomendacija dėl 2014 m. Estijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2014 m. Estijos stabilumo programos (OL C 247, 2014 7 29, p. 25).

3

(4)  2013 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 473/2013 dėl euro zonos valstybių narių biudžeto planų projektų stebėsenos bei vertinimo ir perviršinio deficito padėties ištaisymo užtikrinimo bendrųjų nuostatų (OL L 140, 2013 5 27, p. 11).

4

(5)  2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (OL L 306, 2011 11 23, p. 25).

5

(6)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.

6

(7)  OL C 272, 2015 8 18, p. 98.

7

---

| 18.8.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 272/42 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 272/42

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2015 m. liepos 14 d.

dėl 2015 m. Airijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2015 m. Airijos stabilumo programos

(2015/C 272/12)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros (1) bei koordinavimo, ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (2), ypač į jo 6 straipsnio 1 dalį;

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

kadangi:

| (1) | 2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują augimo ir darbo vietų kūrimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonominės politikos koordinavimu. Strategija yra orientuota į tas svarbias sritis, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas; |
| --- | --- |

(1)

2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują augimo ir darbo vietų kūrimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonominės politikos koordinavimu. Strategija yra orientuota į tas svarbias sritis, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas;

| (2) | remdamasi Komisijos pasiūlymais, 2015 m. liepos 14 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos ekonominės politikos bendrų gairių, o 2010 m. spalio 21 d. – sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (3). Abejos gairės kartu sudaro integruotas gaires, ir į jas valstybių narių buvo paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonominę ir užimtumo politiką; |
| --- | --- |

(2)

remdamasi Komisijos pasiūlymais, 2015 m. liepos 14 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos ekonominės politikos bendrų gairių, o 2010 m. spalio 21 d. – sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (3). Abejos gairės kartu sudaro integruotas gaires, ir į jas valstybių narių buvo paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonominę ir užimtumo politiką;

| (3) | 2014 m. liepos 8 d. Taryba priėmė Rekomendaciją (4) dėl 2014 m. Airijos nacionalinės reformų programos ir pateikė nuomonę dėl atnaujintos 2014 m. Airijos stabilumo programos. 2014 m. lapkričio 28 d. pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 473/2013 (5) Komisija pateikė nuomonę dėl Airijos 2015 m. biudžeto plano projekto; |
| --- | --- |

(3)

2014 m. liepos 8 d. Taryba priėmė Rekomendaciją (4) dėl 2014 m. Airijos nacionalinės reformų programos ir pateikė nuomonę dėl atnaujintos 2014 m. Airijos stabilumo programos. 2014 m. lapkričio 28 d. pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 473/2013 (5) Komisija pateikė nuomonę dėl Airijos 2015 m. biudžeto plano projekto;

| (4) | 2014 m. lapkričio 28 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2015 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Tą pačią dieną Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje Airija buvo nurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą; |
| --- | --- |

(4)

2014 m. lapkričio 28 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2015 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Tą pačią dieną Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje Airija buvo nurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą;

| (5) | 2014 m. gruodžio 18 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, pagal kuriuos reikia skatinti investuoti, spartinti struktūrines reformas ir vykdyti atsakingą augimui palankų fiskalinį konsolidavimą; |
| --- | --- |

(5)

2014 m. gruodžio 18 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, pagal kuriuos reikia skatinti investuoti, spartinti struktūrines reformas ir vykdyti atsakingą augimui palankų fiskalinį konsolidavimą;

| (6) | 2015 m. vasario 26 d. Komisija paskelbė 2015 m. Airijos ataskaitą. Joje įvertinta Airijos pažanga įgyvendinant 2014 m. liepos 8 d. priimtas šaliai skirtas rekomendacijas. Į šalies ataskaitą įtraukti ir nuodugnios apžvalgos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį rezultatai. Atlikusi analizę Komisija daro išvadą, kad Airijoje yra susidaręs makroekonominis disbalansas, dėl kurio reikia imtis politikos veiksmų ir kurį reikia stebėti. Visų pirma 2013 m. Airijoje įgyvendinta ES ir TVF finansinės paramos programa, o šiuo metu joje vykdoma priežiūra po minėtos programos įgyvendinimo ir Europos semestro priežiūra. Nors ekonomikos perspektyva akivaizdžiai pagerėjo, toliau reikia atidžiai stebėti tam tikrą riziką, susijusią su dideliu privačiojo ir viešojo sektorių įsiskolinimu, likusiomis finansų sektoriaus problemomis, visų pirma su bankų pelningumu, taip pat darbo rinkos, kuriai būdingas didelis struktūrinis nedarbas, koregavimu; |
| --- | --- |

(6)

2015 m. vasario 26 d. Komisija paskelbė 2015 m. Airijos ataskaitą. Joje įvertinta Airijos pažanga įgyvendinant 2014 m. liepos 8 d. priimtas šaliai skirtas rekomendacijas. Į šalies ataskaitą įtraukti ir nuodugnios apžvalgos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį rezultatai. Atlikusi analizę Komisija daro išvadą, kad Airijoje yra susidaręs makroekonominis disbalansas, dėl kurio reikia imtis politikos veiksmų ir kurį reikia stebėti. Visų pirma 2013 m. Airijoje įgyvendinta ES ir TVF finansinės paramos programa, o šiuo metu joje vykdoma priežiūra po minėtos programos įgyvendinimo ir Europos semestro priežiūra. Nors ekonomikos perspektyva akivaizdžiai pagerėjo, toliau reikia atidžiai stebėti tam tikrą riziką, susijusią su dideliu privačiojo ir viešojo sektorių įsiskolinimu, likusiomis finansų sektoriaus problemomis, visų pirma su bankų pelningumu, taip pat darbo rinkos, kuriai būdingas didelis struktūrinis nedarbas, koregavimu;

| (7) | 2015 m. balandžio 29 d. Airija pateikė 2015 m. nacionalinę reformų programą, o 2015 m. balandžio 30 d.–2015 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu; |
| --- | --- |

(7)

2015 m. balandžio 29 d. Airija pateikė 2015 m. nacionalinę reformų programą, o 2015 m. balandžio 30 d.–2015 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu;

| (8) | šiuo metu Airijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto korekcinė dalis. 2015 m. stabilumo programoje pagal Tarybos nustatytą terminą Vyriausybė planuoja iki 2015 m. panaikinti perviršinį deficitą. Vėliau iki 2019 m. planuojama pasiekti vidutinio laikotarpio tikslą – struktūriniu požiūriu subalansuotą biudžetą. Vyriausybė planuoja 2015 m. sumažinti nominalų deficitą iki 2,3 % BVP, o 2019 m. pasiekti 0,7 % BVP perteklių. Remiantis stabilumo programa, numatoma sumažinti valdžios sektoriaus skolos ir BVP santykį nuo 109,7 % BVP 2014 m. iki 105,0 % BVP 2015 m. ir laipsniškai mažinti toliau iki 89,4 % BVP 2019 m. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos biudžeto projekcijos, palankus 2015 m. ir tikėtinas 2016 m. Remiantis Komisijos 2015 m. pavasario prognozėmis, numatoma iki 2015 m. laiku ir tvariai panaikinti perviršinį deficitą. Apskaičiuota, kad 2011–2015 m. fiskalinės pastangos yra mažesnės, negu buvo rekomenduota, tačiau diskrecinių priemonių, kurių buvo imtasi pagal programą ir vėliau, apimtis atitinka reikalaujamą apimtį. Darant prielaidą, kad perviršinis deficitas bus panaikintas laiku ir panaikinimas bus ilgalaikis, kaip planuota, nuo 2016 m. Airijai bus taikoma pakto prevencinė dalis. Priemonės, kurias taikant būtų pasiekti planuojami deficito tikslai ir padaryta pažanga siekiant vidutinio laikotarpio tikslo nuo 2016 m., kol kas nėra pakankamai tiksliai išdėstytos. Todėl atsižvelgiant į Komisijos 2015 m. pavasario prognozę, regis, kyla rizika, kad 2016 m. bus gerokai nukrypta nuo reikalaujamo koregavimo plano siekiant vidutinio laikotarpio tikslo, taip pat tais metais reikės taikyti papildomų struktūrinių priemonių. Remdamasi stabilumo programos vertinimu ir atsižvelgdama į Komisijos 2015 m. pavasario prognozę, Taryba mano, kad yra rizika, jog Airija neatitiks Stabilumo ir augimo pakto nuostatų; |
| --- | --- |

(8)

šiuo metu Airijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto korekcinė dalis. 2015 m. stabilumo programoje pagal Tarybos nustatytą terminą Vyriausybė planuoja iki 2015 m. panaikinti perviršinį deficitą. Vėliau iki 2019 m. planuojama pasiekti vidutinio laikotarpio tikslą – struktūriniu požiūriu subalansuotą biudžetą. Vyriausybė planuoja 2015 m. sumažinti nominalų deficitą iki 2,3 % BVP, o 2019 m. pasiekti 0,7 % BVP perteklių. Remiantis stabilumo programa, numatoma sumažinti valdžios sektoriaus skolos ir BVP santykį nuo 109,7 % BVP 2014 m. iki 105,0 % BVP 2015 m. ir laipsniškai mažinti toliau iki 89,4 % BVP 2019 m. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos biudžeto projekcijos, palankus 2015 m. ir tikėtinas 2016 m. Remiantis Komisijos 2015 m. pavasario prognozėmis, numatoma iki 2015 m. laiku ir tvariai panaikinti perviršinį deficitą. Apskaičiuota, kad 2011–2015 m. fiskalinės pastangos yra mažesnės, negu buvo rekomenduota, tačiau diskrecinių priemonių, kurių buvo imtasi pagal programą ir vėliau, apimtis atitinka reikalaujamą apimtį. Darant prielaidą, kad perviršinis deficitas bus panaikintas laiku ir panaikinimas bus ilgalaikis, kaip planuota, nuo 2016 m. Airijai bus taikoma pakto prevencinė dalis. Priemonės, kurias taikant būtų pasiekti planuojami deficito tikslai ir padaryta pažanga siekiant vidutinio laikotarpio tikslo nuo 2016 m., kol kas nėra pakankamai tiksliai išdėstytos. Todėl atsižvelgiant į Komisijos 2015 m. pavasario prognozę, regis, kyla rizika, kad 2016 m. bus gerokai nukrypta nuo reikalaujamo koregavimo plano siekiant vidutinio laikotarpio tikslo, taip pat tais metais reikės taikyti papildomų struktūrinių priemonių. Remdamasi stabilumo programos vertinimu ir atsižvelgdama į Komisijos 2015 m. pavasario prognozę, Taryba mano, kad yra rizika, jog Airija neatitiks Stabilumo ir augimo pakto nuostatų;

| (9) | vykdant mokesčių reformas prisidėta prie fiskalinio koregavimo, tačiau reikėtų dar labiau sumažinti iškraipymą, pagerinti mokesčių sistemos veiksmingumą, padidinti augimą ir ekologiškumą. Nekilnojamojo turto mokestis pakeistas periodiniu mokesčiu, tačiau mokesčio bazė tebėra santykinai siaura, nes tam tikras negyvenamosios paskirties nekilnojamasis turtas neįtrauktas į apmokestinamą turtą. Darbo jėgos apmokestinimas galėtų būti paprastesnis – socialinių įmokų sistema yra sudėtinga. Vartojimo ir aplinkosaugos mokesčių bazės ribojamos sumažintais tarifais ir išimtimis. Dėl nulinio arba sumažinto pridėtinės vertės mokesčio tarifo, palyginti su ES vidurkiu, mažėja šio mokesčio veiksmingumas, taip pat atrodo, kad neatliekamas sistemingas tokio mokesčio išlaidų vertinimas. Dar reikia pagerinti aplinkosaugos mokesčių priemonių veiksmingumą ir nebeteikti aplinkai kenksmingų subsidijų. Vėliausiems taisyklių dėl gyvenamosios vietos mokesčių tikslais pakeitimams pritariama, nors jų poveikiui įvertinti gali prireikti laiko. Pastaraisiais metais pradėtos vykdyti pagrindinės fiskalinės sistemos reformos. Tikimasi, kad naujosios taisyklės ir procedūros, visų pirma vidutinio laikotarpio išlaidų sistema, bus priemonė, apsauganti nuo procikliškos fiskalinės politikos, o jų svarba fiskaliniam tvarumui – itin didelė. Tačiau pagal dabartines taisykles Vyriausybė turi didelę veiksmų laisvę keisti viršutines išlaidų ribas, neatsižvelgdama į iš anksto nustatytas nenumatytas išlaidas, todėl vidutinio laikotarpio biudžeto planai nėra tvirti; |
| --- | --- |

(9)

vykdant mokesčių reformas prisidėta prie fiskalinio koregavimo, tačiau reikėtų dar labiau sumažinti iškraipymą, pagerinti mokesčių sistemos veiksmingumą, padidinti augimą ir ekologiškumą. Nekilnojamojo turto mokestis pakeistas periodiniu mokesčiu, tačiau mokesčio bazė tebėra santykinai siaura, nes tam tikras negyvenamosios paskirties nekilnojamasis turtas neįtrauktas į apmokestinamą turtą. Darbo jėgos apmokestinimas galėtų būti paprastesnis – socialinių įmokų sistema yra sudėtinga. Vartojimo ir aplinkosaugos mokesčių bazės ribojamos sumažintais tarifais ir išimtimis. Dėl nulinio arba sumažinto pridėtinės vertės mokesčio tarifo, palyginti su ES vidurkiu, mažėja šio mokesčio veiksmingumas, taip pat atrodo, kad neatliekamas sistemingas tokio mokesčio išlaidų vertinimas. Dar reikia pagerinti aplinkosaugos mokesčių priemonių veiksmingumą ir nebeteikti aplinkai kenksmingų subsidijų. Vėliausiems taisyklių dėl gyvenamosios vietos mokesčių tikslais pakeitimams pritariama, nors jų poveikiui įvertinti gali prireikti laiko. Pastaraisiais metais pradėtos vykdyti pagrindinės fiskalinės sistemos reformos. Tikimasi, kad naujosios taisyklės ir procedūros, visų pirma vidutinio laikotarpio išlaidų sistema, bus priemonė, apsauganti nuo procikliškos fiskalinės politikos, o jų svarba fiskaliniam tvarumui – itin didelė. Tačiau pagal dabartines taisykles Vyriausybė turi didelę veiksmų laisvę keisti viršutines išlaidų ribas, neatsižvelgdama į iš anksto nustatytas nenumatytas išlaidas, todėl vidutinio laikotarpio biudžeto planai nėra tvirti;

| (10) | valstybės išlaidos sveikatos priežiūrai yra palyginti didelės, nors visuomenės sveikatos būklės rodikliai iš esmės nėra geresni už kitų ES šalių. Pastaraisiais metais šios išlaidos tapo veiksmingesnės. Tačiau reikia didesnių struktūrinių sveikatos sistemos reformų, kad būtų sustabdytas numatomas išlaidų didėjimas ir senėjant visuomenei išlaikyti palankūs sveikatos priežiūros rezultatai. Vidutiniu laikotarpiu Airija siekia taikyti vienpakopę visuotinio sveikatos draudimo sistemą ir vykdo reformas pagal Ateities sveikatos priežiūros strategiją. Siekiant išspręsti tam tikras neatidėliotinas problemas ir pagerinti išlaidų efektyvumą vykdomi tarpiniai veiksmai įvedant visuotinį sveikatos draudimą. Efektyvus e. sveikatos priemonių įdiegimas, veikla pagrįstas finansavimas ir geresnė receptų išrašymo praktika – tai nemenkos galimybės padidinti išlaidų efektyvumą. Taip pat būtų galima sumažinti valstybės išlaidas vaistams, visų pirma patentuotiems, nes, palyginti su ES vidurkiu, šios išlaidos yra daug didesnės; |
| --- | --- |

(10)

valstybės išlaidos sveikatos priežiūrai yra palyginti didelės, nors visuomenės sveikatos būklės rodikliai iš esmės nėra geresni už kitų ES šalių. Pastaraisiais metais šios išlaidos tapo veiksmingesnės. Tačiau reikia didesnių struktūrinių sveikatos sistemos reformų, kad būtų sustabdytas numatomas išlaidų didėjimas ir senėjant visuomenei išlaikyti palankūs sveikatos priežiūros rezultatai. Vidutiniu laikotarpiu Airija siekia taikyti vienpakopę visuotinio sveikatos draudimo sistemą ir vykdo reformas pagal Ateities sveikatos priežiūros strategiją. Siekiant išspręsti tam tikras neatidėliotinas problemas ir pagerinti išlaidų efektyvumą vykdomi tarpiniai veiksmai įvedant visuotinį sveikatos draudimą. Efektyvus e. sveikatos priemonių įdiegimas, veikla pagrįstas finansavimas ir geresnė receptų išrašymo praktika – tai nemenkos galimybės padidinti išlaidų efektyvumą. Taip pat būtų galima sumažinti valstybės išlaidas vaistams, visų pirma patentuotiems, nes, palyginti su ES vidurkiu, šios išlaidos yra daug didesnės;

| (11) | Airijoje žmonių, gyvenančių mažo darbo intensyvumo namų ūkiuose, dalis yra didžiausia Sąjungoje. Dėl to kyla rimtų socialinių problemų ir didėja vaikų skurdo rizika. Kadangi mažas darbo intensyvumas daro ypač didelį poveikį nepilnoms šeimoms, vaikų, gyvenančių mažo darbo intensyvumo namų ūkiuose, dalis yra beveik tris kartus didesnė už ES vidurkį. Keičiant kai kurių socialinių pašalpų mokėjimą ir taip siekiant išspręsti neveiklumo spąstų židinių problemą padaryta tam tikra pažanga. Vis dėlto galimybės naudotis vaikų priežiūros visą dieną paslaugomis yra ribotos, šios paslaugos yra brangios, todėl tai trukdo moterims ir vienišam tėvui arba motinai dalyvauti darbo rinkoje; |
| --- | --- |

(11)

Airijoje žmonių, gyvenančių mažo darbo intensyvumo namų ūkiuose, dalis yra didžiausia Sąjungoje. Dėl to kyla rimtų socialinių problemų ir didėja vaikų skurdo rizika. Kadangi mažas darbo intensyvumas daro ypač didelį poveikį nepilnoms šeimoms, vaikų, gyvenančių mažo darbo intensyvumo namų ūkiuose, dalis yra beveik tris kartus didesnė už ES vidurkį. Keičiant kai kurių socialinių pašalpų mokėjimą ir taip siekiant išspręsti neveiklumo spąstų židinių problemą padaryta tam tikra pažanga. Vis dėlto galimybės naudotis vaikų priežiūros visą dieną paslaugomis yra ribotos, šios paslaugos yra brangios, todėl tai trukdo moterims ir vienišam tėvui arba motinai dalyvauti darbo rinkoje;

| (12) | gerėjant makroekonominei aplinkai bendra MVĮ padėtis pagerėjo, tačiau finansinė būklė yra labai skirtinga; palyginti nedidelė MVĮ dalis kol kas turi problemų dėl buvusių sunkumų, o sektoriaus dėmesys sutelktas į tolesnį finansinio įsiskolinimo mažinimą. Kreditų paklausa taip pat ima atsigauti. MVĮ toliau labai priklauso nuo bankų teikiamo finansavimo investicijoms, o nebankiniai finansavimo šaltiniai santykinai nėra gerai išplėtoti. Kadangi atsigavimas įgauna pagreitį ir atsigauna vidaus paklausa, jeigu nebus tinkamai pagerinti kredito kanalai ir diversifikuoti finansavimo šaltiniai, greičiausiai padidės pasiūlos apribojimai; tai itin svarbu investicijoms ir augimo perspektyvai. Buvo imtasi svarbių politikos iniciatyvų siekiant remti MVĮ galimybes naudotis finansavimu ir pasiūlyti naujų ilgesnės trukmės produktų. Vykdant šias iniciatyvas buvo įsteigta Airijos strateginė bankų korporacija, Airijos strateginis investicijų fondas, taip pat kitos struktūros. Tačiau ankstyvuose etapuose kai kurių iš šių struktūrų naudojimas kol kas nedidelis, o Airijos strateginės bankų korporacijos ir Airijos strateginio investicijų fondo veiksmingumą ir poveikį galima vertinti tik atsižvelgiant į patirtį; |
| --- | --- |

(12)

gerėjant makroekonominei aplinkai bendra MVĮ padėtis pagerėjo, tačiau finansinė būklė yra labai skirtinga; palyginti nedidelė MVĮ dalis kol kas turi problemų dėl buvusių sunkumų, o sektoriaus dėmesys sutelktas į tolesnį finansinio įsiskolinimo mažinimą. Kreditų paklausa taip pat ima atsigauti. MVĮ toliau labai priklauso nuo bankų teikiamo finansavimo investicijoms, o nebankiniai finansavimo šaltiniai santykinai nėra gerai išplėtoti. Kadangi atsigavimas įgauna pagreitį ir atsigauna vidaus paklausa, jeigu nebus tinkamai pagerinti kredito kanalai ir diversifikuoti finansavimo šaltiniai, greičiausiai padidės pasiūlos apribojimai; tai itin svarbu investicijoms ir augimo perspektyvai. Buvo imtasi svarbių politikos iniciatyvų siekiant remti MVĮ galimybes naudotis finansavimu ir pasiūlyti naujų ilgesnės trukmės produktų. Vykdant šias iniciatyvas buvo įsteigta Airijos strateginė bankų korporacija, Airijos strateginis investicijų fondas, taip pat kitos struktūros. Tačiau ankstyvuose etapuose kai kurių iš šių struktūrų naudojimas kol kas nedidelis, o Airijos strateginės bankų korporacijos ir Airijos strateginio investicijų fondo veiksmingumą ir poveikį galima vertinti tik atsižvelgiant į patirtį;

| (13) | Airija padarė didelę pažangą restruktūrizuodama, mažindama ir rekapitalizuodama vietos bankus. Bankų finansavimo rodikliai grįžo į normalią būklę, o pelningumas toliau gerėja. Tačiau problemos dėl buvusių sunkumų tebėra itin svarbios. Neveiksnių paskolų kiekis mažėja lėtai ir toliau silpnina bankų pajėgumą remti ekonomikos atsigavimą. 2014 m. ketvirtajame ketvirtyje tokios trijų pagrindinių vietos bankų paskolos sudarė 23,2 % visų paskolų – tai vienas didžiausių procentinių dydžių Sąjungoje Nors bankai toliau laikosi hipotekinių įsiskolinimų problemų sprendimo tikslų, toliau kaupiasi ilgalaikiai įsiskolinimai (daugiau kaip 720 dienų) – 2014 m. ketvirtajame ketvirtyje jų padaugėjo iki 9,8 % visų paskolos likučių. Įgyvendinant tvarius restruktūrizavimo sprendimus daroma pažanga; balandžio mėn. Airijos centrinis bankas pareikalavo, kad iki 2015 m. pabaigos bankai taikytų sprendimus didžiajai paskolų gavėjų daugumai. Tačiau bankai labai priklauso nuo standartinių savivaržos būdų, apimančių pagrindinės sumos arba palūkanų mokėjimų atidėjimą, bet ne jų sumažinimą. Bankai taip pat labai priklauso nuo teisminių procedūrų, kaip vieno iš būdų įtikinti įsiskolinusius klientus įsipareigoti. Planas pradėti taikyti centrinį kreditų registrą įgyvendinamas lėtai, nors jis yra labai svarbus siekiant gerinti priežiūrą, kreditų garantavimą ir rizikos valdymą; |
| --- | --- |

(13)

Airija padarė didelę pažangą restruktūrizuodama, mažindama ir rekapitalizuodama vietos bankus. Bankų finansavimo rodikliai grįžo į normalią būklę, o pelningumas toliau gerėja. Tačiau problemos dėl buvusių sunkumų tebėra itin svarbios. Neveiksnių paskolų kiekis mažėja lėtai ir toliau silpnina bankų pajėgumą remti ekonomikos atsigavimą. 2014 m. ketvirtajame ketvirtyje tokios trijų pagrindinių vietos bankų paskolos sudarė 23,2 % visų paskolų – tai vienas didžiausių procentinių dydžių Sąjungoje Nors bankai toliau laikosi hipotekinių įsiskolinimų problemų sprendimo tikslų, toliau kaupiasi ilgalaikiai įsiskolinimai (daugiau kaip 720 dienų) – 2014 m. ketvirtajame ketvirtyje jų padaugėjo iki 9,8 % visų paskolos likučių. Įgyvendinant tvarius restruktūrizavimo sprendimus daroma pažanga; balandžio mėn. Airijos centrinis bankas pareikalavo, kad iki 2015 m. pabaigos bankai taikytų sprendimus didžiajai paskolų gavėjų daugumai. Tačiau bankai labai priklauso nuo standartinių savivaržos būdų, apimančių pagrindinės sumos arba palūkanų mokėjimų atidėjimą, bet ne jų sumažinimą. Bankai taip pat labai priklauso nuo teisminių procedūrų, kaip vieno iš būdų įtikinti įsiskolinusius klientus įsipareigoti. Planas pradėti taikyti centrinį kreditų registrą įgyvendinamas lėtai, nors jis yra labai svarbus siekiant gerinti priežiūrą, kreditų garantavimą ir rizikos valdymą;

| (14) | nuo 2013 m. darbo rinkos padėtis gerėjo – privačiajame sektoriuje vėl buvo kuriamos darbo vietos ir nuolat mažėjo nedarbas. Vis dėlto nedarbo lygis dar yra didelis, o ilgalaikis nedarbas tebėra rimta problema. Yra rizika, kad tam tikras ciklinis nedarbas gali tapti struktūrinis, kadangi perbalansuojant ekonomiką atsirado gebėjimų pasiūlos ir paklausos neatitiktis. Jaunimo nedarbas kol kas yra daug didesnis negu laikotarpiu prieš krizę. Pastaraisiais metais vykdant aktyvumo skatinimo reformas padaryta didelė pažanga, tačiau tam tikrų abejonių toliau kelia dabartinių aktyvumo skatinimo politikos krypčių ir mokymo programų veiksmingumas, taip pat užimtumo tarnybų gebėjimas pasiekti reikalingo masto rezultatus. Neseniai pradėta įgyvendinti iniciatyva „Job Path“ – teigiamas pokytis, tačiau jos veiksmingumą dar reikės patikrinti. Anksčiau tolesnio mokymosi ir rengimo sistema buvo neveiksminga ugdant tokius gebėjimus, kurie būtų reikalingi perbalansavus ekonomiką, o reformos pradėtos tik neseniai; |
| --- | --- |

(14)

nuo 2013 m. darbo rinkos padėtis gerėjo – privačiajame sektoriuje vėl buvo kuriamos darbo vietos ir nuolat mažėjo nedarbas. Vis dėlto nedarbo lygis dar yra didelis, o ilgalaikis nedarbas tebėra rimta problema. Yra rizika, kad tam tikras ciklinis nedarbas gali tapti struktūrinis, kadangi perbalansuojant ekonomiką atsirado gebėjimų pasiūlos ir paklausos neatitiktis. Jaunimo nedarbas kol kas yra daug didesnis negu laikotarpiu prieš krizę. Pastaraisiais metais vykdant aktyvumo skatinimo reformas padaryta didelė pažanga, tačiau tam tikrų abejonių toliau kelia dabartinių aktyvumo skatinimo politikos krypčių ir mokymo programų veiksmingumas, taip pat užimtumo tarnybų gebėjimas pasiekti reikalingo masto rezultatus. Neseniai pradėta įgyvendinti iniciatyva „Job Path“ – teigiamas pokytis, tačiau jos veiksmingumą dar reikės patikrinti. Anksčiau tolesnio mokymosi ir rengimo sistema buvo neveiksminga ugdant tokius gebėjimus, kurie būtų reikalingi perbalansavus ekonomiką, o reformos pradėtos tik neseniai;

| (15) | teisinių paslaugų išlaidos tebėra didelės ir jas dar reikia pakoreguoti pagal kitas profesines paslaugas. Koreguoti yra svarbu, nes teisinės paslaugos – indėlis į visus ekonomikos sektorius, o jų išlaidos daro poveikį Airijos konkurencingumui. Teisinių paslaugų reguliavimo sistemos reforma siekiant didinti konkurenciją ir mažinti išlaidas – ilgalaikis projektas, kurį vykdyti įsipareigojo valdžios institucijos. Tačiau Teisinių paslaugų reguliavimo įstatymo projektas, paskelbtas 2011 m., dar nepriimtas. Be to, faktiškai sumažinti išlaidas galima tik išlaikant planuojamos reguliavimo sistemos konkurenciją didinančias ir išlaidas mažinančias nuostatas ir įtraukiant šias nuostatas į taisykles, kurias nustatys Teisinių paslaugų reguliavimo tarnyba, kuri bus netrukus įsteigta. Taigi Komisija atsižvelgdama į Europos semestrą toliau stebės pažangą šioje srityje; |
| --- | --- |

(15)

teisinių paslaugų išlaidos tebėra didelės ir jas dar reikia pakoreguoti pagal kitas profesines paslaugas. Koreguoti yra svarbu, nes teisinės paslaugos – indėlis į visus ekonomikos sektorius, o jų išlaidos daro poveikį Airijos konkurencingumui. Teisinių paslaugų reguliavimo sistemos reforma siekiant didinti konkurenciją ir mažinti išlaidas – ilgalaikis projektas, kurį vykdyti įsipareigojo valdžios institucijos. Tačiau Teisinių paslaugų reguliavimo įstatymo projektas, paskelbtas 2011 m., dar nepriimtas. Be to, faktiškai sumažinti išlaidas galima tik išlaikant planuojamos reguliavimo sistemos konkurenciją didinančias ir išlaidas mažinančias nuostatas ir įtraukiant šias nuostatas į taisykles, kurias nustatys Teisinių paslaugų reguliavimo tarnyba, kuri bus netrukus įsteigta. Taigi Komisija atsižvelgdama į Europos semestrą toliau stebės pažangą šioje srityje;

| (16) | atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Airijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2015 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino stabilumo programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat įvertino veiksmus, kurių Airija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Airijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–4 rekomendacijose; |
| --- | --- |

(16)

atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Airijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2015 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino stabilumo programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat įvertino veiksmus, kurių Airija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Airijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–4 rekomendacijose;

| (17) | atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo stabilumo programą ir savo nuomonę (6) visų pirma pateikė toliau išdėstytose 1–2 rekomendacijose; |
| --- | --- |

(17)

atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo stabilumo programą ir savo nuomonę (6) visų pirma pateikė toliau išdėstytose 1–2 rekomendacijose;

| (18) | atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo nacionalinę reformų programą ir stabilumo programą. Jos rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį pateiktos toliau išdėstytose 1 ir 4 rekomendacijose; |
| --- | --- |

(18)

atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo nacionalinę reformų programą ir stabilumo programą. Jos rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį pateiktos toliau išdėstytose 1 ir 4 rekomendacijose;

| (19) | atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija taip pat atliko visos euro zonos ekonominės politikos analizę. Remdamasi šia analize, Taryba pateikė konkrečias rekomendacijas, skirtas valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro (7). Kaip šalis, kurios valiuta yra euro, Airija taip pat turėtų užtikrinti, kad tos rekomendacijos būtų visiškai ir laiku įgyvendintos, |
| --- | --- |

(19)

atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija taip pat atliko visos euro zonos ekonominės politikos analizę. Remdamasi šia analize, Taryba pateikė konkrečias rekomendacijas, skirtas valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro (7). Kaip šalis, kurios valiuta yra euro, Airija taip pat turėtų užtikrinti, kad tos rekomendacijos būtų visiškai ir laiku įgyvendintos,

REKOMENDUOJA Airijai 2015–2016 m. imtis šių veiksmų:

| 1. | Užtikrinti tvarų perviršinio deficito ištaisymą 2015 m. Pasiekti 0,6 % BVP fiskalinis koregavimą siekiant vidutinės trukmės laikotarpio biudžeto tikslo 2016 m. Panaudoti nenumatytą pelną, gautą esant geresnėms, negu tikėtasi, ekonominėms ir finansinėms sąlygoms, kad būtų paspartintas deficito mažinimas ir skolos mažinimas. Apriboti veiksmų laisvę pakeisti viršutines išlaidų ribas viršijant konkrečias iš anksto nustatytas nenumatytas išlaidas. Išplėsti mokesčių, įskaitant pridėtinės vertės mokestį, bazę ir peržiūrėti jų išlaidas. |
| --- | --- |

1.

Užtikrinti tvarų perviršinio deficito ištaisymą 2015 m. Pasiekti 0,6 % BVP fiskalinis koregavimą siekiant vidutinės trukmės laikotarpio biudžeto tikslo 2016 m. Panaudoti nenumatytą pelną, gautą esant geresnėms, negu tikėtasi, ekonominėms ir finansinėms sąlygoms, kad būtų paspartintas deficito mažinimas ir skolos mažinimas. Apriboti veiksmų laisvę pakeisti viršutines išlaidų ribas viršijant konkrečias iš anksto nustatytas nenumatytas išlaidas. Išplėsti mokesčių, įskaitant pridėtinės vertės mokestį, bazę ir peržiūrėti jų išlaidas.

| 2. | Imtis priemonių, kad būtų padidintas sveikatos priežiūros sistemos išlaidų efektyvumas, be kita ko, mažinant išlaidas patentuotiems vaistams ir laipsniškai įgyvendinant tinkamą receptų išrašymo praktiką. Į visą valstybinę ligoninių sistemą įdiegti veikla grindžiamą finansavimą. |
| --- | --- |

2.

Imtis priemonių, kad būtų padidintas sveikatos priežiūros sistemos išlaidų efektyvumas, be kita ko, mažinant išlaidas patentuotiems vaistams ir laipsniškai įgyvendinant tinkamą receptų išrašymo praktiką. Į visą valstybinę ligoninių sistemą įdiegti veikla grindžiamą finansavimą.

| 3. | Imtis veiksmų siekiant padidinti namų ūkių darbo intensyvumą ir spręsti vaikų skurdo rizikos problemas laipsniškai nutraukiant pašalpas ir papildomas išmokas vėl įsidarbinus ir gerinant galimybes naudotis vaikų priežiūros visą dieną paslaugomis už prieinamą kainą. |
| --- | --- |

3.

Imtis veiksmų siekiant padidinti namų ūkių darbo intensyvumą ir spręsti vaikų skurdo rizikos problemas laipsniškai nutraukiant pašalpas ir papildomas išmokas vėl įsidarbinus ir gerinant galimybes naudotis vaikų priežiūros visą dieną paslaugomis už prieinamą kainą.

| 4. | Iki 2015 m. pabaigos užbaigti ilgalaikius didžiosios daugumos hipotekinių įsiskolinimų restruktūrizavimo sprendimus ir sustiprinti Airijos centrinio banko vykdomos stebėsenos tvarką. Užtikrinti, kad paskolų restruktūrizavimo sprendimai sunkumų patiriančioms MVĮ ir likusios komercinio nekilnojamojo turto paskolos būtų tvarūs toliau vertinant bankų veiklos rezultatus pagal jų nustatytus tikslus. Imtis būtinų priemonių užtikrinti, kad iki 2016 m. pradėtų veikti centrinis kreditų registras. |
| --- | --- |

4.

Iki 2015 m. pabaigos užbaigti ilgalaikius didžiosios daugumos hipotekinių įsiskolinimų restruktūrizavimo sprendimus ir sustiprinti Airijos centrinio banko vykdomos stebėsenos tvarką. Užtikrinti, kad paskolų restruktūrizavimo sprendimai sunkumų patiriančioms MVĮ ir likusios komercinio nekilnojamojo turto paskolos būtų tvarūs toliau vertinant bankų veiklos rezultatus pagal jų nustatytus tikslus. Imtis būtinų priemonių užtikrinti, kad iki 2016 m. pradėtų veikti centrinis kreditų registras.

Priimta Briuselyje 2015 m. liepos 14 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

P. GRAMEGNA

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

1

(2)  OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

2

(3)  Toliau taikomos pagal 2014 m. gegužės 6 d. Tarybos sprendimą 2014/322/ES dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių 2014 m. (OL L 165, 2014 6 4, p. 49).

3

(4)  2014 m. liepos 8 d. Tarybos rekomendacija dėl 2014 m. Airijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2014 m. Airijos stabilumo programos (OL C 247, 2014 7 29, p. 29).

4

(5)  2013 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 473/2013 dėl euro zonos valstybių narių biudžeto planų projektų stebėsenos bei vertinimo ir perviršinio deficito padėties ištaisymo užtikrinimo bendrųjų nuostatų (OL L 140, 2013 5 27, p. 11).

5

(6)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.

6

(7)  OL C 272, 2015 8 18, p. 98.

7

---

| 18.8.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 272/46 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 272/46

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2015 m. liepos 14 d.

dėl 2015 m. Ispanijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2015 m. Ispanijos stabilumo programos

(2015/C 272/13)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (2), ypač į jo 6 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

kadangi:

| (1) | 2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują augimo ir darbo vietų kūrimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonominės politikos koordinavimu. Strategija yra orientuota į tas svarbias sritis, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas; |
| --- | --- |

(1)

2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują augimo ir darbo vietų kūrimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonominės politikos koordinavimu. Strategija yra orientuota į tas svarbias sritis, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas;

| (2) | remdamasi Komisijos pasiūlymais, 2015 m. liepos 14 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos ekonominės politikos bendrų gairių, o 2010 m. spalio 21 d. – sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (3). Abejos gairės kartu sudaro integruotas gaires, ir į jas valstybių narių buvo paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonominę ir užimtumo politiką; |
| --- | --- |

(2)

remdamasi Komisijos pasiūlymais, 2015 m. liepos 14 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos ekonominės politikos bendrų gairių, o 2010 m. spalio 21 d. – sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (3). Abejos gairės kartu sudaro integruotas gaires, ir į jas valstybių narių buvo paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonominę ir užimtumo politiką;

| (3) | 2014 m. liepos 8 d. Taryba priėmė rekomendaciją (4) dėl 2014 m. Ispanijos nacionalinės reformų programos ir pateikė nuomonę dėl atnaujintos 2014 m. Ispanijos stabilumo programos. 2014 m. lapkričio 28 d. pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 473/2013 (5) Komisija pateikė nuomonę dėl Ispanijos 2015 m. biudžeto plano projekto; |
| --- | --- |

(3)

2014 m. liepos 8 d. Taryba priėmė rekomendaciją (4) dėl 2014 m. Ispanijos nacionalinės reformų programos ir pateikė nuomonę dėl atnaujintos 2014 m. Ispanijos stabilumo programos. 2014 m. lapkričio 28 d. pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 473/2013 (5) Komisija pateikė nuomonę dėl Ispanijos 2015 m. biudžeto plano projekto;

| (4) | 2014 m. lapkričio 28 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2015 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Tą pačią dieną Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje Ispanija nurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurios reikės parengti nuodugnią apžvalgą; |
| --- | --- |

(4)

2014 m. lapkričio 28 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2015 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Tą pačią dieną Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje Ispanija nurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurios reikės parengti nuodugnią apžvalgą;

| (5) | 2014 m. gruodžio 18 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, pagal kuriuos reikia skatinti investuoti, sparčiau vykdyti struktūrines reformas ir vykdyti atsakingą augimui palankų fiskalinį konsolidavimą; |
| --- | --- |

(5)

2014 m. gruodžio 18 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, pagal kuriuos reikia skatinti investuoti, sparčiau vykdyti struktūrines reformas ir vykdyti atsakingą augimui palankų fiskalinį konsolidavimą;

| (6) | 2015 m. vasario 26 d. Komisija paskelbė 2015 m. šalies ataskaitą dėl Ispanijos. Joje įvertinta Ispanijos pažanga įgyvendinant 2014 m. liepos 8 d. priimtas šaliai skirtas rekomendacijas; Į šalies ataskaitą įtraukti ir nuodugnios apžvalgos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį rezultatai. Komisijai atlikus analizę galima daryti išvadą, kad Ispanijoje yra susidaręs makroekonominis disbalansas, dėl kurio reikia imtis ryžtingų politikos veiksmų ir kurį reikia specialiai stebėti. Visų pirma, nors pastaraisiais metais padaryta tam tikra pažanga perbalansuojant einamąją sąskaitą ir dėtos didelės pastangos siekiant sumažinti finansinį įsiskolinimą, būtina ir toliau atidžiai stebėti su dideliu privačiojo ir viešojo sektorių įsiskolinimu susijusią riziką ir labai neigiamą grynąją tarptautinių investicijų poziciją šalyje, kurioje yra labai didelis nedarbas. Ypač svarbu imtis veiksmų, kad būtų sumažinta neigiamų padarinių Ispanijos ekonomikai rizika ir, atsižvelgiant į šalies ekonomikos dydį, neigiamo šalutinio poveikio visai ekonominei ir pinigų sąjungai rizika; |
| --- | --- |

(6)

2015 m. vasario 26 d. Komisija paskelbė 2015 m. šalies ataskaitą dėl Ispanijos. Joje įvertinta Ispanijos pažanga įgyvendinant 2014 m. liepos 8 d. priimtas šaliai skirtas rekomendacijas; Į šalies ataskaitą įtraukti ir nuodugnios apžvalgos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį rezultatai. Komisijai atlikus analizę galima daryti išvadą, kad Ispanijoje yra susidaręs makroekonominis disbalansas, dėl kurio reikia imtis ryžtingų politikos veiksmų ir kurį reikia specialiai stebėti. Visų pirma, nors pastaraisiais metais padaryta tam tikra pažanga perbalansuojant einamąją sąskaitą ir dėtos didelės pastangos siekiant sumažinti finansinį įsiskolinimą, būtina ir toliau atidžiai stebėti su dideliu privačiojo ir viešojo sektorių įsiskolinimu susijusią riziką ir labai neigiamą grynąją tarptautinių investicijų poziciją šalyje, kurioje yra labai didelis nedarbas. Ypač svarbu imtis veiksmų, kad būtų sumažinta neigiamų padarinių Ispanijos ekonomikai rizika ir, atsižvelgiant į šalies ekonomikos dydį, neigiamo šalutinio poveikio visai ekonominei ir pinigų sąjungai rizika;

| (7) | 2015 m. balandžio 30 d. Ispanija pateikė 2015 m. nacionalinę reformų programą ir 2015 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į abiejų programų tarpusavio sąsajas, jos vertintos vienu metu; |
| --- | --- |

(7)

2015 m. balandžio 30 d. Ispanija pateikė 2015 m. nacionalinę reformų programą ir 2015 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į abiejų programų tarpusavio sąsajas, jos vertintos vienu metu;

| (8) | šiuo metu Ispanijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto korekcinė dalis. 2015 m. stabilumo programoje Vyriausybė planuoja pasiekti pagal perviršinio deficito procedūrą nustatytus nominalaus deficito tikslus – 4,2 % BVP 2015 m. ir 2,8 % BVP 2016 m. Vyriausybė planuoja vidutinio laikotarpio tikslą, t. y. struktūriniu požiūriu subalansuotą biudžetą, pasiekti 2019 m. Stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2015 m. pasieks aukščiausią tašką – 98,9 %, o 2018 m. palaipsniui sumažės iki 93,2 %. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios biudžeto projekcijos, yra tikėtinas 2015 m. ir palankus vėlesniais metais. Remiantis Komisijos 2015 m. pavasario prognoze numatoma, kad 2015 ir 2016 m. deficitas atitinkamai sieks 4,5 % ir 3,5 % BVP. Todėl yra rizika, kad nebus pasiekti 2015 ir 2016 m. nominalaus deficito tikslai. Be to, numatoma, kad prognozuojamos 2013–2016 m. Ispanijos fiskalinės pastangos yra mažesnės už rekomenduotą lygį, ir 2015 bei 2016 m. reikės papildomų struktūrinių priemonių. Remdamasi stabilumo programos vertinimu ir atsižvelgdama į Komisijos 2015 m. pavasario prognozę, Taryba mano, kad yra rizika, jog Ispanija nesilaikys Stabilumo ir augimo pakto nuostatų. Ispanija padarė tam tikrą pažangą naikindama viešojo sektoriaus komercinį įsiskolinimą. 2014 m. Ispanija taip pat padarė tam tikrą pažangą pateikdama pasiūlymų racionalizuoti regionų lygmens sveikatos priežiūros, švietimo ir socialinės apsaugos išlaidas, tačiau galiausiai jie nebuvo patvirtinti. Vis dėlto 2015 m. gegužės 28 d. buvo priimtas teisės aktas, kuriame nustatyta regionų lygmens vaistų ir sveikatos priežiūros išlaidų taisyklė; |
| --- | --- |

(8)

šiuo metu Ispanijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto korekcinė dalis. 2015 m. stabilumo programoje Vyriausybė planuoja pasiekti pagal perviršinio deficito procedūrą nustatytus nominalaus deficito tikslus – 4,2 % BVP 2015 m. ir 2,8 % BVP 2016 m. Vyriausybė planuoja vidutinio laikotarpio tikslą, t. y. struktūriniu požiūriu subalansuotą biudžetą, pasiekti 2019 m. Stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2015 m. pasieks aukščiausią tašką – 98,9 %, o 2018 m. palaipsniui sumažės iki 93,2 %. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios biudžeto projekcijos, yra tikėtinas 2015 m. ir palankus vėlesniais metais. Remiantis Komisijos 2015 m. pavasario prognoze numatoma, kad 2015 ir 2016 m. deficitas atitinkamai sieks 4,5 % ir 3,5 % BVP. Todėl yra rizika, kad nebus pasiekti 2015 ir 2016 m. nominalaus deficito tikslai. Be to, numatoma, kad prognozuojamos 2013–2016 m. Ispanijos fiskalinės pastangos yra mažesnės už rekomenduotą lygį, ir 2015 bei 2016 m. reikės papildomų struktūrinių priemonių. Remdamasi stabilumo programos vertinimu ir atsižvelgdama į Komisijos 2015 m. pavasario prognozę, Taryba mano, kad yra rizika, jog Ispanija nesilaikys Stabilumo ir augimo pakto nuostatų. Ispanija padarė tam tikrą pažangą naikindama viešojo sektoriaus komercinį įsiskolinimą. 2014 m. Ispanija taip pat padarė tam tikrą pažangą pateikdama pasiūlymų racionalizuoti regionų lygmens sveikatos priežiūros, švietimo ir socialinės apsaugos išlaidas, tačiau galiausiai jie nebuvo patvirtinti. Vis dėlto 2015 m. gegužės 28 d. buvo priimtas teisės aktas, kuriame nustatyta regionų lygmens vaistų ir sveikatos priežiūros išlaidų taisyklė;

| (9) | pagrindiniame įstatyme dėl biudžeto stabilumo ir finansinio tvarumo numatytų prevencinių, taisomųjų ir vykdymo užtikrinimo priemonių įgyvendinimas vyksta lėtai. Sveikatos priežiūros sektoriaus išlaidų efektyvumas pagerėjo, tačiau vis dar labai svarbu kontroliuoti išlaidų vaistams augimą ir, konkrečiai, stebėti išlaidas vaistams ligoninėse. 2014 m. buvo sėkmingai panaikintas elektros energijos sistemos deficitas ir buvo išspręsta nepelningų mokamų greitkelių problema, taip sumažinant valstybės išlaidas. Tačiau Ispanija neįdiegė būsimų pagrindinių infrastruktūros projektų nepriklausomo vertinimo sistemos; Galiausiai, nors biudžeto vykdymo duomenų prieinamumas labai padidėjo, regionų lygmeniu dar galima tobulėti užtikrinant, kad būtų laikomasi stabilumo įstatymo principo dėl skaidrumo ir daugiamečio pobūdžio, būtų atlikta viešosios apskaitos taisyklių konvergencija ir tinkamai naudojamos nebiudžetinės sąskaitos; |
| --- | --- |

(9)

pagrindiniame įstatyme dėl biudžeto stabilumo ir finansinio tvarumo numatytų prevencinių, taisomųjų ir vykdymo užtikrinimo priemonių įgyvendinimas vyksta lėtai. Sveikatos priežiūros sektoriaus išlaidų efektyvumas pagerėjo, tačiau vis dar labai svarbu kontroliuoti išlaidų vaistams augimą ir, konkrečiai, stebėti išlaidas vaistams ligoninėse. 2014 m. buvo sėkmingai panaikintas elektros energijos sistemos deficitas ir buvo išspręsta nepelningų mokamų greitkelių problema, taip sumažinant valstybės išlaidas. Tačiau Ispanija neįdiegė būsimų pagrindinių infrastruktūros projektų nepriklausomo vertinimo sistemos; Galiausiai, nors biudžeto vykdymo duomenų prieinamumas labai padidėjo, regionų lygmeniu dar galima tobulėti užtikrinant, kad būtų laikomasi stabilumo įstatymo principo dėl skaidrumo ir daugiamečio pobūdžio, būtų atlikta viešosios apskaitos taisyklių konvergencija ir tinkamai naudojamos nebiudžetinės sąskaitos;

| (10) | tam tikra pažanga padaryta mokesčių srityje – pradedama visapusiška mokesčių reforma, kuria siekiama supaprastinti mokesčių sistemą ir padaryti ją palankesnę ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui. 2014 m. lapkričio 20 d. buvo priimta gyventojų ir pelno mokesčių reforma; ji įsigaliojo 2015 m. sausio mėn. Tam tikra pažanga taip pat padaryta kovojant su mokesčių slėpimu, tačiau nedaug pasiekta aplinkos mokesčių srityje. Ispanijos bankų, visų pirma tų, kurie gavo valstybės pagalbą, sektoriaus restruktūrizavimas vyksta sklandžiai. Be to, pastaruoju metu taikant priemones, kuriomis siekiama gerinti galimybes gauti ne bankų teikiamą finansavimą, atsirado bent šiek tiek daugiau galimybių įmonėms gauti finansavimą, ypač atsižvelgiant į tai, kad Ispanijos įmonės labai priklausomos nuo bankų teikiamų kreditų. Siekiant padėti perskirstyti išteklius ir paremti šiuo metu vykdomą koregavimą, labai svarbu visiškai įgyvendinti šias reformas. Tam tikra pažanga padaryta šalinant likusias įmonių bankroto nagrinėjimo sistemos kliūtis ir 2015 m. vasario 27 d. buvo priimtas įstatymo galią turintis Karališkasis dekretas dėl fizinių asmenų bankroto. Tačiau vis dar reikia toliau tobulinti administracinius ir teisminius gebėjimus nagrinėti bankroto bylas; |
| --- | --- |

(10)

tam tikra pažanga padaryta mokesčių srityje – pradedama visapusiška mokesčių reforma, kuria siekiama supaprastinti mokesčių sistemą ir padaryti ją palankesnę ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui. 2014 m. lapkričio 20 d. buvo priimta gyventojų ir pelno mokesčių reforma; ji įsigaliojo 2015 m. sausio mėn. Tam tikra pažanga taip pat padaryta kovojant su mokesčių slėpimu, tačiau nedaug pasiekta aplinkos mokesčių srityje. Ispanijos bankų, visų pirma tų, kurie gavo valstybės pagalbą, sektoriaus restruktūrizavimas vyksta sklandžiai. Be to, pastaruoju metu taikant priemones, kuriomis siekiama gerinti galimybes gauti ne bankų teikiamą finansavimą, atsirado bent šiek tiek daugiau galimybių įmonėms gauti finansavimą, ypač atsižvelgiant į tai, kad Ispanijos įmonės labai priklausomos nuo bankų teikiamų kreditų. Siekiant padėti perskirstyti išteklius ir paremti šiuo metu vykdomą koregavimą, labai svarbu visiškai įgyvendinti šias reformas. Tam tikra pažanga padaryta šalinant likusias įmonių bankroto nagrinėjimo sistemos kliūtis ir 2015 m. vasario 27 d. buvo priimtas įstatymo galią turintis Karališkasis dekretas dėl fizinių asmenų bankroto. Tačiau vis dar reikia toliau tobulinti administracinius ir teisminius gebėjimus nagrinėti bankroto bylas;

| (11) | aukštas ilgalaikio nedarbo lygis ir darbo rinkos segmentacija tebestabdo produktyvumo augimą ir daro neigiamą poveikį darbo sąlygoms Ispanijoje. Dėl šios priežasties ir atsižvelgiant į labai didelį nedarbo lygį, kai kuriuose sektoriuose ir kai kuriose įmonėse trumpuoju laikotarpiu darbo užmokestį gali tekti didinti ne tiek daug, kiek produktyvumą, siekiant kurti darbo vietas ir dar labiau didinti konkurencingumą. Socialiniai partneriai iš anksto susitarė dėl išsamaus 2015–2017 m. tarpprofesinio susitarimo. Šiame išankstiniame susitarime nurodoma, kaip svarbu per sektorių ir įmonių derybas nustatyti principą, kad darbo užmokestis turėtų augti atsižvelgiant į įmonių produktyvumo skirtumus. Nepaisant reguliavimo reformų, laikinai įdarbintų darbuotojų dalis išliko didelė; dėl to ypač kenčia jaunimas ir žemos kvalifikacijos darbuotojai. Be to, dar nėra išnaudotos visos MVĮ darbuotojams skirtų naujų darbo sutarčių tipų ir paskatų darbdaviams už darbuotojų įdarbinimą pagal neterminuotas sutartis teikiamos galimybės. Ispanijos valdžios institucijos paskelbė, kad iki 2016 m. gegužės mėn. bus atliktas darbdaviams už naujų darbuotojų įdarbinimą siūlomų subsidijų vertinimas.
  Valstybinės užimtumo tarnybos ir įstaigų, kurioms buvo užsakyta suteikti paslaugas, veiklos rezultatai yra labai svarbus aspektas norint užtikrinti efektyvią ir tikslingą aktyvios darbo rinkos ir aktyvumo skatinimo politiką, įskaitant efektyvų perkvalifikavimą, kad žmonėms būtų sudarytos sąlygos pereiti į tuos sektorius, kuriuose sukuriama daugiau darbo vietų. Ispanijoje nedaug pasistūmėta spartinant valstybinių užimtumo tarnybų modernizavimą ir mažinant regionų skirtumus; |
| --- | --- |

(11)

aukštas ilgalaikio nedarbo lygis ir darbo rinkos segmentacija tebestabdo produktyvumo augimą ir daro neigiamą poveikį darbo sąlygoms Ispanijoje. Dėl šios priežasties ir atsižvelgiant į labai didelį nedarbo lygį, kai kuriuose sektoriuose ir kai kuriose įmonėse trumpuoju laikotarpiu darbo užmokestį gali tekti didinti ne tiek daug, kiek produktyvumą, siekiant kurti darbo vietas ir dar labiau didinti konkurencingumą. Socialiniai partneriai iš anksto susitarė dėl išsamaus 2015–2017 m. tarpprofesinio susitarimo. Šiame išankstiniame susitarime nurodoma, kaip svarbu per sektorių ir įmonių derybas nustatyti principą, kad darbo užmokestis turėtų augti atsižvelgiant į įmonių produktyvumo skirtumus. Nepaisant reguliavimo reformų, laikinai įdarbintų darbuotojų dalis išliko didelė; dėl to ypač kenčia jaunimas ir žemos kvalifikacijos darbuotojai. Be to, dar nėra išnaudotos visos MVĮ darbuotojams skirtų naujų darbo sutarčių tipų ir paskatų darbdaviams už darbuotojų įdarbinimą pagal neterminuotas sutartis teikiamos galimybės. Ispanijos valdžios institucijos paskelbė, kad iki 2016 m. gegužės mėn. bus atliktas darbdaviams už naujų darbuotojų įdarbinimą siūlomų subsidijų vertinimas.

Valstybinės užimtumo tarnybos ir įstaigų, kurioms buvo užsakyta suteikti paslaugas, veiklos rezultatai yra labai svarbus aspektas norint užtikrinti efektyvią ir tikslingą aktyvios darbo rinkos ir aktyvumo skatinimo politiką, įskaitant efektyvų perkvalifikavimą, kad žmonėms būtų sudarytos sąlygos pereiti į tuos sektorius, kuriuose sukuriama daugiau darbo vietų. Ispanijoje nedaug pasistūmėta spartinant valstybinių užimtumo tarnybų modernizavimą ir mažinant regionų skirtumus;

| (12) | jaunimo nedarbo lygis Ispanijoje tebėra labai aukštas (daugiau kaip 50 %), o mokyklos nebaigimo rodiklis yra vienas didžiausių Sąjungoje. Ispanija įgyvendina naujas Įstatyme Nr. 8/2013 dėl švietimo kokybės numatytas švietimo programas, skirtas pradinio ir vidurinio mokslo kokybei gerinti. Nedidelė pažanga padaryta didinant profesinio rengimo ir mokymo aktualumą darbo rinkai, atsiliekama gerinant aukštojo mokslo įstaigų ir darbdavių bendradarbiavimą. 2015 m. planuojama išplėsti dualinio profesinio mokymo sistemą, tačiau jos įgyvendinimo lygis skirtinguose regionuose vis dar labai skiriasi. Įsteigtas specialus komitetas, kurio užduotis – išnagrinėti švietimo bei mokymo programų aktualumą darbo rinkos poreikiams; |
| --- | --- |

(12)

jaunimo nedarbo lygis Ispanijoje tebėra labai aukštas (daugiau kaip 50 %), o mokyklos nebaigimo rodiklis yra vienas didžiausių Sąjungoje. Ispanija įgyvendina naujas Įstatyme Nr. 8/2013 dėl švietimo kokybės numatytas švietimo programas, skirtas pradinio ir vidurinio mokslo kokybei gerinti. Nedidelė pažanga padaryta didinant profesinio rengimo ir mokymo aktualumą darbo rinkai, atsiliekama gerinant aukštojo mokslo įstaigų ir darbdavių bendradarbiavimą. 2015 m. planuojama išplėsti dualinio profesinio mokymo sistemą, tačiau jos įgyvendinimo lygis skirtinguose regionuose vis dar labai skiriasi. Įsteigtas specialus komitetas, kurio užduotis – išnagrinėti švietimo bei mokymo programų aktualumą darbo rinkos poreikiams;

| (13) | Ispanija nedaug pasistūmėjo gerindama socialinės apsaugos sistemos efektyvumą. Ji parengė naują aktyvumo skatinimo programą, skirtą ilgalaikiams bedarbiams, pagal kurią būtų remiamos pajamos ir teikiama pagalba ieškant darbo. Vis dėlto dėl riboto užimtumo ir socialinių tarnybų veiklos koordinavimo ir įvairių minimalių pajamų programų nesuderinamumo socialinės paramos programos nebuvo itin efektyvios. Nors Ispanijoje skurdo lygis aukštas, ypač tarp mažas pajamas gaunančių namų ūkių, kuriuose yra vaikų, ji nedaug ką nuveikė tobulindama šeimoms skirtas paramos sistemas ir priežiūros paslaugas; |
| --- | --- |

(13)

Ispanija nedaug pasistūmėjo gerindama socialinės apsaugos sistemos efektyvumą. Ji parengė naują aktyvumo skatinimo programą, skirtą ilgalaikiams bedarbiams, pagal kurią būtų remiamos pajamos ir teikiama pagalba ieškant darbo. Vis dėlto dėl riboto užimtumo ir socialinių tarnybų veiklos koordinavimo ir įvairių minimalių pajamų programų nesuderinamumo socialinės paramos programos nebuvo itin efektyvios. Nors Ispanijoje skurdo lygis aukštas, ypač tarp mažas pajamas gaunančių namų ūkių, kuriuose yra vaikų, ji nedaug ką nuveikė tobulindama šeimoms skirtas paramos sistemas ir priežiūros paslaugas;

| (14) | struktūrinėse reformose turi būti numatyta, kaip pašalinti kliūtis, trukdančias įmonėms augti, kaip padėti MVĮ plėsti savo rinkas ir skatinti inovacijas, didinti eksporto pajėgumus ir skatinti darbo vietų kūrimą, ir kaip padėti įmonėms veiksmingiau konkuruoti, be kita ko vidaus rinkose, ir pagerinti bendrą produktyvumą. Ispanija pradėjo nagrinėti priežastis, dėl kurių jos ekonomikoje veikia daug mažų ir labai mažų įmonių. Išnagrinėjusi priežastis, kodėl įmonės neaugo, Vyriausybė galės pašalinti reguliavimo kliūtis, trukdančias įmonėms augti. Nors įgyvendinant Įstatymą Nr. 20/2013 dėl rinkos bendrumo padaryta tam tikra pažanga, įgyvendinti vis dar vėluojama regionų valdžios lygmeniu. Ne visi regionai jau įgyvendino Įstatymą dėl aplinkosaugos leidimų reguliavimo. Nepadaryta pažangos, susijusios su profesinių paslaugų ir profesinių asociacijų reformos priėmimu. Ispanijos ekonomikos augimo potencialą toliau riboja mokslinių tyrimų ir inovacijų sistemos struktūriniai trūkumai. Todėl tebėra labai svarbu nustatyti naujus finansavimo šaltinius, užtikrinti veiksmingą ir efektyvų išteklių naudojimą, įsteigti naują mokslinių tyrimų agentūrą ir remti priemones, kuriomis siekiama sukurti inovacijoms palankesnę verslo aplinką; |
| --- | --- |

(14)

struktūrinėse reformose turi būti numatyta, kaip pašalinti kliūtis, trukdančias įmonėms augti, kaip padėti MVĮ plėsti savo rinkas ir skatinti inovacijas, didinti eksporto pajėgumus ir skatinti darbo vietų kūrimą, ir kaip padėti įmonėms veiksmingiau konkuruoti, be kita ko vidaus rinkose, ir pagerinti bendrą produktyvumą. Ispanija pradėjo nagrinėti priežastis, dėl kurių jos ekonomikoje veikia daug mažų ir labai mažų įmonių. Išnagrinėjusi priežastis, kodėl įmonės neaugo, Vyriausybė galės pašalinti reguliavimo kliūtis, trukdančias įmonėms augti. Nors įgyvendinant Įstatymą Nr. 20/2013 dėl rinkos bendrumo padaryta tam tikra pažanga, įgyvendinti vis dar vėluojama regionų valdžios lygmeniu. Ne visi regionai jau įgyvendino Įstatymą dėl aplinkosaugos leidimų reguliavimo. Nepadaryta pažangos, susijusios su profesinių paslaugų ir profesinių asociacijų reformos priėmimu. Ispanijos ekonomikos augimo potencialą toliau riboja mokslinių tyrimų ir inovacijų sistemos struktūriniai trūkumai. Todėl tebėra labai svarbu nustatyti naujus finansavimo šaltinius, užtikrinti veiksmingą ir efektyvų išteklių naudojimą, įsteigti naują mokslinių tyrimų agentūrą ir remti priemones, kuriomis siekiama sukurti inovacijoms palankesnę verslo aplinką;

| (15) | padaryta tam tikra pažanga geležinkelių tinklo srityje: imtasi priemonių, kad būtų užtikrinta veiksminga konkurencija krovinių ir keleivių vežimo geležinkeliais paslaugų srityje. 2014 m. liepos 4 d. Ministrų taryba priėmė įstatymo galią turintį Karališkąjį dekretą Nr. 8/2014, kuriuo įsteigiamas fondas, siekiant pagerinti sausumos prieigą prie jūrų uostų; |
| --- | --- |

(15)

padaryta tam tikra pažanga geležinkelių tinklo srityje: imtasi priemonių, kad būtų užtikrinta veiksminga konkurencija krovinių ir keleivių vežimo geležinkeliais paslaugų srityje. 2014 m. liepos 4 d. Ministrų taryba priėmė įstatymo galią turintį Karališkąjį dekretą Nr. 8/2014, kuriuo įsteigiamas fondas, siekiant pagerinti sausumos prieigą prie jūrų uostų;

| (16) | Ispanija padarė pažangą įgyvendindama komiteto rekomendacijas dėl visų valdžios lygmenų viešojo administravimo reformos. Buvo imtasi svarbių veiksmų siekiant pagerinti administracinių sprendimų skaidrumą, tačiau nepadaryta pažangos stiprinant priežiūros sistemas, visų pirma viešųjų pirkimų regionų ir vietos lygmenimis. Nesiimta jokių priemonių, kuriomis būtų stiprinami priežiūros įgaliojimai, susiję su viešaisiais pirkimais ir miestų planavimu. Padaryta nedidelė pažanga, susijusi su teismų reformų, kuriomis siekiama gerinti teisingumo sistemos efektyvumą, priėmimu: 2015 m. vasario 27 d. Parlamentui pateikti Įstatymo dėl teisminių institucijų ir Civilinio proceso įstatymo projektai, kuriuose numatyta keletas reformų; šiuo metu parlamentinė procedūra taikoma Teisinės pagalbos ir Savanoriškosios jurisdikcijos įstatymų projektams. Tam tikra pažanga padaryta įgyvendinant priimtas reformas, įskaitant Oficina Judicial, t. y. reformą, pagal kurią pradedamas teisingumo sistemos skaitmeninimas ir gerinama regionų elektroninių bylų valdymo sistemų sąveika. Turi būti toliau dedamos pastangos šioje srityje; |
| --- | --- |

(16)

Ispanija padarė pažangą įgyvendindama komiteto rekomendacijas dėl visų valdžios lygmenų viešojo administravimo reformos. Buvo imtasi svarbių veiksmų siekiant pagerinti administracinių sprendimų skaidrumą, tačiau nepadaryta pažangos stiprinant priežiūros sistemas, visų pirma viešųjų pirkimų regionų ir vietos lygmenimis. Nesiimta jokių priemonių, kuriomis būtų stiprinami priežiūros įgaliojimai, susiję su viešaisiais pirkimais ir miestų planavimu. Padaryta nedidelė pažanga, susijusi su teismų reformų, kuriomis siekiama gerinti teisingumo sistemos efektyvumą, priėmimu: 2015 m. vasario 27 d. Parlamentui pateikti Įstatymo dėl teisminių institucijų ir Civilinio proceso įstatymo projektai, kuriuose numatyta keletas reformų; šiuo metu parlamentinė procedūra taikoma Teisinės pagalbos ir Savanoriškosios jurisdikcijos įstatymų projektams. Tam tikra pažanga padaryta įgyvendinant priimtas reformas, įskaitant Oficina Judicial, t. y. reformą, pagal kurią pradedamas teisingumo sistemos skaitmeninimas ir gerinama regionų elektroninių bylų valdymo sistemų sąveika. Turi būti toliau dedamos pastangos šioje srityje;

| (17) | atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Ispanijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2015 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino stabilumo programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat įvertino veiksmus, kurių Ispanija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Ispanijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–4 rekomendacijose; |
| --- | --- |

(17)

atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Ispanijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2015 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino stabilumo programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat įvertino veiksmus, kurių Ispanija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Ispanijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–4 rekomendacijose;

| (18) | atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo stabilumo programą ir savo nuomonę (6) visų pirma pateikė toliau išdėstytoje (1) rekomendacijoje; |
| --- | --- |

(18)

atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo stabilumo programą ir savo nuomonę (6) visų pirma pateikė toliau išdėstytoje (1) rekomendacijoje;

| (19) | atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo nacionalinę reformų programą ir stabilumo programą. Rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį pateiktos toliau išdėstytose 1–4 rekomendacijose; |
| --- | --- |

(19)

atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo nacionalinę reformų programą ir stabilumo programą. Rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį pateiktos toliau išdėstytose 1–4 rekomendacijose;

| (20) | atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija taip pat atliko visos euro zonos ekonominės politikos analizę. Remdamasi šia analize, Taryba pateikė konkrečias rekomendacijas, skirtas valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro (7). Kaip šalis, kurios valiuta yra euro, Ispanija taip pat turėtų užtikrinti, kad šios rekomendacijos būtų visiškai ir laiku įgyvendintos, |
| --- | --- |

(20)

atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija taip pat atliko visos euro zonos ekonominės politikos analizę. Remdamasi šia analize, Taryba pateikė konkrečias rekomendacijas, skirtas valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro (7). Kaip šalis, kurios valiuta yra euro, Ispanija taip pat turėtų užtikrinti, kad šios rekomendacijos būtų visiškai ir laiku įgyvendintos,

REKOMENDUOJA Ispanijai 2015–2016 m. imtis šių veiksmų:

| 1. | Užtikrinti, kad iki 2016 m. perviršinis deficitas būtų tvariai panaikintas, ir tuo tikslu 2015 ir 2016 m. imtis reikiamų struktūrinių priemonių, o nenumatytą pelną panaudoti deficitui ir skolai greičiau sumažinti. Didinti regionų viešųjų finansų skaidrumą ir atskaitomybę už juos. Didinti sveikatos priežiūros sektoriaus išlaidų efektyvumą ir racionalizuoti išlaidas vaistams ligoninėse. |
| --- | --- |

1.

Užtikrinti, kad iki 2016 m. perviršinis deficitas būtų tvariai panaikintas, ir tuo tikslu 2015 ir 2016 m. imtis reikiamų struktūrinių priemonių, o nenumatytą pelną panaudoti deficitui ir skolai greičiau sumažinti. Didinti regionų viešųjų finansų skaidrumą ir atskaitomybę už juos. Didinti sveikatos priežiūros sektoriaus išlaidų efektyvumą ir racionalizuoti išlaidas vaistams ligoninėse.

| 2. | Užbaigti taupomųjų bankų sektoriaus reformą, be kita ko, taikant teisėkūros priemones, ir užbaigti valstybės taupomųjų bankų restruktūrizavimą ir privatizavimą. |
| --- | --- |

2.

Užbaigti taupomųjų bankų sektoriaus reformą, be kita ko, taikant teisėkūros priemones, ir užbaigti valstybės taupomųjų bankų restruktūrizavimą ir privatizavimą.

| 3. | Konsultuojantis su socialiniais partneriais ir pagal nacionalinę praktiką skatinti derinti darbo užmokestį ir produktyvumą atsižvelgiant į įgūdžių ir vietos darbo rinkos sąlygų skirtumus, taip pat į regionų, sektorių ir įmonių ekonominės veiklos rezultatų skirtumus. Imtis darbo paieškos pagalbos ir profesinio orientavimo kokybės ir efektyvumo didinimo veiksmų, be kita ko, sprendžiant jaunimo nedarbo problemą. Racionalizuoti minimalių pajamų ir paramos šeimoms programas ir skatinti judėjimą regionų mastu. |
| --- | --- |

3.

Konsultuojantis su socialiniais partneriais ir pagal nacionalinę praktiką skatinti derinti darbo užmokestį ir produktyvumą atsižvelgiant į įgūdžių ir vietos darbo rinkos sąlygų skirtumus, taip pat į regionų, sektorių ir įmonių ekonominės veiklos rezultatų skirtumus. Imtis darbo paieškos pagalbos ir profesinio orientavimo kokybės ir efektyvumo didinimo veiksmų, be kita ko, sprendžiant jaunimo nedarbo problemą. Racionalizuoti minimalių pajamų ir paramos šeimoms programas ir skatinti judėjimą regionų mastu.

| 4. | Pašalinti kliūtis, trukdančias įmonėms augti, įskaitant kliūtis, atsirandančias dėl taisyklių, taikomų atsižvelgiant į įmonės dydį, patvirtinti planuojamą profesinių paslaugų reformą ir sparčiau įgyvendinti Įstatymą dėl rinkos bendrumo. |
| --- | --- |

4.

Pašalinti kliūtis, trukdančias įmonėms augti, įskaitant kliūtis, atsirandančias dėl taisyklių, taikomų atsižvelgiant į įmonės dydį, patvirtinti planuojamą profesinių paslaugų reformą ir sparčiau įgyvendinti Įstatymą dėl rinkos bendrumo.

Priimta Briuselyje 2015 m. liepos 14 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

P. GRAMEGNA

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

1

(2)  OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

2

(3)  Toliau taikomos pagal 2014 m. gegužės 6 d. Tarybos sprendimą 2014/322/ES dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių 2014 m. (OL L 165, 2014 6 4, p. 49).

3

(4)  2014 m. liepos 8 d. Tarybos rekomendacija dėl 2014 m. Ispanijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2014 m. Ispanijos stabilumo programos (OL C 247, 2014 7 29, p. 35).

4

(5)  2013 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 473/2013 dėl euro zonos valstybių narių biudžeto planų projektų stebėsenos bei vertinimo ir perviršinio deficito padėties ištaisymo užtikrinimo bendrųjų nuostatų (OL L 140, 2013 5 27, p. 11).

5

(6)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.

6

(7)  OL C 272, 2015 8 18, p. 98.

7

---

| 18.8.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 272/51 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 272/51

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2015 m. liepos 14 d.

dėl 2015 m. Prancūzijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2015 m. Prancūzijos stabilumo programos

(2015/C 272/14)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (2), ypač į jo 6 straipsnio 1 dalį;

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

kadangi:

| (1) | 2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują augimo ir darbo vietų kūrimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonominės politikos koordinavimu. Strategija yra orientuota į tas svarbias sritis, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas; |
| --- | --- |

(1)

2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują augimo ir darbo vietų kūrimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonominės politikos koordinavimu. Strategija yra orientuota į tas svarbias sritis, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas;

| (2) | remdamasi Komisijos pasiūlymais, 2015 m. liepos 14 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos ekonominės politikos bendrų gairių, o 2010 m. spalio 21 d. – sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (3). Abejos gairės kartu sudaro integruotas gaires, ir į jas valstybių narių buvo paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonominę ir užimtumo politiką; |
| --- | --- |

(2)

remdamasi Komisijos pasiūlymais, 2015 m. liepos 14 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos ekonominės politikos bendrų gairių, o 2010 m. spalio 21 d. – sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (3). Abejos gairės kartu sudaro integruotas gaires, ir į jas valstybių narių buvo paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonominę ir užimtumo politiką;

| (3) | 2014 m. liepos 8 d. Taryba priėmė rekomendaciją (4) dėl 2014 m. Prancūzijos nacionalinės reformų programos ir pateikė nuomonę dėl atnaujintos 2014 m. Prancūzijos stabilumo programos. 2014 m. lapkričio 28 d., vadovaudamasi Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 473/2013 (5), Komisija pateikė nuomonę dėl 2015 m. Prancūzijos biudžeto plano projekto; |
| --- | --- |

(3)

2014 m. liepos 8 d. Taryba priėmė rekomendaciją (4) dėl 2014 m. Prancūzijos nacionalinės reformų programos ir pateikė nuomonę dėl atnaujintos 2014 m. Prancūzijos stabilumo programos. 2014 m. lapkričio 28 d., vadovaudamasi Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 473/2013 (5), Komisija pateikė nuomonę dėl 2015 m. Prancūzijos biudžeto plano projekto;

| (4) | 2014 m. lapkričio 28 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2015 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Tą pačią dieną Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje Prancūzija nurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą; |
| --- | --- |

(4)

2014 m. lapkričio 28 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2015 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Tą pačią dieną Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje Prancūzija nurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą;

| (5) | 2014 m. gruodžio 18 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, pagal kuriuos reikia skatinti investuoti, spartinti struktūrines reformas ir vykdyti atsakingą augimui palankų fiskalinį konsolidavimą; |
| --- | --- |

(5)

2014 m. gruodžio 18 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, pagal kuriuos reikia skatinti investuoti, spartinti struktūrines reformas ir vykdyti atsakingą augimui palankų fiskalinį konsolidavimą;

| (6) | 2015 m. vasario 26 d. Komisija paskelbė jos parengtą 2015 m. Prancūzijos ataskaitą. Joje įvertinta Prancūzijos pažanga įgyvendinant 2014 m. liepos 8 d. priimtas šaliai skirtas rekomendacijas. Į šalies ataskaitą įtraukti ir nuodugnios apžvalgos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį rezultatai. Atlikusi analizę Komisija daro išvadą, kad Prancūzijoje yra susidaręs perviršinis makroekonominis disbalansas, dėl kurio reikia imtis ryžtingų politikos veiksmų ir kurį reikia specialiai stebėti. Visų pirma esant mažam ekonomikos augimui ir mažai infliacijai, taip pat mažam įmonių pelningumui ir atsižvelgiant į tai, kad iki šiol atsakomieji politikos veiksmai buvo nepakankami, pastebimai išaugo su konkurencingumu (tiek susijusiu su sąnaudomis, tiek su jomis nesusijusiu) bei su dideliu ir toliau didėjančiu įsiskolinimu, visų pirma su valstybės skola, susijusi rizika. Ypač svarbu imtis veiksmų, kad būtų sumažinta neigiamų padarinių Prancūzijos ekonomikai rizika ir, atsižvelgiant į šalies ekonomikos dydį, – neigiamų padarinių visai ekonominei ir pinigų sąjungai rizika; |
| --- | --- |

(6)

2015 m. vasario 26 d. Komisija paskelbė jos parengtą 2015 m. Prancūzijos ataskaitą. Joje įvertinta Prancūzijos pažanga įgyvendinant 2014 m. liepos 8 d. priimtas šaliai skirtas rekomendacijas. Į šalies ataskaitą įtraukti ir nuodugnios apžvalgos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį rezultatai. Atlikusi analizę Komisija daro išvadą, kad Prancūzijoje yra susidaręs perviršinis makroekonominis disbalansas, dėl kurio reikia imtis ryžtingų politikos veiksmų ir kurį reikia specialiai stebėti. Visų pirma esant mažam ekonomikos augimui ir mažai infliacijai, taip pat mažam įmonių pelningumui ir atsižvelgiant į tai, kad iki šiol atsakomieji politikos veiksmai buvo nepakankami, pastebimai išaugo su konkurencingumu (tiek susijusiu su sąnaudomis, tiek su jomis nesusijusiu) bei su dideliu ir toliau didėjančiu įsiskolinimu, visų pirma su valstybės skola, susijusi rizika. Ypač svarbu imtis veiksmų, kad būtų sumažinta neigiamų padarinių Prancūzijos ekonomikai rizika ir, atsižvelgiant į šalies ekonomikos dydį, – neigiamų padarinių visai ekonominei ir pinigų sąjungai rizika;

| (7) | 2015 m. balandžio 30 d. Prancūzija pateikė 2015 m. nacionalinę reformų programą ir 2015 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, jos vertintos vienu metu; |
| --- | --- |

(7)

2015 m. balandžio 30 d. Prancūzija pateikė 2015 m. nacionalinę reformų programą ir 2015 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, jos vertintos vienu metu;

| (8) | šiuo metu Prancūzijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto korekcinė dalis. Savo 2015 m. stabilumo programoje, atsižvelgdama į 2015 m. kovo 10 d. Tarybos rekomendaciją, Vyriausybė planuoja iki 2017 m. panaikinti perviršinį deficitą, o iki 2018 m. pasiekti vidutinio laikotarpio tikslą – 0,4 % BVP struktūrinį deficitą (6). Nors Vyriausybė planuoja laikytis Tarybos nustatytų nominalaus deficito tikslų, 2015–2017 m. planuojamos fiskalinės pastangos (7) yra mažesnės už rekomenduotą lygį. 2015 m. stabilumo programoje Vyriausybė numato, kad valstybės skolos santykis su BVP 2016 m. bus didžiausias – 97 % BVP, o 2018 m. jis sumažės iki 95,5 % BVP. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios biudžeto projekcijos, yra tikėtinas. 2015 m. birželio 10 d. Prancūzija pateikė ataskaitą dėl veiksmų, kurių imtasi, pateikdama daugiau informacijos apie 2015–2017 m. planuojamas priemones. Atlikusi šios ataskaitos įvertinimą, 2015 m. liepos 1 d. Komisija paskelbė komunikatą, kuriame pareiškė nuomonę, kad perviršinio deficito procedūra turi būti laikinai sustabdoma. Remiantis Komisijos 2015 m. pavasario prognoze, kuri buvo atnaujinta siekiant atsižvelgti į Prancūzijos pateiktą ataskaitą dėl veiksmų, kurių imtasi, 2015 m. numatomas nominalus deficitas turėtų būti 3,8 % BVP, taigi pagal perviršinio deficito procedūrą Tarybos nustatytas 4 % BVP tikslas bus įvykdytas. Tačiau tiems metams numatytos fiskalinės pastangos bus mažesnės, negu rekomendavo Taryba. Atsižvelgiant į Prancūzijos ataskaitoje dėl veiksmų, kurių imtasi, pateiktą papildomą informaciją, Komisijos atnaujintoje prognozėje numatoma, kad 2016 m. nominalus deficitas bus 3,4 % BVP, t. y. atitiks rekomenduojamą tikslą. Tačiau nesitikima, kad bus pasiektas Tarybos rekomenduojamas fiskalinių pastangų lygis. 2015 m. kovo 10 d. Tarybos rekomendacijoje raginama įvertinti 2016 m. ir 2017 m. planuojamas pagrindines priemones, kas nebuvo padaryta atskaitoje dėl veiksmų, kurių imtasi.
  Galiausiai, priešingai nei rekomendavo Taryba, „loi de programmation des finances publiques“ nebuvo atnaujintas. Apskritai, Prancūzijos vykdoma konsolidavimo strategija pirmiausia grindžiama ciklinių sąlygų gerinimu ir mažų palūkanų normų aplinkos išlaikymu, todėl yra rizikinga. Remdamasi stabilumo programos įvertinimu ir atsižvelgdama į Komisijos 2015 m. pavasario prognozę bei 2015 m. liepos 1 d. Komisijos komunikatą, Taryba mano, kad Prancūzija iš esmės tenkina Stabilumo ir augimo pakto nuostatų reikalavimus. Tačiau siekiant užtikrinti, kad iki nustatyto termino perviršinis deficitas būtų tvariai panaikintas, biudžeto strategiją reikės sustiprinti, o tam reikės įgyvendinti visapusiškas ir plataus užmojo struktūrines reformas; |
| --- | --- |

(8)

šiuo metu Prancūzijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto korekcinė dalis. Savo 2015 m. stabilumo programoje, atsižvelgdama į 2015 m. kovo 10 d. Tarybos rekomendaciją, Vyriausybė planuoja iki 2017 m. panaikinti perviršinį deficitą, o iki 2018 m. pasiekti vidutinio laikotarpio tikslą – 0,4 % BVP struktūrinį deficitą (6). Nors Vyriausybė planuoja laikytis Tarybos nustatytų nominalaus deficito tikslų, 2015–2017 m. planuojamos fiskalinės pastangos (7) yra mažesnės už rekomenduotą lygį. 2015 m. stabilumo programoje Vyriausybė numato, kad valstybės skolos santykis su BVP 2016 m. bus didžiausias – 97 % BVP, o 2018 m. jis sumažės iki 95,5 % BVP. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios biudžeto projekcijos, yra tikėtinas. 2015 m. birželio 10 d. Prancūzija pateikė ataskaitą dėl veiksmų, kurių imtasi, pateikdama daugiau informacijos apie 2015–2017 m. planuojamas priemones. Atlikusi šios ataskaitos įvertinimą, 2015 m. liepos 1 d. Komisija paskelbė komunikatą, kuriame pareiškė nuomonę, kad perviršinio deficito procedūra turi būti laikinai sustabdoma. Remiantis Komisijos 2015 m. pavasario prognoze, kuri buvo atnaujinta siekiant atsižvelgti į Prancūzijos pateiktą ataskaitą dėl veiksmų, kurių imtasi, 2015 m. numatomas nominalus deficitas turėtų būti 3,8 % BVP, taigi pagal perviršinio deficito procedūrą Tarybos nustatytas 4 % BVP tikslas bus įvykdytas. Tačiau tiems metams numatytos fiskalinės pastangos bus mažesnės, negu rekomendavo Taryba. Atsižvelgiant į Prancūzijos ataskaitoje dėl veiksmų, kurių imtasi, pateiktą papildomą informaciją, Komisijos atnaujintoje prognozėje numatoma, kad 2016 m. nominalus deficitas bus 3,4 % BVP, t. y. atitiks rekomenduojamą tikslą. Tačiau nesitikima, kad bus pasiektas Tarybos rekomenduojamas fiskalinių pastangų lygis. 2015 m. kovo 10 d. Tarybos rekomendacijoje raginama įvertinti 2016 m. ir 2017 m. planuojamas pagrindines priemones, kas nebuvo padaryta atskaitoje dėl veiksmų, kurių imtasi.

Galiausiai, priešingai nei rekomendavo Taryba, „loi de programmation des finances publiques“ nebuvo atnaujintas. Apskritai, Prancūzijos vykdoma konsolidavimo strategija pirmiausia grindžiama ciklinių sąlygų gerinimu ir mažų palūkanų normų aplinkos išlaikymu, todėl yra rizikinga. Remdamasi stabilumo programos įvertinimu ir atsižvelgdama į Komisijos 2015 m. pavasario prognozę bei 2015 m. liepos 1 d. Komisijos komunikatą, Taryba mano, kad Prancūzija iš esmės tenkina Stabilumo ir augimo pakto nuostatų reikalavimus. Tačiau siekiant užtikrinti, kad iki nustatyto termino perviršinis deficitas būtų tvariai panaikintas, biudžeto strategiją reikės sustiprinti, o tam reikės įgyvendinti visapusiškas ir plataus užmojo struktūrines reformas;

| (9) | itin svarbu bus atlikti intensyvesnes išlaidų peržiūras ir nustatyti daugiau sričių, kurių išlaidas reikia sumažinti tiek, kad būtų galima pasiekti numatytų rezultatų. Prancūzija turėtų užtikrinti, kad nustatant išlaidų mažinimo tikslus būtų atsižvelgiama į beveik nulinę infliaciją. Tuo pat metu lėšos, kurias galima sutaupyti dėl mažesnių, nei numatyta, valstybės skolos sąnaudų, atsirandančių dėl mažesnių palūkanų, turėtų būti skirtos deficitui mažinti. Sutaupyti daug lėšų per trumpą laikotarpį neįmanoma smarkiai nesumažinus išaugusių socialinės apsaugos išlaidų, kurios 2014 m. sudarė 26 % BVP ir beveik pusę viešojo sektoriaus išlaidų. 2015–2017 m. 11 mlrd. EUR planuojama sutaupyti mažinant sveikatos priežiūros išlaidas, tačiau siekiant apriboti išlaidų didėjimą šioje srityje reikia dėti daugiau pastangų. Visų pirma būtų galima įgyvendinti daugiau sąnaudų ribojimo politikos priemonių vaistų kainų ir ligoninių išlaidų srityje. Iki 2020 m. pensijų sistema ir toliau susidurs su deficitais, o sistemos deficitui panaikinti ankstesnių pensijų reformų nepakaks. Visų pirma bendro pensijų deficito naštą ir toliau didina valstybės tarnautojų ir valstybės kontroliuojamų bendrovių darbuotojų pensijų sistemos. Be to, makroekonominė padėtis daro didelę įtaką pensijų sistemos tvarumui, visų pirma papildomų pensijų sistemų padėčiai. Siekiant atkurti gerą papildomų pensijų sistemos finansinę būklę reikia imtis ryžtingų veiksmų; |
| --- | --- |

(9)

itin svarbu bus atlikti intensyvesnes išlaidų peržiūras ir nustatyti daugiau sričių, kurių išlaidas reikia sumažinti tiek, kad būtų galima pasiekti numatytų rezultatų. Prancūzija turėtų užtikrinti, kad nustatant išlaidų mažinimo tikslus būtų atsižvelgiama į beveik nulinę infliaciją. Tuo pat metu lėšos, kurias galima sutaupyti dėl mažesnių, nei numatyta, valstybės skolos sąnaudų, atsirandančių dėl mažesnių palūkanų, turėtų būti skirtos deficitui mažinti. Sutaupyti daug lėšų per trumpą laikotarpį neįmanoma smarkiai nesumažinus išaugusių socialinės apsaugos išlaidų, kurios 2014 m. sudarė 26 % BVP ir beveik pusę viešojo sektoriaus išlaidų. 2015–2017 m. 11 mlrd. EUR planuojama sutaupyti mažinant sveikatos priežiūros išlaidas, tačiau siekiant apriboti išlaidų didėjimą šioje srityje reikia dėti daugiau pastangų. Visų pirma būtų galima įgyvendinti daugiau sąnaudų ribojimo politikos priemonių vaistų kainų ir ligoninių išlaidų srityje. Iki 2020 m. pensijų sistema ir toliau susidurs su deficitais, o sistemos deficitui panaikinti ankstesnių pensijų reformų nepakaks. Visų pirma bendro pensijų deficito naštą ir toliau didina valstybės tarnautojų ir valstybės kontroliuojamų bendrovių darbuotojų pensijų sistemos. Be to, makroekonominė padėtis daro didelę įtaką pensijų sistemos tvarumui, visų pirma papildomų pensijų sistemų padėčiai. Siekiant atkurti gerą papildomų pensijų sistemos finansinę būklę reikia imtis ryžtingų veiksmų;

| (10) | Prancūzija pradėjo vykdyti vietos administracijų reformą, kurios tikslas – padidinti sistemos veiksmingumą. Ji turėtų toliau, kaip suplanuota, mažinti centrinės valdžios dotacijas ir stiprinti vietos valdžios išlaidų kontrolę apribodama metinį vietos valdžios mokestinių pajamų didėjimą ir atsižvelgdama į kai kuriems vietiniams mokesčiams šiuo metu galiojančias aukščiausias ribas. Be to, reikia imtis priemonių ir apriboti vietos valdžios institucijų administracinių išlaidų didėjimą; |
| --- | --- |

(10)

Prancūzija pradėjo vykdyti vietos administracijų reformą, kurios tikslas – padidinti sistemos veiksmingumą. Ji turėtų toliau, kaip suplanuota, mažinti centrinės valdžios dotacijas ir stiprinti vietos valdžios išlaidų kontrolę apribodama metinį vietos valdžios mokestinių pajamų didėjimą ir atsižvelgdama į kai kuriems vietiniams mokesčiams šiuo metu galiojančias aukščiausias ribas. Be to, reikia imtis priemonių ir apriboti vietos valdžios institucijų administracinių išlaidų didėjimą;

| (11) | siekiant sumažinti darbo sąnaudas ir pagerinti įmonių pelno dydžius buvo imtasi politikos priemonių: suteiktas 20 mlrd. EUR mokesčių kreditas, skirtas konkurencingumui ir užimtumui, taip pat planuojama pagal atsakomybės ir solidarumo paktą 10 mlrd. EUR papildomai sumažinti darbdavių socialinio draudimo įmokas. Šios dvi priemonės sudaro 1,5 % BVP ir turėtų padėti sumažinti Prancūzijos ir euro zonos vidutinio darbo mokesčių pleišto atotrūkį. Šios priemonės turėtų būti toliau įgyvendinamos 2016 m., tačiau atsižvelgiant į dideles valstybės biudžeto išlaidas svarbu įvertinti jų efektyvumą bendrovių lygmeniu. Atliekant šį vertinimą ypatingą dėmesį reikėtų atkreipti į nelankstumą, darantį poveikį darbo ir produktų rinkoms, o ypač – darbo užmokesčiui. Palyginti su kitomis valstybėmis narėmis, darbo sąnaudos esant minimaliam darbo užmokesčiui yra didelės. Minimalus darbo užmokestis turėtų kisti taip, kad būtų palankiau konkurencingumui ir darbo vietų kūrimui. Be to, mažos infliacijos sąlygomis dėl automatinio indeksavimo darbo užmokestis gali būti didinamas daugiau negu būtina perkamajai galiai išsaugoti; |
| --- | --- |

(11)

siekiant sumažinti darbo sąnaudas ir pagerinti įmonių pelno dydžius buvo imtasi politikos priemonių: suteiktas 20 mlrd. EUR mokesčių kreditas, skirtas konkurencingumui ir užimtumui, taip pat planuojama pagal atsakomybės ir solidarumo paktą 10 mlrd. EUR papildomai sumažinti darbdavių socialinio draudimo įmokas. Šios dvi priemonės sudaro 1,5 % BVP ir turėtų padėti sumažinti Prancūzijos ir euro zonos vidutinio darbo mokesčių pleišto atotrūkį. Šios priemonės turėtų būti toliau įgyvendinamos 2016 m., tačiau atsižvelgiant į dideles valstybės biudžeto išlaidas svarbu įvertinti jų efektyvumą bendrovių lygmeniu. Atliekant šį vertinimą ypatingą dėmesį reikėtų atkreipti į nelankstumą, darantį poveikį darbo ir produktų rinkoms, o ypač – darbo užmokesčiui. Palyginti su kitomis valstybėmis narėmis, darbo sąnaudos esant minimaliam darbo užmokesčiui yra didelės. Minimalus darbo užmokestis turėtų kisti taip, kad būtų palankiau konkurencingumui ir darbo vietų kūrimui. Be to, mažos infliacijos sąlygomis dėl automatinio indeksavimo darbo užmokestis gali būti didinamas daugiau negu būtina perkamajai galiai išsaugoti;

| (12) | Prancūzija turėtų imtis ryžtingų veiksmų ir panaikinti darbo teisės ir apskaitos reglamentų reguliavimo ribas, kurios riboja Prancūzijos įmonių, visų pirma, MVĮ, augimą. Apskritai būtų galima dar padidinti paslaugų sektoriaus, visų pirma profesinių paslaugų, mažmeninės prekybos ir tinklų pramonės šakų, konkurencingumą. Nemažai reglamentuojamosioms profesijoms taikomų taisyklių ir tarifų riboja ekonominę veiklą. Neseniai priėmus įstatymą dėl augimo, ekonominės veiklos ir lygių galimybių, priimtos ir naujos priemonės, skirtos teisininkų konkurencijai didinti, o šių priemonių įgyvendinimas bus itin svarbus siekiant užtikrinti, kad būtų pašalintos praktinės kliūtys. Prancūzija taip pat turėtų imtis veiksmų, kad būtų pašalintos kliūtys kituose sektoriuose, visų pirma sveikatos priežiūros sektoriuje. Dėl numerus clausus principo taikymo norint verstis sveikatos priežiūros profesijomis vis dar kliudoma naudotis paslaugomis; šis principas galėtų būti peržiūrėtas nekeliant grėsmės kokybei ir saugai; |
| --- | --- |

(12)

Prancūzija turėtų imtis ryžtingų veiksmų ir panaikinti darbo teisės ir apskaitos reglamentų reguliavimo ribas, kurios riboja Prancūzijos įmonių, visų pirma, MVĮ, augimą. Apskritai būtų galima dar padidinti paslaugų sektoriaus, visų pirma profesinių paslaugų, mažmeninės prekybos ir tinklų pramonės šakų, konkurencingumą. Nemažai reglamentuojamosioms profesijoms taikomų taisyklių ir tarifų riboja ekonominę veiklą. Neseniai priėmus įstatymą dėl augimo, ekonominės veiklos ir lygių galimybių, priimtos ir naujos priemonės, skirtos teisininkų konkurencijai didinti, o šių priemonių įgyvendinimas bus itin svarbus siekiant užtikrinti, kad būtų pašalintos praktinės kliūtys. Prancūzija taip pat turėtų imtis veiksmų, kad būtų pašalintos kliūtys kituose sektoriuose, visų pirma sveikatos priežiūros sektoriuje. Dėl numerus clausus principo taikymo norint verstis sveikatos priežiūros profesijomis vis dar kliudoma naudotis paslaugomis; šis principas galėtų būti peržiūrėtas nekeliant grėsmės kokybei ir saugai;

| (13) | 2014 m. mokesčių ir BVP santykis buvo 45,8 % – vienas didžiausių Sąjungoje. Pelno mokesčio tarifai yra dideli ir daro neigiamą poveikį Prancūzijos bendrovių investavimui. Bendrovės mokamas vidutinis faktinis mokesčio tarifas sudaro 38,3 % ir yra vienas didžiausių Sąjungoje. Be bendrovėms taikomo solidarumo pridėtinio mokesčio vykdomo laipsniško panaikinimo ir 2020 m. numatyto teisės aktais nustatyto tarifo sumažinimo iki 28 %, Prancūzija turėtų sustiprinti pastangas trumpuoju laikotarpiu ir įmones apmokestinti taip, kad būtų skatinamas augimas ir investicijos. Taip pat reikia pastangų mokesčių sistemai supaprastinti panaikinant neveiksmingus mokesčius. Buvo nustatyta, kad daugiau kaip iš 100 mokesčių negaunama jokių pajamų arba jų gaunama mažai, taigi šių mokesčių panaikinimas galėtų supaprastinti procedūras įmonėms ir namų ūkiams; |
| --- | --- |

(13)

2014 m. mokesčių ir BVP santykis buvo 45,8 % – vienas didžiausių Sąjungoje. Pelno mokesčio tarifai yra dideli ir daro neigiamą poveikį Prancūzijos bendrovių investavimui. Bendrovės mokamas vidutinis faktinis mokesčio tarifas sudaro 38,3 % ir yra vienas didžiausių Sąjungoje. Be bendrovėms taikomo solidarumo pridėtinio mokesčio vykdomo laipsniško panaikinimo ir 2020 m. numatyto teisės aktais nustatyto tarifo sumažinimo iki 28 %, Prancūzija turėtų sustiprinti pastangas trumpuoju laikotarpiu ir įmones apmokestinti taip, kad būtų skatinamas augimas ir investicijos. Taip pat reikia pastangų mokesčių sistemai supaprastinti panaikinant neveiksmingus mokesčius. Buvo nustatyta, kad daugiau kaip iš 100 mokesčių negaunama jokių pajamų arba jų gaunama mažai, taigi šių mokesčių panaikinimas galėtų supaprastinti procedūras įmonėms ir namų ūkiams;

| (14) | 2014 m. Prancūzijoje nedarbo lygis išliko didelis, ilgalaikio nedarbo rodiklis taip pat blogėjo, taigi matyti, kad ekonomikos augimas buvo mažas. Bendras nedarbo lygis buvo 10,2 %, palyginti su 10,3 % 2013 m. ir 7,5 % 2008 m., didžiausią jo poveikį jautė jaunimas, vyresnio amžiaus ir žemos kvalifikacijos darbuotojai. Prancūzijos darbo rinkos segmentacija yra didelė, samdant darbuotojus didėja terminuotų sutarčių dalis. Tikslinės pastangos sumažinti segmentaciją, visų pirma padidinant socialines įmokas, kai sudaromos sutartys labai trumpam laikotarpiui, nesustabdė šios tendencijos. Segmentaciją galima būtų sumažinti atlikus darbo sutartis reglamentuojančios teisinės sistemos peržiūrą. Įvykdžius naujausias reformas, darbdaviams suteiktos tik ribotos galimybės nukrypti nuo pramonės šakos lygmens susitarimų taikant bendrovės lygmens susitarimus. Todėl ribojamos bendrovių galimybės naudotis darbo jėgą pagal poreikius. Sektoriams ir bendrovėms suteikta lankstumo kiekvienu konkrečiu atveju po derybų su socialiniais partneriais spręsti, kokiomis sąlygomis darbo laikas galėtų skirtis nuo 35 valandų per savaitę, bet yra svarbių pasekmių sąnaudoms. Įstatymas, kuriuo buvo nustatyti accords de maintien de l'emploi, nedavė laukiamų rezultatų. Labai nedaug bendrovių pasinaudojo naująja tvarka dėl bendrovių lygmens susitarimų, kad būtų padidintas darbo sąlygų lankstumas. Šią sistemą reikėtų peržiūrėti, kad bendrovėms būtų suteikta daugiau galimybių pritaikyti darbo užmokestį ir darbo laiką prie savo ekonominės padėties; |
| --- | --- |

(14)

2014 m. Prancūzijoje nedarbo lygis išliko didelis, ilgalaikio nedarbo rodiklis taip pat blogėjo, taigi matyti, kad ekonomikos augimas buvo mažas. Bendras nedarbo lygis buvo 10,2 %, palyginti su 10,3 % 2013 m. ir 7,5 % 2008 m., didžiausią jo poveikį jautė jaunimas, vyresnio amžiaus ir žemos kvalifikacijos darbuotojai. Prancūzijos darbo rinkos segmentacija yra didelė, samdant darbuotojus didėja terminuotų sutarčių dalis. Tikslinės pastangos sumažinti segmentaciją, visų pirma padidinant socialines įmokas, kai sudaromos sutartys labai trumpam laikotarpiui, nesustabdė šios tendencijos. Segmentaciją galima būtų sumažinti atlikus darbo sutartis reglamentuojančios teisinės sistemos peržiūrą. Įvykdžius naujausias reformas, darbdaviams suteiktos tik ribotos galimybės nukrypti nuo pramonės šakos lygmens susitarimų taikant bendrovės lygmens susitarimus. Todėl ribojamos bendrovių galimybės naudotis darbo jėgą pagal poreikius. Sektoriams ir bendrovėms suteikta lankstumo kiekvienu konkrečiu atveju po derybų su socialiniais partneriais spręsti, kokiomis sąlygomis darbo laikas galėtų skirtis nuo 35 valandų per savaitę, bet yra svarbių pasekmių sąnaudoms. Įstatymas, kuriuo buvo nustatyti accords de maintien de l'emploi, nedavė laukiamų rezultatų. Labai nedaug bendrovių pasinaudojo naująja tvarka dėl bendrovių lygmens susitarimų, kad būtų padidintas darbo sąlygų lankstumas. Šią sistemą reikėtų peržiūrėti, kad bendrovėms būtų suteikta daugiau galimybių pritaikyti darbo užmokestį ir darbo laiką prie savo ekonominės padėties;

| (15) | ilgalaikis darbo rinkos padėties blogėjimas padarė poveikį bedarbių pašalpų sistemai ir sukėlė abejonių dėl šio modelio tvarumo. 2014 m. liepos 1 d. pradėtos taikyti naujos konvencijos dėl bedarbių pašalpų sistemos nepakanka, kad deficitas būtų sumažintas. Pradėjus taikyti įvairias priemones tikimasi sutaupyti 0,3 mlrd. EUR 2014 m. ir dar 0,8 mlrd. EUR 2015 m. Tačiau numatoma, kad sistemos deficitas vis dar didės nuo 3,9 mlrd. EUR 2014 m. iki 4,4 mlrd. EUR 2015 m., ir dėl to dar labiau padidės sistemos skola – iki 25,9 mlrd. EUR. Siekiant užtikrinti sistemos gyvybingumą reikia imtis struktūrinių priemonių. Visų pirma socialiniai partneriai, atsakingi už sistemos valdymą, turėtų peržiūrėti tinkamumo gauti pašalpą sąlygas, proporcingą pašalpų mažinimą laikui bėgant ir pajamų pakeitimo normas darbuotojams, gaunantiems didžiausius darbo užmokesčius; |
| --- | --- |

(15)

ilgalaikis darbo rinkos padėties blogėjimas padarė poveikį bedarbių pašalpų sistemai ir sukėlė abejonių dėl šio modelio tvarumo. 2014 m. liepos 1 d. pradėtos taikyti naujos konvencijos dėl bedarbių pašalpų sistemos nepakanka, kad deficitas būtų sumažintas. Pradėjus taikyti įvairias priemones tikimasi sutaupyti 0,3 mlrd. EUR 2014 m. ir dar 0,8 mlrd. EUR 2015 m. Tačiau numatoma, kad sistemos deficitas vis dar didės nuo 3,9 mlrd. EUR 2014 m. iki 4,4 mlrd. EUR 2015 m., ir dėl to dar labiau padidės sistemos skola – iki 25,9 mlrd. EUR. Siekiant užtikrinti sistemos gyvybingumą reikia imtis struktūrinių priemonių. Visų pirma socialiniai partneriai, atsakingi už sistemos valdymą, turėtų peržiūrėti tinkamumo gauti pašalpą sąlygas, proporcingą pašalpų mažinimą laikui bėgant ir pajamų pakeitimo normas darbuotojams, gaunantiems didžiausius darbo užmokesčius;

| (16) | atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Prancūzijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2015 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino stabilumo programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat įvertino veiksmus, kurių Prancūzija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Prancūzijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–6 rekomendacijose; |
| --- | --- |

(16)

atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Prancūzijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2015 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino stabilumo programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat įvertino veiksmus, kurių Prancūzija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Prancūzijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–6 rekomendacijose;

| (17) | atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo stabilumo programą ir savo nuomonę (8) visų pirma pateikė toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje; |
| --- | --- |

(17)

atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo stabilumo programą ir savo nuomonę (8) visų pirma pateikė toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje;

| (18) | atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo nacionalinę reformų programą ir stabilumo programą. Jos rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį pateiktos toliau išdėstytose 1–6 rekomendacijose; |
| --- | --- |

(18)

atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo nacionalinę reformų programą ir stabilumo programą. Jos rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį pateiktos toliau išdėstytose 1–6 rekomendacijose;

| (19) | atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija taip pat atliko visos euro zonos ekonominės politikos analizę. Remdamasi šia analize, Taryba pateikė konkrečias rekomendacijas, skirtas valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro (9). Prancūzija, kaip šalis, kurios valiuta yra euro, taip pat turėtų užtikrinti, kad šios rekomendacijos būtų įgyvendintos visiškai ir laiku, |
| --- | --- |

(19)

atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija taip pat atliko visos euro zonos ekonominės politikos analizę. Remdamasi šia analize, Taryba pateikė konkrečias rekomendacijas, skirtas valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro (9). Prancūzija, kaip šalis, kurios valiuta yra euro, taip pat turėtų užtikrinti, kad šios rekomendacijos būtų įgyvendintos visiškai ir laiku,

REKOMENDUOJA Prancūzijai 2015–2016 m. imtis šių veiksmų:

| 1. | Užtikrinti, kad būtų imtasi veiksmingų priemonių pagal perviršinio deficito procedūrą ir iki 2017 m. perviršinis deficitas būtų tvariai panaikintas, stiprinant biudžeto strategiją, visais nurodytais metais taikant būtinas priemones ir naudojant visas neplanuotas pajamas deficitui ir skolai mažinti. Konkrečiai nurodyti išlaidų mažinimo planus tais metais ir pateikti nepriklausomą pagrindinių priemonių poveikio vertinimą. |
| --- | --- |

1.

Užtikrinti, kad būtų imtasi veiksmingų priemonių pagal perviršinio deficito procedūrą ir iki 2017 m. perviršinis deficitas būtų tvariai panaikintas, stiprinant biudžeto strategiją, visais nurodytais metais taikant būtinas priemones ir naudojant visas neplanuotas pajamas deficitui ir skolai mažinti. Konkrečiai nurodyti išlaidų mažinimo planus tais metais ir pateikti nepriklausomą pagrindinių priemonių poveikio vertinimą.

| 2. | Padidinti pastangas, kad išlaidų peržiūra būtų efektyvi, toliau vykdyti viešosios politikos vertinimus ir nustatyti visų valdžios sektoriaus pasektorių, įskaitant socialinę apsaugą ir vietos valdžios institucijas, taupymo galimybes. Imtis veiksmų siekiant apriboti didėjančias vietos valdžios institucijų administracines išlaidas. Imtis papildomų priemonių ir subalansuoti pensijų sistemą, visų pirma iki 2016 m. kovo mėn. užtikrinant, kad finansinė papildomų pensijų sistemų padėtis ilguoju laikotarpiu būtų tvari. |
| --- | --- |

2.

Padidinti pastangas, kad išlaidų peržiūra būtų efektyvi, toliau vykdyti viešosios politikos vertinimus ir nustatyti visų valdžios sektoriaus pasektorių, įskaitant socialinę apsaugą ir vietos valdžios institucijas, taupymo galimybes. Imtis veiksmų siekiant apriboti didėjančias vietos valdžios institucijų administracines išlaidas. Imtis papildomų priemonių ir subalansuoti pensijų sistemą, visų pirma iki 2016 m. kovo mėn. užtikrinant, kad finansinė papildomų pensijų sistemų padėtis ilguoju laikotarpiu būtų tvari.

| 3. | Užtikrinti, kad būtų išlaikytas darbo sąnaudų mažinimas, susijęs su mokesčių kreditu, skirtu konkurencingumui ir užimtumui, ir atsakomybės ir solidarumo paktu, visų pirma įgyvendinant šias priemones, kaip suplanuota 2016 m. Įvertinti šių sistemų veiksmingumą atsižvelgiant į darbo ir produktų rinkos nelankstumą. Konsultuojantis su socialiniais partneriais ir pagal nacionalinę praktiką reformuoti darbo užmokesčio nustatymo procesą, siekiant užtikrinti, kad darbo užmokesčio raida atitiktų produktyvumą. Užtikrinti, kad minimalaus darbo užmokesčio raida atitiktų užimtumo ir konkurencingumo skatinimo tikslus. |
| --- | --- |

3.

Užtikrinti, kad būtų išlaikytas darbo sąnaudų mažinimas, susijęs su mokesčių kreditu, skirtu konkurencingumui ir užimtumui, ir atsakomybės ir solidarumo paktu, visų pirma įgyvendinant šias priemones, kaip suplanuota 2016 m. Įvertinti šių sistemų veiksmingumą atsižvelgiant į darbo ir produktų rinkos nelankstumą. Konsultuojantis su socialiniais partneriais ir pagal nacionalinę praktiką reformuoti darbo užmokesčio nustatymo procesą, siekiant užtikrinti, kad darbo užmokesčio raida atitiktų produktyvumą. Užtikrinti, kad minimalaus darbo užmokesčio raida atitiktų užimtumo ir konkurencingumo skatinimo tikslus.

| 4. | Iki 2015 m. pabaigos sumažinti reguliavimo kliūtis bendrovių augimui, visų pirma persvarstant su dydžiu susijusius kriterijus reglamentuose, kad būtų išvengta slenksčio efekto. Nuo 2015 m. pašalinti apribojimus naudotis reglamentuojamųjų profesijų – ne tik teisininkų profesijų, bet ir visų pirma sveikatos priežiūros srities profesijų – paslaugomis ir jas teikti. |
| --- | --- |

4.

Iki 2015 m. pabaigos sumažinti reguliavimo kliūtis bendrovių augimui, visų pirma persvarstant su dydžiu susijusius kriterijus reglamentuose, kad būtų išvengta slenksčio efekto. Nuo 2015 m. pašalinti apribojimus naudotis reglamentuojamųjų profesijų – ne tik teisininkų profesijų, bet ir visų pirma sveikatos priežiūros srities profesijų – paslaugomis ir jas teikti.

| 5. | Supaprastinti mokesčių sistemą ir padidinti jos veiksmingumą, visų pirma panaikinant neveiksmingas mokesčių išlaidas. Siekiant skatinti investicijas, imtis veiksmų ir sumažinti gamybos mokesčius ir teisės aktais nustatytą pelno mokesčio tarifą, kartu išplečiant vartojimo mokesčių bazę. Nuo 2015 m. imtis priemonių ir panaikinti neveiksmingus mokesčius, iš kurių gaunama mažai pajamų arba jų visai negaunama. |
| --- | --- |

5.

Supaprastinti mokesčių sistemą ir padidinti jos veiksmingumą, visų pirma panaikinant neveiksmingas mokesčių išlaidas. Siekiant skatinti investicijas, imtis veiksmų ir sumažinti gamybos mokesčius ir teisės aktais nustatytą pelno mokesčio tarifą, kartu išplečiant vartojimo mokesčių bazę. Nuo 2015 m. imtis priemonių ir panaikinti neveiksmingus mokesčius, iš kurių gaunama mažai pajamų arba jų visai negaunama.

| 6. | Reformuoti darbo teisę ir suteikti daugiau paskatų darbdaviams samdyti darbuotojus pagal neterminuotas sutartis. Palengvinti nuo bendrų teisinių nuostatų nukrypti leidžiančių nuostatų, visų pirma susijusių su darbo laiko tvarka, taikymą bendrovių arba pramonės šakų lygmeniu. Iki 2015 m. pabaigos reformuoti įstatymą, kuriuo buvo nustatyti accords de maintien de l'emploi, kad daugiau bendrovių galėtų juo pasinaudoti. Imtis veiksmų, konsultuojantis su socialiniais partneriais ir laikantis nacionalinės praktikos, siekiant reformuoti bedarbių pašalpų sistemą, kad sistemos biudžetas vėl būtų tvarus, ir teikti daugiau paskatų grįžti dirbti. |
| --- | --- |

6.

Reformuoti darbo teisę ir suteikti daugiau paskatų darbdaviams samdyti darbuotojus pagal neterminuotas sutartis. Palengvinti nuo bendrų teisinių nuostatų nukrypti leidžiančių nuostatų, visų pirma susijusių su darbo laiko tvarka, taikymą bendrovių arba pramonės šakų lygmeniu. Iki 2015 m. pabaigos reformuoti įstatymą, kuriuo buvo nustatyti accords de maintien de l'emploi, kad daugiau bendrovių galėtų juo pasinaudoti. Imtis veiksmų, konsultuojantis su socialiniais partneriais ir laikantis nacionalinės praktikos, siekiant reformuoti bedarbių pašalpų sistemą, kad sistemos biudžetas vėl būtų tvarus, ir teikti daugiau paskatų grįžti dirbti.

Priimta Briuselyje 2015 m. liepos 14 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

P. GRAMEGNA

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

1

(2)  OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

2

(3)  Toliau taikomos pagal 2014 m. gegužės 6 d. Tarybos sprendimą 2014/322/ES dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių 2014 m. (OL L 165, 2014 6 4, p. 49).

3

(4)  2014 m. liepos 8 d. Tarybos rekomendacija dėl 2014 m. Prancūzijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2014 m. Prancūzijos stabilumo programos (OL C 247, 2014 7 29, p. 42).

4

(5)  2013 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 473/2013 dėl euro zonos valstybių narių biudžeto planų projektų stebėsenos bei vertinimo ir perviršinio deficito padėties ištaisymo užtikrinimo bendrųjų nuostatų (OL L 140, 2013 5 27, p. 11).

5

(6)  Palyginti su ankstesne stabilumo programa, Vyriausybė persvarstė vidutinio laikotarpio tikslą ir struktūrinį deficitą padidino nuo 0,25 % BVP iki 0,4 % BVP. Nustatyta, kad vidutinio laikotarpio tikslas bus pasiektas vienais metais vėliau, negu numatyta praėjusių metų stabilumo programoje.

6

(7)  Komisijos pagal bendrai sutartą metodiką perskaičiuotas struktūrinis balansas, remiantis stabilumo programoje pateikta informacija.

7

(8)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.

8

(9)  OL C 272, 2015 8 18, p. 98.

9

---

| 18.8.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 272/56 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 272/56

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2015 m. liepos 14 d.

dėl 2015 m. Kroatijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2015 m. Kroatijos konvergencijos programos

(2015/C 272/15)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (2), ypač į jo 6 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

kadangi:

| (1) | 2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują augimo ir darbo vietų kūrimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonominės politikos koordinavimu. Strategija yra orientuota į tas svarbias sritis, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas; |
| --- | --- |

(1)

2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują augimo ir darbo vietų kūrimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonominės politikos koordinavimu. Strategija yra orientuota į tas svarbias sritis, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas;

| (2) | remdamasi Komisijos pasiūlymais, 2015 m. liepos 14 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos ekonominės politikos bendrų gairių, o 2010 m. spalio 21 d. – sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (3). Abejos gairės kartu sudaro integruotas gaires, ir į jas valstybių narių buvo paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonominę ir užimtumo politiką; |
| --- | --- |

(2)

remdamasi Komisijos pasiūlymais, 2015 m. liepos 14 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos ekonominės politikos bendrų gairių, o 2010 m. spalio 21 d. – sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (3). Abejos gairės kartu sudaro integruotas gaires, ir į jas valstybių narių buvo paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonominę ir užimtumo politiką;

| (3) | 2014 m. liepos 8 d. Taryba priėmė rekomendaciją (4) dėl 2014 m. Kroatijos nacionalinės reformų programos ir pateikė nuomonę dėl atnaujintos 2014 m. Kroatijos konvergencijos programos; |
| --- | --- |

(3)

2014 m. liepos 8 d. Taryba priėmė rekomendaciją (4) dėl 2014 m. Kroatijos nacionalinės reformų programos ir pateikė nuomonę dėl atnaujintos 2014 m. Kroatijos konvergencijos programos;

| (4) | 2014 m. lapkričio 28 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2015 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Tą pačią dieną Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje nurodė, kad Kroatija yra viena iš valstybių narių, dėl kurios reikės parengti nuodugnią apžvalgą; |
| --- | --- |

(4)

2014 m. lapkričio 28 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2015 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Tą pačią dieną Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje nurodė, kad Kroatija yra viena iš valstybių narių, dėl kurios reikės parengti nuodugnią apžvalgą;

| (5) | 2014 m. gruodžio 18 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, pagal kuriuos reikia skatinti investuoti, sparčiau vykdyti struktūrines reformas ir vykdyti atsakingą augimui palankų fiskalinį konsolidavimą; |
| --- | --- |

(5)

2014 m. gruodžio 18 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, pagal kuriuos reikia skatinti investuoti, sparčiau vykdyti struktūrines reformas ir vykdyti atsakingą augimui palankų fiskalinį konsolidavimą;

| (6) | 2015 m. vasario 26 d. Komisija paskelbė 2015 m. Kroatijos ataskaitą. Joje įvertinta Kroatijos pažanga įgyvendinant 2014 m. liepos 8 d. priimtas šaliai skirtas rekomendacijas; Į šalies ataskaitą įtraukti ir nuodugnios apžvalgos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį rezultatai. Atlikusi analizę Komisija daro išvadą, kad Kroatijoje yra susidaręs perviršinis makroekonominis disbalansas, dėl kurio reikia imtis ryžtingų politikos veiksmų ir kurį reikia specialiai stebėti. Visų pirma, sulėtėjus ekonomikos augimui, vėluojant įmonių restruktūrizavimui ir esant prastiems užimtumo rezultatams, labai padidėjo su silpnu konkurencingumu, dideliais išorės įsipareigojimais ir augančia valstybės skola susijusi rizika, kurios nesumažina silpnas viešojo sektoriaus valdymas; |
| --- | --- |

(6)

2015 m. vasario 26 d. Komisija paskelbė 2015 m. Kroatijos ataskaitą. Joje įvertinta Kroatijos pažanga įgyvendinant 2014 m. liepos 8 d. priimtas šaliai skirtas rekomendacijas; Į šalies ataskaitą įtraukti ir nuodugnios apžvalgos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį rezultatai. Atlikusi analizę Komisija daro išvadą, kad Kroatijoje yra susidaręs perviršinis makroekonominis disbalansas, dėl kurio reikia imtis ryžtingų politikos veiksmų ir kurį reikia specialiai stebėti. Visų pirma, sulėtėjus ekonomikos augimui, vėluojant įmonių restruktūrizavimui ir esant prastiems užimtumo rezultatams, labai padidėjo su silpnu konkurencingumu, dideliais išorės įsipareigojimais ir augančia valstybės skola susijusi rizika, kurios nesumažina silpnas viešojo sektoriaus valdymas;

| (7) | paskelbus šalies ataskaitą, 2015 m. kovo mėn. Kroatijos valdžios institucijos pradėjo dialogą su Komisijos tarnybomis dėl reformų, kurių labiausiai reikia norint panaikinti perviršinį makroekonominį disbalansą. Valdžios institucijos dialoge dalyvavo konstruktyviai ir paskelbė apie keletą svarbių priemonių, kuriomis siekiama, be kita ko, 2016 m. ir 2017 m. sumažinti parafiskalinius mokesčius, racionalizuoti centrinės valstybės administracijos valstybės agentūrų ir regioninių tarnybų sistemą, skatinti savanorišką vietos savivaldos subjektų susijungimą, mažinti teisinį netikrumą ir stiprinti Valstybės audito tarnybą. Išsamiau išdėstyti kelių kitų sričių, kaip antai įmonių administracinės naštos mažinimo ir valstybės įmonių valdymo tobulinimo, reformų planai. Tačiau kai kuriose srityse užmojai neatitinka lūkesčių, visų pirma kai kalbama apie ankstyvo išėjimo į pensiją taisyklių griežtinimą ir išlaidų peržiūros rezultatų skelbimą ir įgyvendinimą. Vis dėlto buvo pristatyta keletas papildomų priemonių, kurios iš dalies kompensuoja šį trūkumą; |
| --- | --- |

(7)

paskelbus šalies ataskaitą, 2015 m. kovo mėn. Kroatijos valdžios institucijos pradėjo dialogą su Komisijos tarnybomis dėl reformų, kurių labiausiai reikia norint panaikinti perviršinį makroekonominį disbalansą. Valdžios institucijos dialoge dalyvavo konstruktyviai ir paskelbė apie keletą svarbių priemonių, kuriomis siekiama, be kita ko, 2016 m. ir 2017 m. sumažinti parafiskalinius mokesčius, racionalizuoti centrinės valstybės administracijos valstybės agentūrų ir regioninių tarnybų sistemą, skatinti savanorišką vietos savivaldos subjektų susijungimą, mažinti teisinį netikrumą ir stiprinti Valstybės audito tarnybą. Išsamiau išdėstyti kelių kitų sričių, kaip antai įmonių administracinės naštos mažinimo ir valstybės įmonių valdymo tobulinimo, reformų planai. Tačiau kai kuriose srityse užmojai neatitinka lūkesčių, visų pirma kai kalbama apie ankstyvo išėjimo į pensiją taisyklių griežtinimą ir išlaidų peržiūros rezultatų skelbimą ir įgyvendinimą. Vis dėlto buvo pristatyta keletas papildomų priemonių, kurios iš dalies kompensuoja šį trūkumą;

| (8) | šiuo metu Kroatijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto korekcinė dalis. Savo 2015 m. konvergencijos programoje Vyriausybė planuoja panaikinti perviršinį deficitą iki 2017 m., o tai neatitinka Tarybos rekomenduoto termino – 2016 m. Vyriausybė planuoja nominalų deficitą palaipsniui sumažinti iki 5,0 % BVP 2015 m., iki 3,9 % BVP – 2016 m. ir iki 2,7 % BVP – 2017 m. Konvergencijos programoje numatyta, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP didžiausias bus 2017 m. – 92,5 % ir iš esmės stabilizuosis ties 92,4 % BVP 2018 m. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios biudžeto projekcijos, atrodo gana palankus, nes augimas yra panašaus lygio, o konvergencijos programoje nurodytos pagrindinės konsolidavimo priemonės yra didesnės apimties negu Komisijos prognozėje. Tik dalis priemonių, kurias taikant nuo 2015 m. būtų pasiekti planuojami deficito tikslai, išdėstytos pakankamai išsamiai. Remiantis Komisijos 2015 m. pavasario prognoze, nesitikima, kad perviršinis deficitas bus laiku ir tvariai panaikintas iki 2016 m. Sprendžiant iš diskrecinių priemonių, kurių buvo imtasi, apimties, 2014 m. fiskalinės pastangos atitiko Tarybos rekomendaciją. Tas pats pasakytina ir vertinant fiskalines pastangas kartu – 2014 m. ir 2015 m., nepaisant 2015 m. prognozuojamo trūkumo. Tačiau (pakoreguotas) struktūrinio balanso pokytis 2014–2015 m. nesiekia rekomenduotos vertės. 2016 m. fiskalinės pastangos nesieks lygio, nustatyto Tarybos rekomendacijoje. Todėl reikės papildomų struktūrinių priemonių. Remdamasi konvergencijos programos vertinimu ir atsižvelgdama į Komisijos 2015 m. pavasario prognozę, Taryba mano, kad esama rizikos, jog Kroatija nesilaikys Stabilumo ir augimo pakto nuostatų; |
| --- | --- |

(8)

šiuo metu Kroatijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto korekcinė dalis. Savo 2015 m. konvergencijos programoje Vyriausybė planuoja panaikinti perviršinį deficitą iki 2017 m., o tai neatitinka Tarybos rekomenduoto termino – 2016 m. Vyriausybė planuoja nominalų deficitą palaipsniui sumažinti iki 5,0 % BVP 2015 m., iki 3,9 % BVP – 2016 m. ir iki 2,7 % BVP – 2017 m. Konvergencijos programoje numatyta, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP didžiausias bus 2017 m. – 92,5 % ir iš esmės stabilizuosis ties 92,4 % BVP 2018 m. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios biudžeto projekcijos, atrodo gana palankus, nes augimas yra panašaus lygio, o konvergencijos programoje nurodytos pagrindinės konsolidavimo priemonės yra didesnės apimties negu Komisijos prognozėje. Tik dalis priemonių, kurias taikant nuo 2015 m. būtų pasiekti planuojami deficito tikslai, išdėstytos pakankamai išsamiai. Remiantis Komisijos 2015 m. pavasario prognoze, nesitikima, kad perviršinis deficitas bus laiku ir tvariai panaikintas iki 2016 m. Sprendžiant iš diskrecinių priemonių, kurių buvo imtasi, apimties, 2014 m. fiskalinės pastangos atitiko Tarybos rekomendaciją. Tas pats pasakytina ir vertinant fiskalines pastangas kartu – 2014 m. ir 2015 m., nepaisant 2015 m. prognozuojamo trūkumo. Tačiau (pakoreguotas) struktūrinio balanso pokytis 2014–2015 m. nesiekia rekomenduotos vertės. 2016 m. fiskalinės pastangos nesieks lygio, nustatyto Tarybos rekomendacijoje. Todėl reikės papildomų struktūrinių priemonių. Remdamasi konvergencijos programos vertinimu ir atsižvelgdama į Komisijos 2015 m. pavasario prognozę, Taryba mano, kad esama rizikos, jog Kroatija nesilaikys Stabilumo ir augimo pakto nuostatų;

| (9) | 2015 m. balandžio 23 d. Kroatija pateikė savo 2015 m. nacionalinę reformų programą, o 2015 m. balandžio 30 d. – 2015 m. konvergencijos programą. Siekiant atsižvelgti į abiejų programų tarpusavio sąsajas, jos vertintos vienu metu; |
| --- | --- |

(9)

2015 m. balandžio 23 d. Kroatija pateikė savo 2015 m. nacionalinę reformų programą, o 2015 m. balandžio 30 d. – 2015 m. konvergencijos programą. Siekiant atsižvelgti į abiejų programų tarpusavio sąsajas, jos vertintos vienu metu;

| (10) | Kroatija šiuo metu peržiūri išlaidas, kad visų pirma darbo užmokesčio, socialinės apsaugos ir subsidijoms skirtos išlaidos taptų veiksmingesnės ir būtų suteikta pakankamai fiskalinių galimybių teikti pirmenybę ekonomikos augimą skatinančioms išlaidoms ir investicijoms. Kroatijos pajamos iš reguliariai mokamų nekilnojamojo turto mokesčių, vertinant jas kaip BVP dalį, yra vienos mažiausių Sąjungoje. Per praeitus metus buvo pabandyta pagerinti mokestinių prievolių vykdymą, įskaitant priemones sukčiavimo PVM problemai spręsti, o dabar reikia imtis veiksmų. Pastarojo meto reformos pagerino Kroatijos fiskalinę sistemą, tačiau dar lieka svarbių uždavinių. Su veiksminga išlaidų kontrole ir nuosekliu biudžeto apribojimų taikymu susiję trūkumai daro neigiamą poveikį fiskalinės politikos formavimui ir audito nustatytiems faktams. Dėl sparčiai augančios valstybės skolos reikia laikytis kur kas aktyvesnio valstybės skolos valdymo metodo; |
| --- | --- |

(10)

Kroatija šiuo metu peržiūri išlaidas, kad visų pirma darbo užmokesčio, socialinės apsaugos ir subsidijoms skirtos išlaidos taptų veiksmingesnės ir būtų suteikta pakankamai fiskalinių galimybių teikti pirmenybę ekonomikos augimą skatinančioms išlaidoms ir investicijoms. Kroatijos pajamos iš reguliariai mokamų nekilnojamojo turto mokesčių, vertinant jas kaip BVP dalį, yra vienos mažiausių Sąjungoje. Per praeitus metus buvo pabandyta pagerinti mokestinių prievolių vykdymą, įskaitant priemones sukčiavimo PVM problemai spręsti, o dabar reikia imtis veiksmų. Pastarojo meto reformos pagerino Kroatijos fiskalinę sistemą, tačiau dar lieka svarbių uždavinių. Su veiksminga išlaidų kontrole ir nuosekliu biudžeto apribojimų taikymu susiję trūkumai daro neigiamą poveikį fiskalinės politikos formavimui ir audito nustatytiems faktams. Dėl sparčiai augančios valstybės skolos reikia laikytis kur kas aktyvesnio valstybės skolos valdymo metodo;

| (11) | pensijų sistemai neigiamą poveikį daro didelis anksti į pensiją išėjusių asmenų skaičius, pernelyg dosni tam tikrų profesijų atstovų ankstyvų pensijų sistema ir daug specialiųjų pensijų sistemų. Ankstyvą pasitraukimą iš darbo rinkos palengvina tai, kad pensija sumažinama palyginti nežymiai, o tam tikrų darbuotojų pensijos visai nesumažinamos. Atotrūkis tarp minimalaus ankstyvo išėjimo į pensiją amžiaus ir teisės aktais nustatyto pensinio amžiaus taip pat yra didelis, palyginti su ES vidurkiu, kuris yra trumpesnis negu treji metai. Be to, sistema yra labai susiskaidžiusi, todėl sumažinamos išlaidos standartinėms pensijoms. Dėl to pensijų sistemos naudos santykis yra mažesnis nei daugumoje valstybių narių, nors išlaidos yra panašios. Kalbant apie sveikatos priežiūros sektorių, dėl nuolatinių įsiskolinimų toliau kyla fiskalinė rizika. Imtasi priemonių ligoninių finansavimui racionalizuoti, tačiau kyla rizika, kad jos gali būti neįgyvendintos. Biudžeto padidinimas 10 % tik iš dalies padengia finansavimo poreikius; kad iki 2017 m. skolos būtų visiškai panaikintos, reikės dar efektyviau taupyti lėšas; |
| --- | --- |

(11)

pensijų sistemai neigiamą poveikį daro didelis anksti į pensiją išėjusių asmenų skaičius, pernelyg dosni tam tikrų profesijų atstovų ankstyvų pensijų sistema ir daug specialiųjų pensijų sistemų. Ankstyvą pasitraukimą iš darbo rinkos palengvina tai, kad pensija sumažinama palyginti nežymiai, o tam tikrų darbuotojų pensijos visai nesumažinamos. Atotrūkis tarp minimalaus ankstyvo išėjimo į pensiją amžiaus ir teisės aktais nustatyto pensinio amžiaus taip pat yra didelis, palyginti su ES vidurkiu, kuris yra trumpesnis negu treji metai. Be to, sistema yra labai susiskaidžiusi, todėl sumažinamos išlaidos standartinėms pensijoms. Dėl to pensijų sistemos naudos santykis yra mažesnis nei daugumoje valstybių narių, nors išlaidos yra panašios. Kalbant apie sveikatos priežiūros sektorių, dėl nuolatinių įsiskolinimų toliau kyla fiskalinė rizika. Imtasi priemonių ligoninių finansavimui racionalizuoti, tačiau kyla rizika, kad jos gali būti neįgyvendintos. Biudžeto padidinimas 10 % tik iš dalies padengia finansavimo poreikius; kad iki 2017 m. skolos būtų visiškai panaikintos, reikės dar efektyviau taupyti lėšas;

| (12) | tai, kad laikotarpiu po krizės darbo užmokestis buvo koreguotas tik nežymiai, dar labiau padidino neigiamą poveikį užimtumui. 2014 m. užbaigta išsami darbo užmokesčio nustatymo taisyklių ir praktikos analizė atskleidė, kad sistema nebuvo lanksti, kad leistų prisitaikyti prie makroekonominės aplinkos pokyčių. Konkretūs trūkumai susiję su dideliais skirtumais tarp privačiojo ir viešojo sektorių, įskaitant valstybės įmones, taip pat su kolektyvinių sutarčių taikymu jų nepasirašiusioms šalims ir su sunkumais, su kuriais susiduriama norint nutraukti nebeaktualias sutartis. Atlikus analizę reikia imtis konkrečių politikos priemonių. Taip pat svarbu stebėti 2013–2014 m. darbo rinkos reformos poveikį; |
| --- | --- |

(12)

tai, kad laikotarpiu po krizės darbo užmokestis buvo koreguotas tik nežymiai, dar labiau padidino neigiamą poveikį užimtumui. 2014 m. užbaigta išsami darbo užmokesčio nustatymo taisyklių ir praktikos analizė atskleidė, kad sistema nebuvo lanksti, kad leistų prisitaikyti prie makroekonominės aplinkos pokyčių. Konkretūs trūkumai susiję su dideliais skirtumais tarp privačiojo ir viešojo sektorių, įskaitant valstybės įmones, taip pat su kolektyvinių sutarčių taikymu jų nepasirašiusioms šalims ir su sunkumais, su kuriais susiduriama norint nutraukti nebeaktualias sutartis. Atlikus analizę reikia imtis konkrečių politikos priemonių. Taip pat svarbu stebėti 2013–2014 m. darbo rinkos reformos poveikį;

| (13) | darbo jėgai neigiamą poveikį daro spartus visuomenės senėjimas ir žemas aktyvumo lygis, ypač jaunimo ir vyresnių nei 50 metų darbuotojų. Nors aktyvios darbo rinkos politikos taikymo sritis buvo išplėsta ir jai skirta daugiau lėšų, vis dar neįtraukiama pakankamai ilgalaikių bedarbių, vyresnio amžiaus darbuotojų ir nesimokančio, nedirbančio ir mokymuose nedalyvaujančio jaunimo. Tretinį išsilavinimą turinčių asmenų rodiklis yra vienas žemiausių Sąjungoje. Gebėjimų paklausos ir pasiūlos neatitiktis ir švietimo bei mokymo sistemos trūkumai atgraso asmenis siekti aukštojo mokslo. Neoficialios ekonomikos dydis vis dar kelia problemų ir lemia aukštą nedeklaruojamo darbo lygį. Dabar reikia įgyvendinti kovos su nedeklaruojamu darbu priemones, kurias Komisija nustatė 2014 m. pabaigoje. Šiuo metu yra per 80 skirtingų socialinių išmokų ir programų. Pradėtas išmokų konsolidavimas, tačiau 2015 m. reikia tęsti reformą, kad būtų pagerinta išmokų aprėptis ir adekvatumas; |
| --- | --- |

(13)

darbo jėgai neigiamą poveikį daro spartus visuomenės senėjimas ir žemas aktyvumo lygis, ypač jaunimo ir vyresnių nei 50 metų darbuotojų. Nors aktyvios darbo rinkos politikos taikymo sritis buvo išplėsta ir jai skirta daugiau lėšų, vis dar neįtraukiama pakankamai ilgalaikių bedarbių, vyresnio amžiaus darbuotojų ir nesimokančio, nedirbančio ir mokymuose nedalyvaujančio jaunimo. Tretinį išsilavinimą turinčių asmenų rodiklis yra vienas žemiausių Sąjungoje. Gebėjimų paklausos ir pasiūlos neatitiktis ir švietimo bei mokymo sistemos trūkumai atgraso asmenis siekti aukštojo mokslo. Neoficialios ekonomikos dydis vis dar kelia problemų ir lemia aukštą nedeklaruojamo darbo lygį. Dabar reikia įgyvendinti kovos su nedeklaruojamu darbu priemones, kurias Komisija nustatė 2014 m. pabaigoje. Šiuo metu yra per 80 skirtingų socialinių išmokų ir programų. Pradėtas išmokų konsolidavimas, tačiau 2015 m. reikia tęsti reformą, kad būtų pagerinta išmokų aprėptis ir adekvatumas;

| (14) | kompetencijų paskirstymas tarp nacionalinio ir vietos lygmens yra sudėtingas ir susiskaidęs, o tai trukdo viešųjų finansų valdymui ir tam, kad viešosios išlaidos būtų efektyvios. Dabartinė politikos funkcijų priskyrimo vietos valdžios institucijoms tvarka ir jų administraciniai trūkumai daro tiesioginį poveikį kai kurioms sritims, kaip antai mokesčių surinkimas, socialinių išmokų teikimas, Europos struktūrinių ir investicinių fondų valdymas, viešieji pirkimai ir viešųjų paslaugų teikimas. Kaip trumpalaikę priemonę, valdžios institucijos planuoja sukurti mechanizmus, kurie skatintų savanorišką savivaldos vienetų susijungimą arba jų koordinavimą. Kalbant apie centrinę valdžią, pristatyta valstybės agentūrų sistemos reforma ir jos racionalizavimo priemonės, parengti remiantis 2014 m. užbaigta analize; |
| --- | --- |

(14)

kompetencijų paskirstymas tarp nacionalinio ir vietos lygmens yra sudėtingas ir susiskaidęs, o tai trukdo viešųjų finansų valdymui ir tam, kad viešosios išlaidos būtų efektyvios. Dabartinė politikos funkcijų priskyrimo vietos valdžios institucijoms tvarka ir jų administraciniai trūkumai daro tiesioginį poveikį kai kurioms sritims, kaip antai mokesčių surinkimas, socialinių išmokų teikimas, Europos struktūrinių ir investicinių fondų valdymas, viešieji pirkimai ir viešųjų paslaugų teikimas. Kaip trumpalaikę priemonę, valdžios institucijos planuoja sukurti mechanizmus, kurie skatintų savanorišką savivaldos vienetų susijungimą arba jų koordinavimą. Kalbant apie centrinę valdžią, pristatyta valstybės agentūrų sistemos reforma ir jos racionalizavimo priemonės, parengti remiantis 2014 m. užbaigta analize;

| (15) | Kroatijos verslo aplinkai neigiamą poveikį daro tokie esminiai instituciniai trūkumai kaip reguliavimo nestabilumas, silpna teisėkūros kokybės kontrolė, didelės atitikties užtikrinimo išlaidos, diskriminacinė praktika ir pernelyg didelės kliūtys paslaugų teikėjams, didelė administracinė našta, daugybė parafiskalinių mokesčių, mažas administracinių įstaigų darbo skaidrumas ir nuspėjamumas, ypač vietos lygmeniu, nevienodai išvystyti elektroninių ryšių kanalai ir ilgi teismo procesai, visų pirma komerciniuose teismuose, kur reikia pagerinti bylų valdymą. Naujai kovos su korupcija strategijai trūksta nuoseklumo ir ji nėra pakankamai detali; šie trūkumai turėtų būti pašalinti strategijos įgyvendinimo veiksmų plane; |
| --- | --- |

(15)

Kroatijos verslo aplinkai neigiamą poveikį daro tokie esminiai instituciniai trūkumai kaip reguliavimo nestabilumas, silpna teisėkūros kokybės kontrolė, didelės atitikties užtikrinimo išlaidos, diskriminacinė praktika ir pernelyg didelės kliūtys paslaugų teikėjams, didelė administracinė našta, daugybė parafiskalinių mokesčių, mažas administracinių įstaigų darbo skaidrumas ir nuspėjamumas, ypač vietos lygmeniu, nevienodai išvystyti elektroninių ryšių kanalai ir ilgi teismo procesai, visų pirma komerciniuose teismuose, kur reikia pagerinti bylų valdymą. Naujai kovos su korupcija strategijai trūksta nuoseklumo ir ji nėra pakankamai detali; šie trūkumai turėtų būti pašalinti strategijos įgyvendinimo veiksmų plane;

| (16) | valstybės įmonių, ypač vietos lygmeniu įsteigtų įmonių ir didelių valstybės įmonių patronuojamųjų įmonių, priežiūra yra nepakankama. Valdžios institucijos planuoja sumažinti strateginių įmonių skaičių ir paspartinti privatizavimo darbotvarkę. Reikia toliau gerinti valdymo kokybę, be kita ko, stiprinti ir suderinti įvairių valstybės įmonių priežiūrą. Valdybos narių skyrimas yra nepakankamai skaidrus ir kompetencijos reikalavimai palyginti negriežti, o tai trukdo patikimai valdyti valstybės turtą; |
| --- | --- |

(16)

valstybės įmonių, ypač vietos lygmeniu įsteigtų įmonių ir didelių valstybės įmonių patronuojamųjų įmonių, priežiūra yra nepakankama. Valdžios institucijos planuoja sumažinti strateginių įmonių skaičių ir paspartinti privatizavimo darbotvarkę. Reikia toliau gerinti valdymo kokybę, be kita ko, stiprinti ir suderinti įvairių valstybės įmonių priežiūrą. Valdybos narių skyrimas yra nepakankamai skaidrus ir kompetencijos reikalavimai palyginti negriežti, o tai trukdo patikimai valdyti valstybės turtą;

| (17) | siekiant sumažinti Kroatijos įmonių patiriamą didelį spaudimą mažinti finansinį įsiskolinimą ir puoselėti ankstyvo restruktūrizavimo ir „antros galimybės“ kultūrą, būtina įdiegti veiksmingą ir skaidrią ankstyvo gelbėjimo ir bankroto sistemą. Teisės aktų, kuriuose nustatytos iki bankroto bylos iškėlimo taikomos nuostatos, įvertinimas rodo, kad dabartinės teisės aktų sistemos ex ante veiksmingumas yra vienas mažiausių Sąjungoje. Inicijuota bankroto sistemos reforma ir planuojama, kad parlamentas ją patvirtins pirmoje 2015 m. pusėje. Itin svarbų vaidmenį atsigaunant Kroatijos ekonomikai galėtų atlikti Kroatijos rekonstrukcijos ir plėtros bankas. Jam tiesiogiai gresia kredito rizika, o tai gali turėti įtakos viešiesiems finansams. Svarbu, kad jam būtų taikoma rizikos ribojimo principais pagrįsta priežiūra ir užtikrintas stiprus bendrasis valdymas. Taip pat yra galimybių gerinti jo vadovybės atskaitomybės tvarkos struktūrą ir didinti skaidrumą. Atsiradus su valiuta susijusiai ar dėl valiutos kilusiai kredito rizikai, reikia ilgalaikio sprendimo, kuris būtų proporcingas ir nešališkas, turėtų tvirtą teisinį pagrindą ir kuriuo būtų siekiama padėti problemiškiausiems skolininkams; |
| --- | --- |

(17)

siekiant sumažinti Kroatijos įmonių patiriamą didelį spaudimą mažinti finansinį įsiskolinimą ir puoselėti ankstyvo restruktūrizavimo ir „antros galimybės“ kultūrą, būtina įdiegti veiksmingą ir skaidrią ankstyvo gelbėjimo ir bankroto sistemą. Teisės aktų, kuriuose nustatytos iki bankroto bylos iškėlimo taikomos nuostatos, įvertinimas rodo, kad dabartinės teisės aktų sistemos ex ante veiksmingumas yra vienas mažiausių Sąjungoje. Inicijuota bankroto sistemos reforma ir planuojama, kad parlamentas ją patvirtins pirmoje 2015 m. pusėje. Itin svarbų vaidmenį atsigaunant Kroatijos ekonomikai galėtų atlikti Kroatijos rekonstrukcijos ir plėtros bankas. Jam tiesiogiai gresia kredito rizika, o tai gali turėti įtakos viešiesiems finansams. Svarbu, kad jam būtų taikoma rizikos ribojimo principais pagrįsta priežiūra ir užtikrintas stiprus bendrasis valdymas. Taip pat yra galimybių gerinti jo vadovybės atskaitomybės tvarkos struktūrą ir didinti skaidrumą. Atsiradus su valiuta susijusiai ar dėl valiutos kilusiai kredito rizikai, reikia ilgalaikio sprendimo, kuris būtų proporcingas ir nešališkas, turėtų tvirtą teisinį pagrindą ir kuriuo būtų siekiama padėti problemiškiausiems skolininkams;

| (18) | Europos semestro procese Komisija atliko išsamią Kroatijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2015 m. šalies ataskaitoje. Ji taip pat įvertino konvergencijos programą ir nacionalinę reformų programą ir veiksmus, kurių imtasi atsižvelgiant į ankstesniais metais Kroatijai teiktas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Kroatijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą, ES priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos 1–6 rekomendacijose; |
| --- | --- |

(18)

Europos semestro procese Komisija atliko išsamią Kroatijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2015 m. šalies ataskaitoje. Ji taip pat įvertino konvergencijos programą ir nacionalinę reformų programą ir veiksmus, kurių imtasi atsižvelgiant į ankstesniais metais Kroatijai teiktas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Kroatijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą, ES priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos 1–6 rekomendacijose;

| (19) | atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo konvergencijos programą ir savo nuomonę (5) visų pirma pateikė 1 rekomendacijoje; |
| --- | --- |

(19)

atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo konvergencijos programą ir savo nuomonę (5) visų pirma pateikė 1 rekomendacijoje;

| (20) | atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo nacionalinę reformų programą ir konvergencijos programą. Jos rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį pateiktos 1–6 rekomendacijose, |
| --- | --- |

(20)

atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo nacionalinę reformų programą ir konvergencijos programą. Jos rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį pateiktos 1–6 rekomendacijose,

REKOMENDUOJA Kroatijai 2015–2016 m. imtis veiksmų siekiant:

| 1. | užtikrinti, kad iki 2016 m. perviršinis deficitas būtų tvariai panaikintas, ir tuo tikslu 2015 m. imtis reikiamų priemonių ir sustiprinti 2016 m. biudžeto strategiją. Paskelbti išlaidų peržiūros rezultatus ir įgyvendinti jos rekomendacijas. Pagerinti išlaidų kontrolę centriniu ir vietos lygmenimis, visų pirma sukuriant sankcijų skyrimo subjektams, kurie nesilaiko biudžeto apribojimų, mechanizmą. Priimti Fiskalinės atsakomybės įstatymą ir stiprinti Valstybės audito tarnybos gebėjimus bei vaidmenį. Įvesti reguliariai mokamą turto mokestį ir pagerinti PVM prievolių vykdymą. Stiprinti valstybės skolos valdymą, visų pirma kasmet skelbiant skolos valdymo strategiją ir užtikrinant tinkamų išteklių skyrimą; |
| --- | --- |

1.

užtikrinti, kad iki 2016 m. perviršinis deficitas būtų tvariai panaikintas, ir tuo tikslu 2015 m. imtis reikiamų priemonių ir sustiprinti 2016 m. biudžeto strategiją. Paskelbti išlaidų peržiūros rezultatus ir įgyvendinti jos rekomendacijas. Pagerinti išlaidų kontrolę centriniu ir vietos lygmenimis, visų pirma sukuriant sankcijų skyrimo subjektams, kurie nesilaiko biudžeto apribojimų, mechanizmą. Priimti Fiskalinės atsakomybės įstatymą ir stiprinti Valstybės audito tarnybos gebėjimus bei vaidmenį. Įvesti reguliariai mokamą turto mokestį ir pagerinti PVM prievolių vykdymą. Stiprinti valstybės skolos valdymą, visų pirma kasmet skelbiant skolos valdymo strategiją ir užtikrinant tinkamų išteklių skyrimą;

| 2. | neskatinti ankstyvo išėjimo į pensiją didinant baudas už ankstyvą pasitraukimą iš darbo rinkos. Didinti išlaidų pensijoms adekvatumą ir efektyvumą susiaurinant sunkių ir pavojingų profesijų apibrėžtį. Spręsti fiskalinės rizikos sveikatos priežiūros srityje problemą; |
| --- | --- |

2.

neskatinti ankstyvo išėjimo į pensiją didinant baudas už ankstyvą pasitraukimą iš darbo rinkos. Didinti išlaidų pensijoms adekvatumą ir efektyvumą susiaurinant sunkių ir pavojingų profesijų apibrėžtį. Spręsti fiskalinės rizikos sveikatos priežiūros srityje problemą;

| 3. | konsultuojantis su socialiniais partneriais ir laikantis nacionalinės praktikos ištaisyti darbo užmokesčio nustatymo sistemos trūkumus, kad būtų skatinamas darbo užmokesčio suderinimas su produktyvumu ir makroekonominėmis sąlygomis. Stiprinti paskatas bedarbiams ir neaktyviems asmenims priimti pasiūlymus dirbti apmokamą darbą. Remiantis 2014 m. peržiūra vykdyti socialinės apsaugos sistemos reformą ir toliau konsoliduoti socialines išmokas, kad jos būtų tikslingesnės ir būtų pašalintos besidubliuojančios išmokos; |
| --- | --- |

3.

konsultuojantis su socialiniais partneriais ir laikantis nacionalinės praktikos ištaisyti darbo užmokesčio nustatymo sistemos trūkumus, kad būtų skatinamas darbo užmokesčio suderinimas su produktyvumu ir makroekonominėmis sąlygomis. Stiprinti paskatas bedarbiams ir neaktyviems asmenims priimti pasiūlymus dirbti apmokamą darbą. Remiantis 2014 m. peržiūra vykdyti socialinės apsaugos sistemos reformą ir toliau konsoliduoti socialines išmokas, kad jos būtų tikslingesnės ir būtų pašalintos besidubliuojančios išmokos;

| 4. | sumažinti centrinės ir vietos valdžios lygmenų susiskaidymą ir funkcijų dubliavimą, pateikiant naują funkcinio kompetencijų paskirstymo modelį ir racionalizuojant valstybės agentūrų sistemą. Padidinti valstybės įmonių sektoriaus skaidrumą ir atskaitomybę, ypač vadovų skyrimo ir kompetencijos reikalavimų srityje. Paspartinti valstybės įmonių mažumos akcijų paketų įtraukimą į biržos sąrašus ir tų įmonių privatizavimą; |
| --- | --- |

4.

sumažinti centrinės ir vietos valdžios lygmenų susiskaidymą ir funkcijų dubliavimą, pateikiant naują funkcinio kompetencijų paskirstymo modelį ir racionalizuojant valstybės agentūrų sistemą. Padidinti valstybės įmonių sektoriaus skaidrumą ir atskaitomybę, ypač vadovų skyrimo ir kompetencijos reikalavimų srityje. Paspartinti valstybės įmonių mažumos akcijų paketų įtraukimą į biržos sąrašus ir tų įmonių privatizavimą;

| 5. | iš esmės sumažinti parafiskalinius mokesčius ir pašalinti pernelyg dideles kliūtis paslaugų teikėjams. Nustatyti ir įgyvendinti veiksmus, kuriais būtų padidintas teisingumo sistemos, ypač komercinių teismų, efektyvumas ir kokybė; |
| --- | --- |

5.

iš esmės sumažinti parafiskalinius mokesčius ir pašalinti pernelyg dideles kliūtis paslaugų teikėjams. Nustatyti ir įgyvendinti veiksmus, kuriais būtų padidintas teisingumo sistemos, ypač komercinių teismų, efektyvumas ir kokybė;

| 6. | stiprinti iki bankroto bylos iškėlimo taikomą sistemą ir bankroto sistemą siekiant palengvinti skolos restruktūrizavimą ir pradėti taikyti fizinių asmenų bankroto procedūrą. Stiprinti finansų sektoriaus gebėjimus remti ekonomikos atsigavimą atsižvelgiant į problemas, susijusias su aukštu įmonių neveiksnių paskolų ir hipotekos paskolų užsienio valiuta lygiu, taip pat su kai kurių institucijų silpnu valdymu. |
| --- | --- |

6.

stiprinti iki bankroto bylos iškėlimo taikomą sistemą ir bankroto sistemą siekiant palengvinti skolos restruktūrizavimą ir pradėti taikyti fizinių asmenų bankroto procedūrą. Stiprinti finansų sektoriaus gebėjimus remti ekonomikos atsigavimą atsižvelgiant į problemas, susijusias su aukštu įmonių neveiksnių paskolų ir hipotekos paskolų užsienio valiuta lygiu, taip pat su kai kurių institucijų silpnu valdymu.

Priimta Briuselyje 2015 m. liepos 14 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

P. GRAMEGNA

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

1

(2)  OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

2

(3)  Toliau taikomos pagal 2014 m. gegužės 6 d. Tarybos sprendimą 2014/322/ES dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių 2014 m. (OL L 165, 2014 6 4, p. 49).

3

(4)  2014 m. liepos 8 d. Tarybos rekomendacija dėl 2014 m. Kroatijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2014 m. Kroatijos konvergencijos programos (OL C 247, 2014 7 29, p. 50).

4

(5)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 2 dalį.

5

---

| 18.8.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 272/61 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 272/61

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2015 m. liepos 14 d.

dėl 2015 m. Italijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2015 m. Italijos stabilumo programos

(2015/C 272/16)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (2), ypač į jo 6 straipsnio 1 dalį;

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

kadangi:

| (1) | 2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują augimo ir darbo vietų kūrimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonominės politikos koordinavimu. Strategija yra orientuota į tas svarbias sritis, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas; |
| --- | --- |

(1)

2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują augimo ir darbo vietų kūrimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonominės politikos koordinavimu. Strategija yra orientuota į tas svarbias sritis, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas;

| (2) | remdamasi Komisijos pasiūlymais, 2015 m. liepos 14 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos bendrų ekonominės politikos gairių, o 2010 m. spalio 21 d. – sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (3). Abejos gairės kartu sudaro integruotas gaires, ir į jas valstybių narių buvo paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonominę ir užimtumo politiką; |
| --- | --- |

(2)

remdamasi Komisijos pasiūlymais, 2015 m. liepos 14 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos bendrų ekonominės politikos gairių, o 2010 m. spalio 21 d. – sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (3). Abejos gairės kartu sudaro integruotas gaires, ir į jas valstybių narių buvo paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonominę ir užimtumo politiką;

| (3) | 2014 m. liepos 8 d. Taryba priėmė rekomendaciją (4) dėl 2014 m. Italijos nacionalinės reformų programos ir pateikė nuomonę dėl atnaujintos 2014 m. Italijos stabilumo programos. 2014 m. lapkričio 28 d. Komisija pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 473/2013 (5) pateikė savo nuomonę dėl Italijos 2015 m. biudžeto plano projekto; |
| --- | --- |

(3)

2014 m. liepos 8 d. Taryba priėmė rekomendaciją (4) dėl 2014 m. Italijos nacionalinės reformų programos ir pateikė nuomonę dėl atnaujintos 2014 m. Italijos stabilumo programos. 2014 m. lapkričio 28 d. Komisija pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 473/2013 (5) pateikė savo nuomonę dėl Italijos 2015 m. biudžeto plano projekto;

| (4) | 2014 m. lapkričio 28 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2015 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Tą pačią dieną Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje Italija nurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurios reikės parengti nuodugnią apžvalgą; |
| --- | --- |

(4)

2014 m. lapkričio 28 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2015 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Tą pačią dieną Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje Italija nurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurios reikės parengti nuodugnią apžvalgą;

| (5) | 2014 m. gruodžio 18 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, pagal kuriuos reikia skatinti investuoti, intensyvinti struktūrines reformas ir vykdyti atsakingą augimui palankų fiskalinį konsolidavimą; |
| --- | --- |

(5)

2014 m. gruodžio 18 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, pagal kuriuos reikia skatinti investuoti, intensyvinti struktūrines reformas ir vykdyti atsakingą augimui palankų fiskalinį konsolidavimą;

| (6) | 2015 m. vasario 26 d. Komisija paskelbė 2015 m. Italijos ataskaitą. Joje įvertinta Italijos pažanga įgyvendinant 2014 m. liepos 8 d. priimtas šaliai skirtas rekomendacijas. Į šalies ataskaitą įtraukti ir nuodugnios apžvalgos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį rezultatai. Komisijai atlikus analizę galima daryti išvadą, kad Italijoje yra susidaręs perviršinis makroekonominis disbalansas, dėl kurio reikia imtis ryžtingų politikos veiksmų ir kurį reikia specialiai stebėti. Visų pirma, būtina šalinti pagrindinę priežastį, lemiančią vyraujantį mažą darbo našumą ir silpną konkurencingumą, ir imtis veiksmų, kad valstybės skola mažėtų. Ypač reikia imtis veiksmų, kad būtų sumažinta neigiamų padarinių Italijos ekonomikai rizika ir, atsižvelgiant į šalies ekonomikos dydį, neigiamo poveikio visai ekonominei ir pinigų sąjungai rizika; |
| --- | --- |

(6)

2015 m. vasario 26 d. Komisija paskelbė 2015 m. Italijos ataskaitą. Joje įvertinta Italijos pažanga įgyvendinant 2014 m. liepos 8 d. priimtas šaliai skirtas rekomendacijas. Į šalies ataskaitą įtraukti ir nuodugnios apžvalgos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį rezultatai. Komisijai atlikus analizę galima daryti išvadą, kad Italijoje yra susidaręs perviršinis makroekonominis disbalansas, dėl kurio reikia imtis ryžtingų politikos veiksmų ir kurį reikia specialiai stebėti. Visų pirma, būtina šalinti pagrindinę priežastį, lemiančią vyraujantį mažą darbo našumą ir silpną konkurencingumą, ir imtis veiksmų, kad valstybės skola mažėtų. Ypač reikia imtis veiksmų, kad būtų sumažinta neigiamų padarinių Italijos ekonomikai rizika ir, atsižvelgiant į šalies ekonomikos dydį, neigiamo poveikio visai ekonominei ir pinigų sąjungai rizika;

| (7) | 2015 m. balandžio 28 d. Italija pateikė 2015 m. nacionalinę reformų programą ir 2015 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu; |
| --- | --- |

(7)

2015 m. balandžio 28 d. Italija pateikė 2015 m. nacionalinę reformų programą ir 2015 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu;

| (8) | šiuo metu Italijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis ir pereinamojo laikotarpio skolos taisyklė 2013–2015 m. laikotarpiu. 2015 m. vasario 27 d. Komisija paskelbė ataskaitą pagal SESV 126 straipsnio 3 dalį, nes tapo aišku, kad Italija nepadarys pakankamos pažangos, kad 2014–2015 m. laikytųsi skolos taisyklės. Analizėje padaryta išvada, kad tuo metu skolos kriterijus laikytinas įvykdytu; |
| --- | --- |

(8)

šiuo metu Italijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis ir pereinamojo laikotarpio skolos taisyklė 2013–2015 m. laikotarpiu. 2015 m. vasario 27 d. Komisija paskelbė ataskaitą pagal SESV 126 straipsnio 3 dalį, nes tapo aišku, kad Italija nepadarys pakankamos pažangos, kad 2014–2015 m. laikytųsi skolos taisyklės. Analizėje padaryta išvada, kad tuo metu skolos kriterijus laikytinas įvykdytu;

| (9) | 2015 m. balandžio 30 d., po pavasario ekonominės prognozės galutinės datos, Italijos Konstitucinis Teismas pripažino laikiną didesnių pensijų indeksavimo sustabdymą 2012–2013 m. prieštaraujančiu konstitucijai. 2015 m. gegužės 18 d. Vyriausybė priėmė potvarkį siekiant spręsti su šiuo teismo nutarimu susijusius klausimus ir patvirtino Stabilumo programos fiskalinius tikslus. Atsižvelgiant į šią informaciją, vasario mėn. ataskaitos pagal SESV 126 straipsnio 3 dalį išvados šiame etape gali būti laikomos vis dar iš esmės galiojančiomis. Tikslus šio nutarimo poveikis biudžetui priklausys nuo to, kokių priemonių Vyriausybė dėl jo imsis, o tai dar turi būti paaiškinta. Atsižvelgiant į šią naują informaciją, vėliau gali kilti būtinybė paskelbti ataskaitą pagal SESV 126 straipsnio 3 dalį. Kadangi šios naujos informacijos dar negauta ir laukiama papildomų paaiškinimų, šiuo metu vis dar iš esmės galiojančiomis galima laikyti vasario mėn. ataskaitos išvadas; |
| --- | --- |

(9)

2015 m. balandžio 30 d., po pavasario ekonominės prognozės galutinės datos, Italijos Konstitucinis Teismas pripažino laikiną didesnių pensijų indeksavimo sustabdymą 2012–2013 m. prieštaraujančiu konstitucijai. 2015 m. gegužės 18 d. Vyriausybė priėmė potvarkį siekiant spręsti su šiuo teismo nutarimu susijusius klausimus ir patvirtino Stabilumo programos fiskalinius tikslus. Atsižvelgiant į šią informaciją, vasario mėn. ataskaitos pagal SESV 126 straipsnio 3 dalį išvados šiame etape gali būti laikomos vis dar iš esmės galiojančiomis. Tikslus šio nutarimo poveikis biudžetui priklausys nuo to, kokių priemonių Vyriausybė dėl jo imsis, o tai dar turi būti paaiškinta. Atsižvelgiant į šią naują informaciją, vėliau gali kilti būtinybė paskelbti ataskaitą pagal SESV 126 straipsnio 3 dalį. Kadangi šios naujos informacijos dar negauta ir laukiama papildomų paaiškinimų, šiuo metu vis dar iš esmės galiojančiomis galima laikyti vasario mėn. ataskaitos išvadas;

| (10) | 2015 m. stabilumo programoje Italija paprašė, atsižvelgiant į planuojamas esmines struktūrines reformas, kuriomis bus siekiama padaryti teigiamą poveikį ilgalaikiam viešųjų finansų tvarumui, 2016 m. leisti 0,4 procentinio punkto BVP laikinai nukrypti nuo reikalaujamo koregavimo plano siekiant vidutinio laikotarpio tikslo. Esminiai šių reformų duomenys pateikti 2015 m. Italijos nacionalinėje reformų programoje. Programoje pasiūlytos šios reformuotinos sritys, darančios poveikį viešųjų finansų tvarumui: i) viešasis administravimas ir racionalizavimas; ii) produktų ir paslaugų rinkos; iii) darbo rinka; iv) civilinė teisena; v) švietimas; vi) mokesčių perkėlimas ir vii) išlaidų peržiūra kaip finansavimo priemonė. Valdžios institucijų skaičiavimais, reformų poveikis realiajam BVP iki 2020 m. pasieks 1,8 procentinio punkto, ir šis rezultatas vertintinas kaip tikėtinas. Visiškai ir laiku įgyvendinus šias reformas, būtų padarytas teigiamas poveikis viešųjų finansų tvarumui. Priklausomai nuo to, ar Vyriausybė 2015 m. imsis reikiamų priemonių nuolatiniam minėtojo Konstitucinio Teismo nutarimo poveikiui tinkamai kompensuoti, užtikrindama, kad: i) Italijai ir toliau būtų taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis; ii) būtų išlaikyta tinkama patikimumo riba Sutartyje nustatytos pamatinės vertės atžvilgiu ir iii) vidutinio laikotarpio tikslas būtų pasiektas per ketverių metų stabilumo programos laikotarpį. šiuo metu Italiją galima laikyti atitinkančia reikalavimus, kad būtų suteikta teisė laikinai nukrypti nuo tikslo 2016 m., su sąlyga, kad šalis tinkamai įgyvendins suderintas reformas, kurių pažanga bus stebima atsižvelgiant į Europos semestrą; |
| --- | --- |

(10)

2015 m. stabilumo programoje Italija paprašė, atsižvelgiant į planuojamas esmines struktūrines reformas, kuriomis bus siekiama padaryti teigiamą poveikį ilgalaikiam viešųjų finansų tvarumui, 2016 m. leisti 0,4 procentinio punkto BVP laikinai nukrypti nuo reikalaujamo koregavimo plano siekiant vidutinio laikotarpio tikslo. Esminiai šių reformų duomenys pateikti 2015 m. Italijos nacionalinėje reformų programoje. Programoje pasiūlytos šios reformuotinos sritys, darančios poveikį viešųjų finansų tvarumui: i) viešasis administravimas ir racionalizavimas; ii) produktų ir paslaugų rinkos; iii) darbo rinka; iv) civilinė teisena; v) švietimas; vi) mokesčių perkėlimas ir vii) išlaidų peržiūra kaip finansavimo priemonė. Valdžios institucijų skaičiavimais, reformų poveikis realiajam BVP iki 2020 m. pasieks 1,8 procentinio punkto, ir šis rezultatas vertintinas kaip tikėtinas. Visiškai ir laiku įgyvendinus šias reformas, būtų padarytas teigiamas poveikis viešųjų finansų tvarumui. Priklausomai nuo to, ar Vyriausybė 2015 m. imsis reikiamų priemonių nuolatiniam minėtojo Konstitucinio Teismo nutarimo poveikiui tinkamai kompensuoti, užtikrindama, kad: i) Italijai ir toliau būtų taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis; ii) būtų išlaikyta tinkama patikimumo riba Sutartyje nustatytos pamatinės vertės atžvilgiu ir iii) vidutinio laikotarpio tikslas būtų pasiektas per ketverių metų stabilumo programos laikotarpį. šiuo metu Italiją galima laikyti atitinkančia reikalavimus, kad būtų suteikta teisė laikinai nukrypti nuo tikslo 2016 m., su sąlyga, kad šalis tinkamai įgyvendins suderintas reformas, kurių pažanga bus stebima atsižvelgiant į Europos semestrą;

| (11) | 2015 m. stabilumo programoje planuojama 2015 m. nominalų deficitą laipsniškai sumažinti iki 2,6 % BVP ir toliau jį mažinti iki 1,8 % BVP 2016 m. Pagal 2015 m. stabilumo programą Vyriausybė planuoja vidutinio laikotarpio tikslą, t. y. struktūriniu požiūriu subalansuotą biudžetą, pasiekti iki 2017 m. Tačiau perskaičiuotas struktūrinis balansas (6) vidutinio laikotarpio tikslą pasiekia 2018 m. Atsižvelgiant į taikomą struktūrinių reformų sąlygą ir 2015 m. stabilumo programoje nustatytus įsipareigojimus, vidutinio laikotarpio tikslo įgyvendinimas iki 2017 m. atrodytų tinkamas; |
| --- | --- |

(11)

2015 m. stabilumo programoje planuojama 2015 m. nominalų deficitą laipsniškai sumažinti iki 2,6 % BVP ir toliau jį mažinti iki 1,8 % BVP 2016 m. Pagal 2015 m. stabilumo programą Vyriausybė planuoja vidutinio laikotarpio tikslą, t. y. struktūriniu požiūriu subalansuotą biudžetą, pasiekti iki 2017 m. Tačiau perskaičiuotas struktūrinis balansas (6) vidutinio laikotarpio tikslą pasiekia 2018 m. Atsižvelgiant į taikomą struktūrinių reformų sąlygą ir 2015 m. stabilumo programoje nustatytus įsipareigojimus, vidutinio laikotarpio tikslo įgyvendinimas iki 2017 m. atrodytų tinkamas;

| (12) | 2015 m. valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP, prognozuojama, pašoks iki 132,5 %, tada laipsniškai mažės iki 120,0 % 2019 m. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos biudžeto projekcijos, iš esmės yra tikėtinas. Vyriausybei dar reikės sukonkretinti papildomą išlaidų mažinimą, leisiantį jai išvengti teisės aktais nustatyto PVM padidinimo 2016 m.; |
| --- | --- |

(12)

2015 m. valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP, prognozuojama, pašoks iki 132,5 %, tada laipsniškai mažės iki 120,0 % 2019 m. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos biudžeto projekcijos, iš esmės yra tikėtinas. Vyriausybei dar reikės sukonkretinti papildomą išlaidų mažinimą, leisiantį jai išvengti teisės aktais nustatyto PVM padidinimo 2016 m.;

| (13) | 2015 m. Italijai reikėtų pagerinti savo struktūrinį balansą 0,25 % BVP. Remiantis Komisijos 2015 m. pavasario prognoze, numatytas 0,3 % BVP struktūrinis koregavimas siekiant vidutinio laikotarpio tikslo 2015 m. atitinka Italijos įsipareigojimus pagal Stabilumo ir augimo pakto prevencinę dalį. Atsižvelgiant į leistą nuokrypį pagal struktūrinės reformos sąlygą, 2016 m. Italija savo struktūrinį balansą turėtų pagerinti bent 0,1 % BVP. Tačiau, laikantis prielaidos, kad politika nesikeis, iš Komisijos prognozės matyti 0,2 % BVP pablogėjimas, dėl kurio kyla rizika nukrypti nuo tikslo. Todėl reikės papildomų priemonių. Remdamasi stabilumo programos vertinimu ir atsižvelgdama į Komisijos 2015 m. pavasario prognozę, Taryba mano, kad yra rizika, jog Italija nesilaikys Stabilumo ir augimo pakto nuostatų; |
| --- | --- |

(13)

2015 m. Italijai reikėtų pagerinti savo struktūrinį balansą 0,25 % BVP. Remiantis Komisijos 2015 m. pavasario prognoze, numatytas 0,3 % BVP struktūrinis koregavimas siekiant vidutinio laikotarpio tikslo 2015 m. atitinka Italijos įsipareigojimus pagal Stabilumo ir augimo pakto prevencinę dalį. Atsižvelgiant į leistą nuokrypį pagal struktūrinės reformos sąlygą, 2016 m. Italija savo struktūrinį balansą turėtų pagerinti bent 0,1 % BVP. Tačiau, laikantis prielaidos, kad politika nesikeis, iš Komisijos prognozės matyti 0,2 % BVP pablogėjimas, dėl kurio kyla rizika nukrypti nuo tikslo. Todėl reikės papildomų priemonių. Remdamasi stabilumo programos vertinimu ir atsižvelgdama į Komisijos 2015 m. pavasario prognozę, Taryba mano, kad yra rizika, jog Italija nesilaikys Stabilumo ir augimo pakto nuostatų;

| (14) | nors Italijos valdžios institucijų pristatyta plataus užmojo privatizavimo programa, kaip tikimasi, padės mažinti skolą, – t. y. vykdyti pagrindinį Italijos uždavinį, – jos įgyvendinimas 2014 m. strigo. Todėl 2014 m. privatizavimo pajamos buvo 0,2 % BVP ir nesiekė numatyto 0,7 % BVP per metus tikslo; |
| --- | --- |

(14)

nors Italijos valdžios institucijų pristatyta plataus užmojo privatizavimo programa, kaip tikimasi, padės mažinti skolą, – t. y. vykdyti pagrindinį Italijos uždavinį, – jos įgyvendinimas 2014 m. strigo. Todėl 2014 m. privatizavimo pajamos buvo 0,2 % BVP ir nesiekė numatyto 0,7 % BVP per metus tikslo;

| (15) | pastaraisiais metais Italija ėmėsi reikšmingų veiksmų mažindama darbuotojams tenkančią mokesčių naštą, tačiau šioji išlieka didelė. Mokesčių išlaidų, visų pirma lengvatinių PVM tarifų, įvairovė ir dydis vis dar yra labai dideli. Turto apmokestinimo srityje padaryta labai maža pažanga vykdant kadastro reformą, pagal kurią ypač svarbu peržiūrėti pasenusias kadastrines vertes. Be to, liko nespręstos aplinkosaugos mokesčių peržiūros ir aplinkai kenksmingų subsidijų panaikinimo problemos. Italija įsteigė Aplinkosaugos mokesčių komitetą. Šie įvairūs dalykai yra įtraukti į teisės aktą, kuriuo nustatoma mokesčių reforma, tačiau jo įgyvendinimą vilkina tai, kad neišleidžiami įstatyminiai potvarkiai. Nepaisant kai kurių veiksmų, kurių imtasi šioje srityje, Italijos mokesčių sistemos veiksmingumą, be kita ko, menkina nuolat nepakankamas mokestinių prievolių vykdymas ir daug valstybei kainuojantis jo užtikrinimas, taip pat plataus masto mokesčių slėpimas (Vyriausybės skaičiavimais siekiantis 91 mlrd. EUR arba 5,6 % BVP per metus). Vyriausybė pasiūlė mokesčių deklaracijų tikslumą užtikrinančias priemones, kurias dabar būtina visiškai įgyvendinti; |
| --- | --- |

(15)

pastaraisiais metais Italija ėmėsi reikšmingų veiksmų mažindama darbuotojams tenkančią mokesčių naštą, tačiau šioji išlieka didelė. Mokesčių išlaidų, visų pirma lengvatinių PVM tarifų, įvairovė ir dydis vis dar yra labai dideli. Turto apmokestinimo srityje padaryta labai maža pažanga vykdant kadastro reformą, pagal kurią ypač svarbu peržiūrėti pasenusias kadastrines vertes. Be to, liko nespręstos aplinkosaugos mokesčių peržiūros ir aplinkai kenksmingų subsidijų panaikinimo problemos. Italija įsteigė Aplinkosaugos mokesčių komitetą. Šie įvairūs dalykai yra įtraukti į teisės aktą, kuriuo nustatoma mokesčių reforma, tačiau jo įgyvendinimą vilkina tai, kad neišleidžiami įstatyminiai potvarkiai. Nepaisant kai kurių veiksmų, kurių imtasi šioje srityje, Italijos mokesčių sistemos veiksmingumą, be kita ko, menkina nuolat nepakankamas mokestinių prievolių vykdymas ir daug valstybei kainuojantis jo užtikrinimas, taip pat plataus masto mokesčių slėpimas (Vyriausybės skaičiavimais siekiantis 91 mlrd. EUR arba 5,6 % BVP per metus). Vyriausybė pasiūlė mokesčių deklaracijų tikslumą užtikrinančias priemones, kurias dabar būtina visiškai įgyvendinti;

| (16) | siekiant tvariai pagerinti visų valdžios lygmenų viešųjų išlaidų veiksmingumą ir kokybę, imtasi mažokai veiksmų. Pagal teisės aktus sutaupytų biudžeto lėšų, įskaitant regiono ir savivaldybių lygmens lėšų, suma nesiekia numatytosios 2014 m. nacionalinėje reformų programoje. Tai, kad išlaidų peržiūra dar nėra neatsiejama biudžeto procedūros dalis, kenkia bendram ilgalaikiam šios procedūros veiksmingumui. ES fondų administravimui, ypač pietiniuose regionuose, ir toliau būdingi dideli trūkumai. Rengiamas nacionalinis uostų ir logistikos strateginis planas, tačiau siekiant gerinti uostų valdymą ir jų jungtis su atokiais regionais sausumoje veiksmų imtasi tik iš dalies; |
| --- | --- |

(16)

siekiant tvariai pagerinti visų valdžios lygmenų viešųjų išlaidų veiksmingumą ir kokybę, imtasi mažokai veiksmų. Pagal teisės aktus sutaupytų biudžeto lėšų, įskaitant regiono ir savivaldybių lygmens lėšų, suma nesiekia numatytosios 2014 m. nacionalinėje reformų programoje. Tai, kad išlaidų peržiūra dar nėra neatsiejama biudžeto procedūros dalis, kenkia bendram ilgalaikiam šios procedūros veiksmingumui. ES fondų administravimui, ypač pietiniuose regionuose, ir toliau būdingi dideli trūkumai. Rengiamas nacionalinis uostų ir logistikos strateginis planas, tačiau siekiant gerinti uostų valdymą ir jų jungtis su atokiais regionais sausumoje veiksmų imtasi tik iš dalies;

| (17) | Italijos viešasis administravimas ir toliau yra labai neveiksmingas – tai daro neigiamą poveikį verslo aplinkai ir šalies gebėjimui veiksmingai įgyvendinti reformas. Buvo ir tebėra dedamos nuolatinės pastangos gerinti institucinę struktūrą ir bendrą viešojo administravimo kokybę. Iki 2015 m. pabaigos planuojama įgyvendinti plataus užmojo konstitucijos reformą, kuria visų pirma siekiama aiškiai atskirti įvairių valdžios lygmenų atsakomybę. Numatoma išsami viešojo administravimo reforma, kuria sprendžiamos, be kita ko, darbuotojų kaitos, judumo ir atlyginimo problemos. Nors imtasi keleto veiksmų siekiant skatinti skaidrumą ir suteikti įgaliojimų nacionalinei kovos su korupcija institucijai, vis dar nepersvarstytas įstatymas dėl senaties terminų, kuris, kitų tarptautinių organizacijų nuomone, taip pat laikomas kovos su korupcija Italijoje ramsčiu. Pastaraisiais metais imtasi svarbių veiksmų, kuriais siekta tiek gerinti teisingumo vykdymą (peržiūrint teismų geografinį išsidėstymą ir steigiant specializuotus teismus), tiek mažinti jo poreikį (skatinant ginčų sprendimą neteisminėmis priemonėmis). Teismo procesų trukmė ir toliau yra pagrindinė problema, o vykdytų reformų rezultatų dar laukiama; |
| --- | --- |

(17)

Italijos viešasis administravimas ir toliau yra labai neveiksmingas – tai daro neigiamą poveikį verslo aplinkai ir šalies gebėjimui veiksmingai įgyvendinti reformas. Buvo ir tebėra dedamos nuolatinės pastangos gerinti institucinę struktūrą ir bendrą viešojo administravimo kokybę. Iki 2015 m. pabaigos planuojama įgyvendinti plataus užmojo konstitucijos reformą, kuria visų pirma siekiama aiškiai atskirti įvairių valdžios lygmenų atsakomybę. Numatoma išsami viešojo administravimo reforma, kuria sprendžiamos, be kita ko, darbuotojų kaitos, judumo ir atlyginimo problemos. Nors imtasi keleto veiksmų siekiant skatinti skaidrumą ir suteikti įgaliojimų nacionalinei kovos su korupcija institucijai, vis dar nepersvarstytas įstatymas dėl senaties terminų, kuris, kitų tarptautinių organizacijų nuomone, taip pat laikomas kovos su korupcija Italijoje ramsčiu. Pastaraisiais metais imtasi svarbių veiksmų, kuriais siekta tiek gerinti teisingumo vykdymą (peržiūrint teismų geografinį išsidėstymą ir steigiant specializuotus teismus), tiek mažinti jo poreikį (skatinant ginčų sprendimą neteisminėmis priemonėmis). Teismo procesų trukmė ir toliau yra pagrindinė problema, o vykdytų reformų rezultatų dar laukiama;

| (18) | nuo 2008 m. pabaigos Italijos bankų sektoriaus neveiksnių paskolų ir viso paskolų portfelio santykis smarkiai išaugo, visų pirma dėl bankų įmonių pozicijų. Iki šiol blogo turto tvarkymo lygis buvo žemas ir jo realizuota nedaug. Iš esmės tokią padėtį lėmė neišsivysčiusi Italijos privačių nuvertėjusių paskolų rinka. Neseniai išleistais teisės aktais siekta spręsti didžiausių kooperatinių bankų (banche popolari) valdymo trūkumų problemą, o 2015 m. balandžio mėn. buvo pasiektas fondų ir Italijos valdžios institucijų susitarimas, kuriuo siekiama, be kita ko, sumažinti fondų įtaką bankų valdyme. Šiuo metu maži kooperatiniai bankai (banche di credito cooperativo) rengia neprivalomą valdymo reformą, kuri vėliau bus įgyvendinta teisės aktais. Siekiant didinti finansinio tarpininkavimo veiksmingumą ir remti ekonomikos atsigavimą, Italijos bankų sektorių reikia toliau restruktūrizuoti ir konsoliduoti; |
| --- | --- |

(18)

nuo 2008 m. pabaigos Italijos bankų sektoriaus neveiksnių paskolų ir viso paskolų portfelio santykis smarkiai išaugo, visų pirma dėl bankų įmonių pozicijų. Iki šiol blogo turto tvarkymo lygis buvo žemas ir jo realizuota nedaug. Iš esmės tokią padėtį lėmė neišsivysčiusi Italijos privačių nuvertėjusių paskolų rinka. Neseniai išleistais teisės aktais siekta spręsti didžiausių kooperatinių bankų (banche popolari) valdymo trūkumų problemą, o 2015 m. balandžio mėn. buvo pasiektas fondų ir Italijos valdžios institucijų susitarimas, kuriuo siekiama, be kita ko, sumažinti fondų įtaką bankų valdyme. Šiuo metu maži kooperatiniai bankai (banche di credito cooperativo) rengia neprivalomą valdymo reformą, kuri vėliau bus įgyvendinta teisės aktais. Siekiant didinti finansinio tarpininkavimo veiksmingumą ir remti ekonomikos atsigavimą, Italijos bankų sektorių reikia toliau restruktūrizuoti ir konsoliduoti;

| (19) | 2014 m. gruodžio mėn. priimtas plataus masto teisės aktas, Darbo vietų įstatymas, kuriuo nustatyta darbo rinkos reforma ir laikomasi ankstesnių reformų kurso. Jame visų pirma numatyti darbuotojų apsaugos teisės aktų, bedarbio išmokų sistemos, aktyvios ir pasyvios darbo rinkos politikos valdymo ir veikimo, profesinio ir šeimos gyvenimo derinimo pakeitimai. Veiksmingas šio teisės akto įgyvendinimas visiškai priklausys nuo to, ar bus priimti būtini įstatyminiai įgyvendinimo potvarkiai. Potvarkiais būtų nustatytas darbo užmokesčio priedų sistemų taikymas, sutartinių nuostatų peržiūra, darbo ir asmeninio gyvenimo derinimas ir aktyvios darbo rinkos politikos stiprinimas. Antro lygmens derybos, kurios galėtų padėti geriau suderinti darbo užmokestį su našumu ir skatinti inovatyvių sprendimų taikymą įmonėse, iki šiol taikomos mažumoje įmonių. 2014 m. sausio mėn. susitarimas, kuriuo nustatomos profesinių sąjungų atstovavimo apdirbamajai pramonei vertinimo procedūros, galėtų skatinti taikyti antro lygmens derybas, tačiau jis dar nepradėtas vykdyti. Nors ir augantis, moterų dalyvavimas darbo rinkoje yra vienas mažiausių Sąjungoje. Be to, jaunimo nedarbas per trečią 2014 m. ketvirtį pasiekė beveik 43 %, o nedirbančio, nesimokančio ir mokymuose nedalyvaujančio 15–24 m. jaunimo dalis yra didžiausia Sąjungoje. Kai kurios to priežastys yra nulemtos švietimo sistemos, kuriai dar vis būdingi prastesni nei ES vidurkis mokyklų darbo rezultatai ir palyginti dideli mokyklos nebaigimo rodikliai. Iš 15–34 m. jaunuolių, kurie per praėjusius trejus metus baigė pirmos ir antros pakopos tretinį mokslą, įsidarbino tik 54,6 %, palyginti su 78,6 % ES vidurkiu. Italija yra viena iš šalių, kurioje skurdas ir socialinė atskirtis augo labiausiai Sąjungoje, ir tai ypač neigiamai paveikė vaikus. Socialinės paramos sistemos ir toliau yra suskaidytos ir šią problemą sprendžia neveiksmingai, todėl išlaidų veiksmingumas yra išties prastas; |
| --- | --- |

(19)

2014 m. gruodžio mėn. priimtas plataus masto teisės aktas, Darbo vietų įstatymas, kuriuo nustatyta darbo rinkos reforma ir laikomasi ankstesnių reformų kurso. Jame visų pirma numatyti darbuotojų apsaugos teisės aktų, bedarbio išmokų sistemos, aktyvios ir pasyvios darbo rinkos politikos valdymo ir veikimo, profesinio ir šeimos gyvenimo derinimo pakeitimai. Veiksmingas šio teisės akto įgyvendinimas visiškai priklausys nuo to, ar bus priimti būtini įstatyminiai įgyvendinimo potvarkiai. Potvarkiais būtų nustatytas darbo užmokesčio priedų sistemų taikymas, sutartinių nuostatų peržiūra, darbo ir asmeninio gyvenimo derinimas ir aktyvios darbo rinkos politikos stiprinimas. Antro lygmens derybos, kurios galėtų padėti geriau suderinti darbo užmokestį su našumu ir skatinti inovatyvių sprendimų taikymą įmonėse, iki šiol taikomos mažumoje įmonių. 2014 m. sausio mėn. susitarimas, kuriuo nustatomos profesinių sąjungų atstovavimo apdirbamajai pramonei vertinimo procedūros, galėtų skatinti taikyti antro lygmens derybas, tačiau jis dar nepradėtas vykdyti. Nors ir augantis, moterų dalyvavimas darbo rinkoje yra vienas mažiausių Sąjungoje. Be to, jaunimo nedarbas per trečią 2014 m. ketvirtį pasiekė beveik 43 %, o nedirbančio, nesimokančio ir mokymuose nedalyvaujančio 15–24 m. jaunimo dalis yra didžiausia Sąjungoje. Kai kurios to priežastys yra nulemtos švietimo sistemos, kuriai dar vis būdingi prastesni nei ES vidurkis mokyklų darbo rezultatai ir palyginti dideli mokyklos nebaigimo rodikliai. Iš 15–34 m. jaunuolių, kurie per praėjusius trejus metus baigė pirmos ir antros pakopos tretinį mokslą, įsidarbino tik 54,6 %, palyginti su 78,6 % ES vidurkiu. Italija yra viena iš šalių, kurioje skurdas ir socialinė atskirtis augo labiausiai Sąjungoje, ir tai ypač neigiamai paveikė vaikus. Socialinės paramos sistemos ir toliau yra suskaidytos ir šią problemą sprendžia neveiksmingai, todėl išlaidų veiksmingumas yra išties prastas;

| (20) | daugybė konkurencijai taikomų apribojimų vis dar trukdo tinkamai veikti produktų ir paslaugų rinkoms. Parlamente numatoma svarstyti teisės aktą, kuriuo šalinamos tam tikros kliūtys kai kuriuose sektoriuose. Kai kuriuose sektoriuose, patenkančiuose į to įstatymo taikymo sritį (teisinių paslaugų ir vaistinių sektoriuose), taip pat kituose sektoriuose, įskaitant savivaldybių viešųjų paslaugų, oro uostų ir uostų, bankų ir sveikatos priežiūros sektorius, išlieka didelių kliūčių. Dideli trūkumai ir toliau būdingi viešiesiems pirkimams, nepaisant to, kad dažniau naudojamas centralizuotas pirkimas. Savivaldybių viešosios paslaugos, kurios akivaizdžiai yra neveiksmingos, neįsileidžia konkurencijos, o tai neigiamai veikia ir viešuosius finansus. Tik mažai daliai sutarčių sudaryti skelbiami atviri konkursai, absoliuti dauguma sutarčių yra pasirašomos įmonės viduje arba taikant panašią procedūrą; |
| --- | --- |

(20)

daugybė konkurencijai taikomų apribojimų vis dar trukdo tinkamai veikti produktų ir paslaugų rinkoms. Parlamente numatoma svarstyti teisės aktą, kuriuo šalinamos tam tikros kliūtys kai kuriuose sektoriuose. Kai kuriuose sektoriuose, patenkančiuose į to įstatymo taikymo sritį (teisinių paslaugų ir vaistinių sektoriuose), taip pat kituose sektoriuose, įskaitant savivaldybių viešųjų paslaugų, oro uostų ir uostų, bankų ir sveikatos priežiūros sektorius, išlieka didelių kliūčių. Dideli trūkumai ir toliau būdingi viešiesiems pirkimams, nepaisant to, kad dažniau naudojamas centralizuotas pirkimas. Savivaldybių viešosios paslaugos, kurios akivaizdžiai yra neveiksmingos, neįsileidžia konkurencijos, o tai neigiamai veikia ir viešuosius finansus. Tik mažai daliai sutarčių sudaryti skelbiami atviri konkursai, absoliuti dauguma sutarčių yra pasirašomos įmonės viduje arba taikant panašią procedūrą;

| (21) | atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Italijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2015 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino stabilumo programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat įvertino veiksmus, kurių Italija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Italijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–6 rekomendacijose; |
| --- | --- |

(21)

atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Italijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2015 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino stabilumo programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat įvertino veiksmus, kurių Italija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Italijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–6 rekomendacijose;

| (22) | atsižvelgdama į šį įvertinimą, Taryba išnagrinėjo stabilumo programą, o jos nuomonė (7) pateikiama visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje; |
| --- | --- |

(22)

atsižvelgdama į šį įvertinimą, Taryba išnagrinėjo stabilumo programą, o jos nuomonė (7) pateikiama visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje;

| (23) | atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo nacionalinę reformų programą ir stabilumo programą. Jos rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį pateiktos toliau išdėstytose 1–6 rekomendacijose; |
| --- | --- |

(23)

atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo nacionalinę reformų programą ir stabilumo programą. Jos rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį pateiktos toliau išdėstytose 1–6 rekomendacijose;

| (24) | atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija taip pat atliko visos euro zonos ekonominės politikos analizę. Remdamasi šia analize, Taryba pateikė konkrečias rekomendacijas, skirtas valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro (8). Kaip šalis, kurios valiuta yra euro, Italija taip pat turėtų užtikrinti, kad tos rekomendacijos būtų visiškai ir laiku įgyvendintos, |
| --- | --- |

(24)

atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija taip pat atliko visos euro zonos ekonominės politikos analizę. Remdamasi šia analize, Taryba pateikė konkrečias rekomendacijas, skirtas valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro (8). Kaip šalis, kurios valiuta yra euro, Italija taip pat turėtų užtikrinti, kad tos rekomendacijos būtų visiškai ir laiku įgyvendintos,

REKOMENDUOJA Italijai 2015–2016 m. imtis šių veiksmų:

| 1. | Užtikrinti bent 0,25 % BVP fiskalinį koregavimą siekiant vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo 2015 m. ir 0,1 % BVP 2016 m., abejais metais imantis būtinų struktūrinių priemonių ir atsižvelgiant į leistiną nuokrypį įgyvendinant pagrindines struktūrines reformas. Užtikrinti, kad išlaidų peržiūra būtų neatsiejama biudžetinės procedūros dalis. Sparčiai ir nuodugniai įgyvendinti privatizavimo programą ir panaudoti nenumatytą pelną tolesnei pažangai siekiant deramai mažinti valdžios sektoriaus skolos santykį. Iki 2015 m. rugsėjo mėn. įgyvendinti teisės aktą, kuriuo nustatyta mokesčių reforma, visų pirma peržiūrint mokesčių išlaidas ir kadastrines vertes bei imantis priemonių mokestinių prievolių vykdymui gerinti. |
| --- | --- |

1.

Užtikrinti bent 0,25 % BVP fiskalinį koregavimą siekiant vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo 2015 m. ir 0,1 % BVP 2016 m., abejais metais imantis būtinų struktūrinių priemonių ir atsižvelgiant į leistiną nuokrypį įgyvendinant pagrindines struktūrines reformas. Užtikrinti, kad išlaidų peržiūra būtų neatsiejama biudžetinės procedūros dalis. Sparčiai ir nuodugniai įgyvendinti privatizavimo programą ir panaudoti nenumatytą pelną tolesnei pažangai siekiant deramai mažinti valdžios sektoriaus skolos santykį. Iki 2015 m. rugsėjo mėn. įgyvendinti teisės aktą, kuriuo nustatyta mokesčių reforma, visų pirma peržiūrint mokesčių išlaidas ir kadastrines vertes bei imantis priemonių mokestinių prievolių vykdymui gerinti.

| 2. | Priimti planuojamą nacionalinį uostų ir logistikos strateginį planą, ypač geresnėmis jungtimis siekiant skatinti įvairiarūšį vežimą. Siekiant smarkiai pagerinti ES fondų valdymą, užtikrinti pilnavertišką Teritorinės sanglaudos agentūros veiklą. |
| --- | --- |

2.

Priimti planuojamą nacionalinį uostų ir logistikos strateginį planą, ypač geresnėmis jungtimis siekiant skatinti įvairiarūšį vežimą. Siekiant smarkiai pagerinti ES fondų valdymą, užtikrinti pilnavertišką Teritorinės sanglaudos agentūros veiklą.

| 3. | Priimti ir įgyvendinti dar nepriimtus teisės aktus, kuriais siekiama tobulinti institucinę struktūrą ir modernizuoti viešąjį administravimą. Iki 2015 m. vidurio persvarstyti įstatymą dėl senaties terminų. Užtikrinti, kad įgyvendinus civilinės teisenos veiksmingumo didinimo reformas sutrumpėtų teismo procesų trukmė. |
| --- | --- |

3.

Priimti ir įgyvendinti dar nepriimtus teisės aktus, kuriais siekiama tobulinti institucinę struktūrą ir modernizuoti viešąjį administravimą. Iki 2015 m. vidurio persvarstyti įstatymą dėl senaties terminų. Užtikrinti, kad įgyvendinus civilinės teisenos veiksmingumo didinimo reformas sutrumpėtų teismo procesų trukmė.

| 4. | Iki 2015 m. pabaigos nustatyti privalomas priemones, kuriomis būtų siekiama spręsti bankų valdymo likusių trūkumų problemą, įgyvendinti sutartą fondų reformą ir imtis priemonių kuo sparčiau iš esmės mažinti neveiksnių paskolų skaičiui. |
| --- | --- |

4.

Iki 2015 m. pabaigos nustatyti privalomas priemones, kuriomis būtų siekiama spręsti bankų valdymo likusių trūkumų problemą, įgyvendinti sutartą fondų reformą ir imtis priemonių kuo sparčiau iš esmės mažinti neveiksnių paskolų skaičiui.

| 5. | Priimti įstatyminius potvarkius, kuriais būtų nustatytas darbo užmokesčio priedų sistemų rengimas ir taikymas, sutartinių nuostatų peržiūra, darbo ir asmeninio gyvenimo derinimas ir aktyvios darbo rinkos politikos stiprinimas. Konsultuojantis su socialiniais partneriais pagal nacionalinę praktiką, propaguoti veiksmingą antro lygmens derybų dėl sutarčių sistemą. Siekiant spręsti jaunimo nedarbo problemą, priimti ir įgyvendinti planuojamą mokyklų reformą ir plėsti į profesinį mokymą orientuotą tretinį mokslą. |
| --- | --- |

5.

Priimti įstatyminius potvarkius, kuriais būtų nustatytas darbo užmokesčio priedų sistemų rengimas ir taikymas, sutartinių nuostatų peržiūra, darbo ir asmeninio gyvenimo derinimas ir aktyvios darbo rinkos politikos stiprinimas. Konsultuojantis su socialiniais partneriais pagal nacionalinę praktiką, propaguoti veiksmingą antro lygmens derybų dėl sutarčių sistemą. Siekiant spręsti jaunimo nedarbo problemą, priimti ir įgyvendinti planuojamą mokyklų reformą ir plėsti į profesinį mokymą orientuotą tretinį mokslą.

| 6. | Įgyvendinti 2015–2017 metams skirtą racionalizavimo planą, kuriuo būtų mažinama administravimo ir reguliavimo našta. Priimti konkurencijos skatinimo priemones, skirtas visiems sektoriams, kuriems taikomas konkurencijos įstatymas, ir imtis ryžtingų veiksmų likusioms kliūtims pašalinti. Užtikrinti, kad ne vėliau kaip iki 2015 m. pabaigos būtų ištaisytos savivaldybių viešųjų paslaugų sutartys, neatitinkančios reikalavimų dėl vidaus sutarčių pasirašymo. |
| --- | --- |

6.

Įgyvendinti 2015–2017 metams skirtą racionalizavimo planą, kuriuo būtų mažinama administravimo ir reguliavimo našta. Priimti konkurencijos skatinimo priemones, skirtas visiems sektoriams, kuriems taikomas konkurencijos įstatymas, ir imtis ryžtingų veiksmų likusioms kliūtims pašalinti. Užtikrinti, kad ne vėliau kaip iki 2015 m. pabaigos būtų ištaisytos savivaldybių viešųjų paslaugų sutartys, neatitinkančios reikalavimų dėl vidaus sutarčių pasirašymo.

Priimta Briuselyje 2015 m. liepos 14 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

P. GRAMEGNA

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

1

(2)  OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

2

(3)  Toliau taikomos pagal 2014 m. gegužės 6 d. Tarybos sprendimą 2014/322/ES dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių 2014 m. (OL L 165, 2014 6 4, p. 49).

3

(4)  2014 m. liepos 8 d. Tarybos rekomendacija dėl 2014 m. Italijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2014 m. Italijos stabilumo programos (OL C 247, 2014 7 29, p. 57).

4

(5)  2013 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 473/2013 dėl euro zonos valstybių narių biudžeto planų projektų stebėsenos bei vertinimo ir perviršinio deficito padėties ištaisymo užtikrinimo bendrųjų nuostatų (OL L 140, 2013 5 27, p. 11).

5

(6)  Komisijos pagal bendrai sutartą metodiką perskaičiuotas struktūrinis balansas, remiantis stabilumo programoje pateikta informacija.

6

(7)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.

7

(8)  OL C 272, 2015 8 18, p. 98.

8

---

| 18.8.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 272/66 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 272/66

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2015 m. liepos 14 d.

dėl 2015 m. Latvijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2015 m. Latvijos stabilumo programos

(2015/C 272/17)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

kadangi:

| (1) | 2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują augimo ir darbo vietų kūrimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonominės politikos koordinavimu. Strategija yra orientuota į tas svarbias sritis, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas; |
| --- | --- |

(1)

2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują augimo ir darbo vietų kūrimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonominės politikos koordinavimu. Strategija yra orientuota į tas svarbias sritis, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas;

| (2) | remdamasi Komisijos pasiūlymais, 2015 m. liepos 14 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos bendrų ekonominės politikos gairių, o 2010 m. spalio 21 d. – sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (2). Abejos gairės kartu sudaro integruotas gaires, ir į jas valstybių narių buvo paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonominę ir užimtumo politiką; |
| --- | --- |

(2)

remdamasi Komisijos pasiūlymais, 2015 m. liepos 14 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos bendrų ekonominės politikos gairių, o 2010 m. spalio 21 d. – sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (2). Abejos gairės kartu sudaro integruotas gaires, ir į jas valstybių narių buvo paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonominę ir užimtumo politiką;

| (3) | 2014 m. liepos 8 d. Taryba priėmė rekomendaciją (3) dėl 2014 m. Latvijos nacionalinės reformų programos ir pateikė nuomonę dėl atnaujintos 2014 m. Latvijos stabilumo programos; |
| --- | --- |

(3)

2014 m. liepos 8 d. Taryba priėmė rekomendaciją (3) dėl 2014 m. Latvijos nacionalinės reformų programos ir pateikė nuomonę dėl atnaujintos 2014 m. Latvijos stabilumo programos;

| (4) | 2014 m. lapkričio 28 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2015 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Tą pačią dieną Komisija, remdamasi Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1176/2011 (4), priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje Latvija nenurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą; |
| --- | --- |

(4)

2014 m. lapkričio 28 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2015 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Tą pačią dieną Komisija, remdamasi Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1176/2011 (4), priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje Latvija nenurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą;

| (5) | 2014 m. gruodžio 18 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, pagal kuriuos reikia skatinti investuoti, intensyvinti struktūrines reformas ir vykdyti atsakingą augimui palankų fiskalinį konsolidavimą; |
| --- | --- |

(5)

2014 m. gruodžio 18 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, pagal kuriuos reikia skatinti investuoti, intensyvinti struktūrines reformas ir vykdyti atsakingą augimui palankų fiskalinį konsolidavimą;

| (6) | 2015 m. vasario 26 d. Komisija paskelbė 2015 m. Latvijos ataskaitą. Joje įvertinta Latvijos pažanga įgyvendinant 2014 m. liepos 8 d. priimtas šaliai skirtas rekomendacijas; |
| --- | --- |

(6)

2015 m. vasario 26 d. Komisija paskelbė 2015 m. Latvijos ataskaitą. Joje įvertinta Latvijos pažanga įgyvendinant 2014 m. liepos 8 d. priimtas šaliai skirtas rekomendacijas;

| (7) | 2015 m. balandžio 15 d. Latvija pateikė 2015 m. nacionalinę reformų programą ir 2015 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu; |
| --- | --- |

(7)

2015 m. balandžio 15 d. Latvija pateikė 2015 m. nacionalinę reformų programą ir 2015 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu;

| (8) | šiuo metu Latvijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis ir ji naudojasi Eurostato patvirtinta sąlyga dėl sisteminės pensijų reformos vykdymo. 2015 m. stabilumo programoje Latvija paprašė, kad, atsižvelgiant į tebevykdomą esminę struktūrinę sveikatos priežiūros sektoriaus reformą, būtų leista laikinai nukrypti nuo reikalaujamo koregavimo plano siekiant vidutinės trukmės laikotarpio tikslo. Sveikatos priežiūros sektoriaus reformos biudžeto išlaidos 2016 m. sudarys 0,2 % BVP. Apskaičiuota, kad įvykdžius reformą užimtumas iki 2023 m. padidės 0,6 %, o BVP lygis – 2,2 %. Įvertinta, kad teigiamas poveikis ekonomikos augimui ir ilgalaikiam viešųjų finansų tvarumui yra tikėtinas. Tačiau, remiantis Komisijos 2015 m. pavasario prognoze, 2016 m. prognozuojamas 2,2 % BVP struktūrinis deficitas viršija tinkamą patikimumo ribą Sutartyje numatytos 3 % BVP pamatinės vertės atžvilgiu, o tos ribos reikėtų laikytis, kad būtų galima taikyti struktūrinių reformų sąlygą. Todėl, nors ir pripažindama, kad šiuo metu vykdoma sveikatos priežiūros sektoriaus reforma yra pagrįsta, Taryba mano, kad Latvija neatitinka reikalavimų, kad galėtų pasinaudoti prašoma galimybe laikinai nukrypti 2016 m.; |
| --- | --- |

(8)

šiuo metu Latvijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis ir ji naudojasi Eurostato patvirtinta sąlyga dėl sisteminės pensijų reformos vykdymo. 2015 m. stabilumo programoje Latvija paprašė, kad, atsižvelgiant į tebevykdomą esminę struktūrinę sveikatos priežiūros sektoriaus reformą, būtų leista laikinai nukrypti nuo reikalaujamo koregavimo plano siekiant vidutinės trukmės laikotarpio tikslo. Sveikatos priežiūros sektoriaus reformos biudžeto išlaidos 2016 m. sudarys 0,2 % BVP. Apskaičiuota, kad įvykdžius reformą užimtumas iki 2023 m. padidės 0,6 %, o BVP lygis – 2,2 %. Įvertinta, kad teigiamas poveikis ekonomikos augimui ir ilgalaikiam viešųjų finansų tvarumui yra tikėtinas. Tačiau, remiantis Komisijos 2015 m. pavasario prognoze, 2016 m. prognozuojamas 2,2 % BVP struktūrinis deficitas viršija tinkamą patikimumo ribą Sutartyje numatytos 3 % BVP pamatinės vertės atžvilgiu, o tos ribos reikėtų laikytis, kad būtų galima taikyti struktūrinių reformų sąlygą. Todėl, nors ir pripažindama, kad šiuo metu vykdoma sveikatos priežiūros sektoriaus reforma yra pagrįsta, Taryba mano, kad Latvija neatitinka reikalavimų, kad galėtų pasinaudoti prašoma galimybe laikinai nukrypti 2016 m.;

| (9) | 2015 m. stabilumo programoje Vyriausybė numato, kad 2016 m. nominalus deficitas bus iš esmės stabilus ir sudarys 1,4 % BVP, 2017 m. – 1,3 % BVP, o 2018 m. išaugs iki 1,7 % BVP. Kad pasiektų šiuos tikslus, Vyriausybė ketina 2016 m. pasiekti 1,8 % BVP struktūrinį deficitą, o nuo 2017 m. – 1,4 % BVP struktūrinį deficitą. Stabilumo programos koregavimo plane numatytas nukrypimas pagrįstas struktūrinės reformos sąlyga, kurios taikymo reikalavimų Latvija, regis, neatitinka, o planuojamos papildomos išlaidos gynybai 2016–2019 m. klasifikuotos kaip vienkartinė operacija. Stabilumo programoje numatyta, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP sumažės nuo 37 % BVP 2015 m. iki 34 % BVP iki 2018 m. Tuo laikotarpiu pasitaikys metinių svyravimų dėl likvidžiojo turto kaupimo skolos valdymo tikslais. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios biudžeto projekcijos, yra tikėtinas. 2015 m. numatytos priemonės didžia dalimi įgyvendinamos taip, kaip numatyta biudžete. Tačiau priemonės, kurias taikant nuo 2016 m. būtų pasiekti planuojami deficito tikslai, nėra pakankamai konkrečiai išdėstytos. Remiantis Komisijos 2015 m. pavasario prognoze, Latvija 2015 m. atitinka reikalavimus, atsižvelgiant į sisteminės pensijų reformos sąlygos taikymą. 2016 m. kyla didelio nuokrypio rizika. Atsižvelgiant į leidžiamą ribą, susijusią su sistemine pensijų reforma, reikalaujama, kad struktūrinis balansas pagerėtų 0,3 % BVP. Remiantis Komisijos prognoze, jis pablogės 0,3 % BVP ir tai susiję ir su faktu, kad išlaidų gynybai negalima klasifikuoti kaip vienkartinių priemonių. Remdamasi stabilumo programos vertinimu ir atsižvelgdama į Komisijos 2015 m. pavasario prognozę, Taryba mano, kad esama rizikos, jog Latvija nesilaikys Stabilumo ir augimo pakto nuostatų; |
| --- | --- |

(9)

2015 m. stabilumo programoje Vyriausybė numato, kad 2016 m. nominalus deficitas bus iš esmės stabilus ir sudarys 1,4 % BVP, 2017 m. – 1,3 % BVP, o 2018 m. išaugs iki 1,7 % BVP. Kad pasiektų šiuos tikslus, Vyriausybė ketina 2016 m. pasiekti 1,8 % BVP struktūrinį deficitą, o nuo 2017 m. – 1,4 % BVP struktūrinį deficitą. Stabilumo programos koregavimo plane numatytas nukrypimas pagrįstas struktūrinės reformos sąlyga, kurios taikymo reikalavimų Latvija, regis, neatitinka, o planuojamos papildomos išlaidos gynybai 2016–2019 m. klasifikuotos kaip vienkartinė operacija. Stabilumo programoje numatyta, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP sumažės nuo 37 % BVP 2015 m. iki 34 % BVP iki 2018 m. Tuo laikotarpiu pasitaikys metinių svyravimų dėl likvidžiojo turto kaupimo skolos valdymo tikslais. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios biudžeto projekcijos, yra tikėtinas. 2015 m. numatytos priemonės didžia dalimi įgyvendinamos taip, kaip numatyta biudžete. Tačiau priemonės, kurias taikant nuo 2016 m. būtų pasiekti planuojami deficito tikslai, nėra pakankamai konkrečiai išdėstytos. Remiantis Komisijos 2015 m. pavasario prognoze, Latvija 2015 m. atitinka reikalavimus, atsižvelgiant į sisteminės pensijų reformos sąlygos taikymą. 2016 m. kyla didelio nuokrypio rizika. Atsižvelgiant į leidžiamą ribą, susijusią su sistemine pensijų reforma, reikalaujama, kad struktūrinis balansas pagerėtų 0,3 % BVP. Remiantis Komisijos prognoze, jis pablogės 0,3 % BVP ir tai susiję ir su faktu, kad išlaidų gynybai negalima klasifikuoti kaip vienkartinių priemonių. Remdamasi stabilumo programos vertinimu ir atsižvelgdama į Komisijos 2015 m. pavasario prognozę, Taryba mano, kad esama rizikos, jog Latvija nesilaikys Stabilumo ir augimo pakto nuostatų;

| (10) | steigiama nacionalinė nepriklausoma akreditavimo įstaiga ir rengiamas naujas į kokybę orientuotas Latvijos aukštojo mokslo finansavimo modelis. Nepaisant tam tikros pažangos reformuojant mokslinių tyrimų ir inovacijų sistemą vadovaujantis pažangiosios specializacijos sistema, nepakankamas viešasis finansavimas susiskaidžiusioje mokslinių tyrimų ir inovacijų sistemoje lemia prastus mokslinius rezultatus. 2013 m. Latvija į MTTP investavo tik apie 0,6 % BVP – tai trečias pagal prastumą rodiklis Sąjungoje. Viešųjų MTTP intensyvumas 2013 m. sudarė tik 0,43 % BVP. Inovacijų ir privačiųjų investicijų į didesnės pridėtinės vertės ir žinioms imlius sektorius trūkumas trukdo konkurencingumui; |
| --- | --- |

(10)

steigiama nacionalinė nepriklausoma akreditavimo įstaiga ir rengiamas naujas į kokybę orientuotas Latvijos aukštojo mokslo finansavimo modelis. Nepaisant tam tikros pažangos reformuojant mokslinių tyrimų ir inovacijų sistemą vadovaujantis pažangiosios specializacijos sistema, nepakankamas viešasis finansavimas susiskaidžiusioje mokslinių tyrimų ir inovacijų sistemoje lemia prastus mokslinius rezultatus. 2013 m. Latvija į MTTP investavo tik apie 0,6 % BVP – tai trečias pagal prastumą rodiklis Sąjungoje. Viešųjų MTTP intensyvumas 2013 m. sudarė tik 0,43 % BVP. Inovacijų ir privačiųjų investicijų į didesnės pridėtinės vertės ir žinioms imlius sektorius trūkumas trukdo konkurencingumui;

| (11) | nepaisant mažinant nedarbą padarytos pažangos, reikia tolesnių veiksmų, kad būtų užkirstas kelias jaunimo nedarbui ir jo ilgalaikiams neigiamiems padariniams, ypač atsižvelgiant į mažėjančią darbo jėgą. Latvija padarė tam tikrą pažangą reformuodama profesinio rengimo ir mokymo sistemą ir jos aspektą – pameistrystę; tačiau užtikrinti jos patrauklumą vis dar sudėtinga, nes MVĮ aktyviai nedalyvauja; |
| --- | --- |

(11)

nepaisant mažinant nedarbą padarytos pažangos, reikia tolesnių veiksmų, kad būtų užkirstas kelias jaunimo nedarbui ir jo ilgalaikiams neigiamiems padariniams, ypač atsižvelgiant į mažėjančią darbo jėgą. Latvija padarė tam tikrą pažangą reformuodama profesinio rengimo ir mokymo sistemą ir jos aspektą – pameistrystę; tačiau užtikrinti jos patrauklumą vis dar sudėtinga, nes MVĮ aktyviai nedalyvauja;

| (12) | nepaisant to, kad atlikta nemažai analitinio ir planavimo darbo, socialinės paramos reformos nepasistūmėjo į priekį ir nėra pakankamai pagrįstos biudžeto planuose. Mažos aprėpties ir neadekvačios nedarbo ir šalpos išmokos trukdo imtis efektyvių veiksmų, kuriais mažinamas skurdas, socialinė atskirtis ir didelis nelygybės rodiklis. Šiomis sąlygomis socialinės išlaidos nedaro didelio poveikio skurdo mažinimui. 2014 m. apie 32,7 % Latvijos gyventojų grėsė skurdas arba socialinė atskirtis, o pajamų nelygybė tebėra viena didžiausių Sąjungoje. Aktyvios darbo rinkos politikos finansavimas ir aprėptis tebėra maži, palyginti su kitomis valstybėmis narėmis. Didelis mokesčių pleištas vis dar atgraso mažas pajamas gaunančius asmenis nuo oficialaus darbo ir mažina žemos kvalifikacijos darbuotojų paklausą, o didelis aplinkos ir nekilnojamojo turto mokesčių potencialas nėra išnaudojamas. Kadangi valstybinė sveikatos priežiūra menkai finansuojama ir dažnai reikia mokėti iš savo kišenės, taip pat nepakankamai dėmesio skiriama su rezultatais susietoms paskatoms bei efektyvumui ir trūksta priežiūros koordinavimo, todėl didelė dalis gyventojų neturi galimybių gauti sveikatos priežiūros paslaugas. Būtina imtis veiksmų sveikatos priežiūros sistemos prieinamumui, išlaidų efektyvumui bei kokybei pagerinti ir ligoninių finansavimui susieti su rezultatais grindžiamais mechanizmais. |
| --- | --- |

(12)

nepaisant to, kad atlikta nemažai analitinio ir planavimo darbo, socialinės paramos reformos nepasistūmėjo į priekį ir nėra pakankamai pagrįstos biudžeto planuose. Mažos aprėpties ir neadekvačios nedarbo ir šalpos išmokos trukdo imtis efektyvių veiksmų, kuriais mažinamas skurdas, socialinė atskirtis ir didelis nelygybės rodiklis. Šiomis sąlygomis socialinės išlaidos nedaro didelio poveikio skurdo mažinimui. 2014 m. apie 32,7 % Latvijos gyventojų grėsė skurdas arba socialinė atskirtis, o pajamų nelygybė tebėra viena didžiausių Sąjungoje. Aktyvios darbo rinkos politikos finansavimas ir aprėptis tebėra maži, palyginti su kitomis valstybėmis narėmis. Didelis mokesčių pleištas vis dar atgraso mažas pajamas gaunančius asmenis nuo oficialaus darbo ir mažina žemos kvalifikacijos darbuotojų paklausą, o didelis aplinkos ir nekilnojamojo turto mokesčių potencialas nėra išnaudojamas. Kadangi valstybinė sveikatos priežiūra menkai finansuojama ir dažnai reikia mokėti iš savo kišenės, taip pat nepakankamai dėmesio skiriama su rezultatais susietoms paskatoms bei efektyvumui ir trūksta priežiūros koordinavimo, todėl didelė dalis gyventojų neturi galimybių gauti sveikatos priežiūros paslaugas. Būtina imtis veiksmų sveikatos priežiūros sistemos prieinamumui, išlaidų efektyvumui bei kokybei pagerinti ir ligoninių finansavimui susieti su rezultatais grindžiamais mechanizmais.

| (13) | Latvija padarė didelę pažangą vykdydama teismų sistemos reformą. Tačiau civilinių ir komercinių bylų išnagrinėjimo rodiklis tebėra žemas ir tai sudaro papildomą naštą verslui. Teisėjų tarybos ir teismų pirmininkų vaidmuo įgyvendinant teismų reformas turėtų būti sustiprintas. Kova su mokesčių slėpimu nepakankama, neužtikrinamas tinkamas mokesčių surinkimas, o mokesčių vengimo rodiklis tebėra aukštas. Nors buvo priimtas Bankroto įstatymas, dar reikia daug nuveikti, kad būtų parengta tinkama bankroto politika ir efektyvi bankroto administratorių priežiūros sistema. Griežtesnių kovos su interesų konfliktais ir korupcija priemonių taikymas, ypač pažeidžiamuose sektoriuose, pavyzdžiui, viešųjų pirkimų, statybos ir sveikatos priežiūros, turėtų teigiamos įtakos verslo aplinkai ir viešųjų paslaugų kokybei. Nepadaryta pažangos įgyvendinant Konkurencijos tarybos pasiūlymus dėl Konkurencijos įstatymo pakeitimų, kad ji institucine ir finansine prasme būtų labiau nepriklausoma imtis veiksmingų priemonių viešųjų įstaigų atžvilgiu. Parlamentas nepriėmė Viešojo administravimo įstatymo. Bus svarbu įtraukti vietos valdžios institucijas; |
| --- | --- |

(13)

Latvija padarė didelę pažangą vykdydama teismų sistemos reformą. Tačiau civilinių ir komercinių bylų išnagrinėjimo rodiklis tebėra žemas ir tai sudaro papildomą naštą verslui. Teisėjų tarybos ir teismų pirmininkų vaidmuo įgyvendinant teismų reformas turėtų būti sustiprintas. Kova su mokesčių slėpimu nepakankama, neužtikrinamas tinkamas mokesčių surinkimas, o mokesčių vengimo rodiklis tebėra aukštas. Nors buvo priimtas Bankroto įstatymas, dar reikia daug nuveikti, kad būtų parengta tinkama bankroto politika ir efektyvi bankroto administratorių priežiūros sistema. Griežtesnių kovos su interesų konfliktais ir korupcija priemonių taikymas, ypač pažeidžiamuose sektoriuose, pavyzdžiui, viešųjų pirkimų, statybos ir sveikatos priežiūros, turėtų teigiamos įtakos verslo aplinkai ir viešųjų paslaugų kokybei. Nepadaryta pažangos įgyvendinant Konkurencijos tarybos pasiūlymus dėl Konkurencijos įstatymo pakeitimų, kad ji institucine ir finansine prasme būtų labiau nepriklausoma imtis veiksmingų priemonių viešųjų įstaigų atžvilgiu. Parlamentas nepriėmė Viešojo administravimo įstatymo. Bus svarbu įtraukti vietos valdžios institucijas;

| (14) | Europos semestro procese Komisija atliko išsamią Latvijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2015 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino stabilumo programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat įvertino veiksmus, kurių Latvija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai pateiktas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Latvijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–4 rekomendacijose; |
| --- | --- |

(14)

Europos semestro procese Komisija atliko išsamią Latvijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2015 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino stabilumo programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat įvertino veiksmus, kurių Latvija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai pateiktas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Latvijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–4 rekomendacijose;

| (15) | atsižvelgdama į šį įvertinimą, Taryba išnagrinėjo stabilumo programą, o jos nuomonė (5) pateikiama visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje; |
| --- | --- |

(15)

atsižvelgdama į šį įvertinimą, Taryba išnagrinėjo stabilumo programą, o jos nuomonė (5) pateikiama visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje;

| (16) | Europos semestro procese Komisija taip pat atliko visos euro zonos ekonominės politikos analizę. Remdamasi šia analize, Taryba pateikė konkrečias rekomendacijas, skirtas valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro (6). Latvija, kaip šalis, kurios valiuta yra euro, taip pat turėtų užtikrinti, kad tos rekomendacijos būtų visiškai ir laiku įgyvendintos, |
| --- | --- |

(16)

Europos semestro procese Komisija taip pat atliko visos euro zonos ekonominės politikos analizę. Remdamasi šia analize, Taryba pateikė konkrečias rekomendacijas, skirtas valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro (6). Latvija, kaip šalis, kurios valiuta yra euro, taip pat turėtų užtikrinti, kad tos rekomendacijos būtų visiškai ir laiku įgyvendintos,

REKOMENDUOJA Latvijai 2015–2016 m. imtis veiksmų siekiant:

| 1. | užtikrinti, kad 2015 m. ir 2016 m. nuokrypis nuo vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo neviršytų leidžiamos ribos, susijusios su sistemine pensijų reforma; |
| --- | --- |

1.

užtikrinti, kad 2015 m. ir 2016 m. nuokrypis nuo vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo neviršytų leidžiamos ribos, susijusios su sistemine pensijų reforma;

| 2. | gerinti profesinį rengimą ir mokymą, paspartinti mokymo programų reformą ir didinti mokymosi darbo vietoje pasiūlą. Užtikrinti, kad pagal naują aukštojo mokslo sistemos finansavimo modelį būtų gerinama kokybė. Tinkamiau orientuoti mokslinių tyrimų finansavimą ir labiau skatinti privačias investicijas į inovacijas remiantis pažangiosios specializacijos sistema; |
| --- | --- |

2.

gerinti profesinį rengimą ir mokymą, paspartinti mokymo programų reformą ir didinti mokymosi darbo vietoje pasiūlą. Užtikrinti, kad pagal naują aukštojo mokslo sistemos finansavimo modelį būtų gerinama kokybė. Tinkamiau orientuoti mokslinių tyrimų finansavimą ir labiau skatinti privačias investicijas į inovacijas remiantis pažangiosios specializacijos sistema;

| 3. | imtis konkrečių veiksmų socialinės paramos sistemai reformuoti užtikrinant išmokų adekvatumą ir imtis priemonių užimtumo galimybėms padidinti. Sumažinti didelį mokesčių pleištą mažas pajamas gaunantiems asmenims, perkeliant mokesčių naštą kitiems šaltiniams, kurių apmokestinimas mažiau kenkia ekonomikos augimui. Imtis veiksmų sveikatos priežiūros sistemos prieinamumui, išlaidų efektyvumui bei kokybei gerinti ir ligoninių finansavimui susieti su rezultatais grindžiamais mechanizmais; |
| --- | --- |

3.

imtis konkrečių veiksmų socialinės paramos sistemai reformuoti užtikrinant išmokų adekvatumą ir imtis priemonių užimtumo galimybėms padidinti. Sumažinti didelį mokesčių pleištą mažas pajamas gaunantiems asmenims, perkeliant mokesčių naštą kitiems šaltiniams, kurių apmokestinimas mažiau kenkia ekonomikos augimui. Imtis veiksmų sveikatos priežiūros sistemos prieinamumui, išlaidų efektyvumui bei kokybei gerinti ir ligoninių finansavimui susieti su rezultatais grindžiamais mechanizmais;

| 4. | gerinti teismų sistemos efektyvumą didinant visų šalių (įskaitant bankroto administratorius) atskaitomybę, suteikiant tinkamas priemones kovoti su mokesčių slėpimu ir stiprinant Teisėjų tarybos vaidmenį. Tobulinti viešojo administravimo teisės aktus, kad būtų sugriežtinta interesų konfliktų prevencijos sistema, o darbo užmokesčiai būtų susieti su atsakomybės sritimis. |
| --- | --- |

4.

gerinti teismų sistemos efektyvumą didinant visų šalių (įskaitant bankroto administratorius) atskaitomybę, suteikiant tinkamas priemones kovoti su mokesčių slėpimu ir stiprinant Teisėjų tarybos vaidmenį. Tobulinti viešojo administravimo teisės aktus, kad būtų sugriežtinta interesų konfliktų prevencijos sistema, o darbo užmokesčiai būtų susieti su atsakomybės sritimis.

Priimta Briuselyje 2015 m. liepos 14 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

P. GRAMEGNA

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

1

(2)  Toliau taikomos pagal 2014 m. gegužės 6 d. Tarybos sprendimą 2014/322/ES dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių 2014 m. (OL L 165, 2014 6 4, p. 49).

2

(3)  2014 m. liepos 8 d. Tarybos rekomendacija dėl 2014 m. Latvijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2014 m. Latvijos stabilumo programos (OL C 247, 2014 7 29, p. 63).

3

(4)  2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (OL L 306, 2011 11 23, p. 25).

4

(5)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.

5

(6)  OL C 272, 2015 8 18, p. 98.

6

---

| 18.8.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 272/70 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 272/70

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2015 m. liepos 14 d.

dėl 2015 m. Lietuvos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2015 m. Lietuvos stabilumo programos

(2015/C 272/18)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

kadangi:

| (1) | 2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują augimo ir darbo vietų kūrimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonominės politikos koordinavimu. Strategija yra orientuota į tas svarbias sritis, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas; |
| --- | --- |

(1)

2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują augimo ir darbo vietų kūrimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonominės politikos koordinavimu. Strategija yra orientuota į tas svarbias sritis, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas;

| (2) | remdamasi Komisijos pasiūlymais, 2015 m. liepos 14 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos ekonominės politikos bendrų gairių, o 2010 m. spalio 21 d. – sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (2). Abejos gairės kartu sudaro integruotas gaires, ir į jas valstybių narių buvo paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonominę ir užimtumo politiką; |
| --- | --- |

(2)

remdamasi Komisijos pasiūlymais, 2015 m. liepos 14 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos ekonominės politikos bendrų gairių, o 2010 m. spalio 21 d. – sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (2). Abejos gairės kartu sudaro integruotas gaires, ir į jas valstybių narių buvo paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonominę ir užimtumo politiką;

| (3) | 2014 m. liepos 8 d. Taryba priėmė rekomendaciją (3) dėl 2014 m. Lietuvos nacionalinės reformų programos ir pateikė nuomonę dėl atnaujintos 2014 m. Lietuvos konvergencijos programos; |
| --- | --- |

(3)

2014 m. liepos 8 d. Taryba priėmė rekomendaciją (3) dėl 2014 m. Lietuvos nacionalinės reformų programos ir pateikė nuomonę dėl atnaujintos 2014 m. Lietuvos konvergencijos programos;

| (4) | 2014 m. lapkričio 28 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2015 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Tą pačią dieną Komisija, remdamasi Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1176/2011 (4), priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje Lietuva nenurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą; |
| --- | --- |

(4)

2014 m. lapkričio 28 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2015 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Tą pačią dieną Komisija, remdamasi Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1176/2011 (4), priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje Lietuva nenurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą;

| (5) | 2014 m. gruodžio 18 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, pagal kuriuos reikia skatinti investuoti, spartinti struktūrines reformas ir vykdyti atsakingą augimui palankų fiskalinį konsolidavimą; |
| --- | --- |

(5)

2014 m. gruodžio 18 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, pagal kuriuos reikia skatinti investuoti, spartinti struktūrines reformas ir vykdyti atsakingą augimui palankų fiskalinį konsolidavimą;

| (6) | 2015 m. vasario 26 d. Komisija paskelbė 2015 m. Lietuvos ataskaitą. Joje įvertinta Lietuvos pažanga įgyvendinant 2014 m. liepos 8 d. priimtas šaliai skirtas rekomendacijas; |
| --- | --- |

(6)

2015 m. vasario 26 d. Komisija paskelbė 2015 m. Lietuvos ataskaitą. Joje įvertinta Lietuvos pažanga įgyvendinant 2014 m. liepos 8 d. priimtas šaliai skirtas rekomendacijas;

| (7) | 2015 m. balandžio 13 d. Lietuva pateikė 2015 m. nacionalinę reformų programą, o 2015 m. balandžio 30 d. – 2015 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, jos vertintos vienu metu; |
| --- | --- |

(7)

2015 m. balandžio 13 d. Lietuva pateikė 2015 m. nacionalinę reformų programą, o 2015 m. balandžio 30 d. – 2015 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, jos vertintos vienu metu;

| (8) | šiuo metu Lietuvai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis. Savo 2015 m. stabilumo programoje Lietuva paprašė taikyti pensijų reformos sąlygą. Lietuvos vertinimu, biudžeto išlaidos pensijų reformai 2016 m. sudarys 0,1 % BVP. Jei Eurostatas patvirtins, kad pensijų reforma atitinka būtinas sąlygas, Taryba, atsižvelgdama į tai, kad išlaikoma tinkama patikimumo riba deficito pamatinės vertės atžvilgiu, mano, kad Lietuva 2016 m. galėtų pasinaudoti prašoma galimybe laikinai nukrypti nuo reikalaujamo koregavimo plano siekiant vidutinio laikotarpio tikslo. Stabilumo programoje Vyriausybė planuoja, kad 2015 m. nominalus deficitas bus 1,2 % BVP, o ne vėliau kaip 2018 m. jį pakeis 0,7 % BVP perteklius. Per visą programos laikotarpį Vyriausybė ketina nenukrypti nuo vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo, kuris yra 1 % BVP struktūrinis deficitas. Stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2015 m. pasieks aukščiausią tašką – 42,2 %, o 2018 m. sumažės iki 32,9 %. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios biudžeto projekcijos, yra tikėtinas. Tačiau priemonės, kurias taikant būtų pasiekti planuojami deficito tikslai nuo 2016 m., nėra pakankamai išsamiai nurodytos. Remiantis Komisijos 2015 m. pavasario prognoze, kyla rizika, kad 2015 m. gali būti šiek tiek nukrypta nuo reikalaujamo koregavimo plano siekiant vidutinio laikotarpio tikslo, nes grynųjų išlaidų augimas 0,3 % BVP viršija išlaidų kriterijų. 2015–2016 m. ir struktūrinis balansas, ir išlaidų augimas labai nukrypsta nuo reikalaujamo koregavimo plano; tai rodo didelio nuokrypio riziką 2016 m. Todėl abejais metais reikės papildomų priemonių. Remdamasi stabilumo programos vertinimu ir atsižvelgdama į Komisijos 2015 m. pavasario prognozę, Taryba mano, kad yra rizika, jog Lietuva nesilaikys Stabilumo ir augimo pakto nuostatų. Be to, nepaisant pastarojo meto pažangos, dabartinę fiskalinę sistemą reikėtų toliau tobulinti stiprinant jos privalomąjį pobūdį ir užtikrinant visišką atitiktį ES fiskalinėms nuostatoms. Lietuvos mokestinės pajamos labai priklauso nuo netiesioginio ir darbo jėgos apmokestinimo, o pajamos iš aplinkosaugos ir turto apmokestinimo vis dar labai nedidelės. Lietuvai tebekyla problemų dėl mokestinių prievolių, visų pirma susijusių su PVM, vykdymo; |
| --- | --- |

(8)

šiuo metu Lietuvai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis. Savo 2015 m. stabilumo programoje Lietuva paprašė taikyti pensijų reformos sąlygą. Lietuvos vertinimu, biudžeto išlaidos pensijų reformai 2016 m. sudarys 0,1 % BVP. Jei Eurostatas patvirtins, kad pensijų reforma atitinka būtinas sąlygas, Taryba, atsižvelgdama į tai, kad išlaikoma tinkama patikimumo riba deficito pamatinės vertės atžvilgiu, mano, kad Lietuva 2016 m. galėtų pasinaudoti prašoma galimybe laikinai nukrypti nuo reikalaujamo koregavimo plano siekiant vidutinio laikotarpio tikslo. Stabilumo programoje Vyriausybė planuoja, kad 2015 m. nominalus deficitas bus 1,2 % BVP, o ne vėliau kaip 2018 m. jį pakeis 0,7 % BVP perteklius. Per visą programos laikotarpį Vyriausybė ketina nenukrypti nuo vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo, kuris yra 1 % BVP struktūrinis deficitas. Stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2015 m. pasieks aukščiausią tašką – 42,2 %, o 2018 m. sumažės iki 32,9 %. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios biudžeto projekcijos, yra tikėtinas. Tačiau priemonės, kurias taikant būtų pasiekti planuojami deficito tikslai nuo 2016 m., nėra pakankamai išsamiai nurodytos. Remiantis Komisijos 2015 m. pavasario prognoze, kyla rizika, kad 2015 m. gali būti šiek tiek nukrypta nuo reikalaujamo koregavimo plano siekiant vidutinio laikotarpio tikslo, nes grynųjų išlaidų augimas 0,3 % BVP viršija išlaidų kriterijų. 2015–2016 m. ir struktūrinis balansas, ir išlaidų augimas labai nukrypsta nuo reikalaujamo koregavimo plano; tai rodo didelio nuokrypio riziką 2016 m. Todėl abejais metais reikės papildomų priemonių. Remdamasi stabilumo programos vertinimu ir atsižvelgdama į Komisijos 2015 m. pavasario prognozę, Taryba mano, kad yra rizika, jog Lietuva nesilaikys Stabilumo ir augimo pakto nuostatų. Be to, nepaisant pastarojo meto pažangos, dabartinę fiskalinę sistemą reikėtų toliau tobulinti stiprinant jos privalomąjį pobūdį ir užtikrinant visišką atitiktį ES fiskalinėms nuostatoms. Lietuvos mokestinės pajamos labai priklauso nuo netiesioginio ir darbo jėgos apmokestinimo, o pajamos iš aplinkosaugos ir turto apmokestinimo vis dar labai nedidelės. Lietuvai tebekyla problemų dėl mokestinių prievolių, visų pirma susijusių su PVM, vykdymo;

| (9) | dėl demografinių priežasčių, migracijos ir prastų sveikatos priežiūros sistemos rezultatų Lietuvoje labai mažėja darbingo amžiaus gyventojų. Nuolat žemas dalyvavimo mokymosi visą gyvenimą programose lygis nepadeda stiprinti žmogiškojo kapitalo, gerinti įsidarbinimo galimybių ar didinti produktyvumo. Mokyklose prastus pagrindinius gebėjimus turinčių moksleivių skaičius didesnis nei vidurkis, ir tai rodo, kad reikia modernizuoti mokytojų rengimą ir skatinti tęstinį profesinį tobulinimąsi. Švietimo ir mokymo pasiūla ne visada atitinka darbo rinkos poreikius. Vidurinio mokslo įstaigose pagal profesinio rengimo ir mokymo programas besimokančių moksleivių dalis yra maža. Lietuva imasi priemonių, kuriomis siekiama tobulinti ir plėsti pameistrystės ir mokymosi darbo vietoje programas, tačiau tokių programų skaičius ir kokybė vis dar nepakankami. Lovų skaičius ligoninėse vienam gyventojui vis dar didelis, palyginti su kitomis Sąjungos šalimis, – tai rodo, kad gali būti disbalansų teikiant sveikatos priežiūros paslaugas. Kartu bendros valstybės investicijos į sveikatos priežiūros sektorių tebėra mažos. Nustatyti dažni neoficialaus atsiskaitymo už sveikatos priežiūros paslaugas atvejai ir susirūpinimas dėl korupcijos medicinos prekių viešojo pirkimo procedūrų metu rodo, kad būtina gerinti sveikatos priežiūros sistemos valdymą; |
| --- | --- |

(9)

dėl demografinių priežasčių, migracijos ir prastų sveikatos priežiūros sistemos rezultatų Lietuvoje labai mažėja darbingo amžiaus gyventojų. Nuolat žemas dalyvavimo mokymosi visą gyvenimą programose lygis nepadeda stiprinti žmogiškojo kapitalo, gerinti įsidarbinimo galimybių ar didinti produktyvumo. Mokyklose prastus pagrindinius gebėjimus turinčių moksleivių skaičius didesnis nei vidurkis, ir tai rodo, kad reikia modernizuoti mokytojų rengimą ir skatinti tęstinį profesinį tobulinimąsi. Švietimo ir mokymo pasiūla ne visada atitinka darbo rinkos poreikius. Vidurinio mokslo įstaigose pagal profesinio rengimo ir mokymo programas besimokančių moksleivių dalis yra maža. Lietuva imasi priemonių, kuriomis siekiama tobulinti ir plėsti pameistrystės ir mokymosi darbo vietoje programas, tačiau tokių programų skaičius ir kokybė vis dar nepakankami. Lovų skaičius ligoninėse vienam gyventojui vis dar didelis, palyginti su kitomis Sąjungos šalimis, – tai rodo, kad gali būti disbalansų teikiant sveikatos priežiūros paslaugas. Kartu bendros valstybės investicijos į sveikatos priežiūros sektorių tebėra mažos. Nustatyti dažni neoficialaus atsiskaitymo už sveikatos priežiūros paslaugas atvejai ir susirūpinimas dėl korupcijos medicinos prekių viešojo pirkimo procedūrų metu rodo, kad būtina gerinti sveikatos priežiūros sistemos valdymą;

| (10) | patvirtintos pensijų reformos priemonės yra nepakankamos, kad būtų išspręsta pensijų sistemos tvarumo vidutiniu laikotarpiu problema. Teisės aktais nustatytas pensinis amžius laipsniškai didinamas iki 2026 m., tačiau pensijų sistemoje neatsižvelgiama į tikėtinos gyvenimo trukmės rodiklius. Be to, pensijų indeksavimui taikomos taisyklės yra neaiškios. Žemas dalyvavimo savanoriško pensijų kaupimo sistemose lygis ir profesinių pensijų sistemų nebuvimas kelia pensijų neadekvatumo ateityje riziką. Vyriausybė ketina įgyvendinti visapusišką pensijų sistemos reformą, kuri būtų platesnio naujojo socialinio modelio dalis. Tačiau ši strategija dar iki galo neparengta ir nepriimta, be to, pirmiausia būtina užbaigti konsultacijas su socialiniais partneriais. Lietuva pradėjo taikyti pagyvenusiems žmonėms skirtas finansinės paramos priemones ir finansines paskatas įdarbinti vyresnio amžiaus darbuotojus. Tačiau visapusiškos aktyvaus senėjimo strategijos dar nėra; |
| --- | --- |

(10)

patvirtintos pensijų reformos priemonės yra nepakankamos, kad būtų išspręsta pensijų sistemos tvarumo vidutiniu laikotarpiu problema. Teisės aktais nustatytas pensinis amžius laipsniškai didinamas iki 2026 m., tačiau pensijų sistemoje neatsižvelgiama į tikėtinos gyvenimo trukmės rodiklius. Be to, pensijų indeksavimui taikomos taisyklės yra neaiškios. Žemas dalyvavimo savanoriško pensijų kaupimo sistemose lygis ir profesinių pensijų sistemų nebuvimas kelia pensijų neadekvatumo ateityje riziką. Vyriausybė ketina įgyvendinti visapusišką pensijų sistemos reformą, kuri būtų platesnio naujojo socialinio modelio dalis. Tačiau ši strategija dar iki galo neparengta ir nepriimta, be to, pirmiausia būtina užbaigti konsultacijas su socialiniais partneriais. Lietuva pradėjo taikyti pagyvenusiems žmonėms skirtas finansinės paramos priemones ir finansines paskatas įdarbinti vyresnio amžiaus darbuotojus. Tačiau visapusiškos aktyvaus senėjimo strategijos dar nėra;

| (11) | daugiau nei 30 % Lietuvos gyventojų kyla skurdo ar socialinės atskirties rizika. Dėl piniginės socialinės paramos reformos ir geresnės ekonominės padėties poveikio labai sumažėjo socialinės paramos gavėjų skaičius ir išlaidų, skiriamų šiai paramai, dydis. Vis dėlto aktyvios darbo rinkos priemonės ir kitos paramos gavėjams remti skirtos paslaugos vis dar nepakankamos; |
| --- | --- |

(11)

daugiau nei 30 % Lietuvos gyventojų kyla skurdo ar socialinės atskirties rizika. Dėl piniginės socialinės paramos reformos ir geresnės ekonominės padėties poveikio labai sumažėjo socialinės paramos gavėjų skaičius ir išlaidų, skiriamų šiai paramai, dydis. Vis dėlto aktyvios darbo rinkos priemonės ir kitos paramos gavėjams remti skirtos paslaugos vis dar nepakankamos;

| (12) | Lietuva padarė didelę pažangą reformuodama valstybės valdomas įmones ir priėmė teisės aktus, kad užtikrintų ilgalaikį reformų poveikį. Vyriausybė užbaigė komercinės ir nekomercinės veiklos atskyrimą, kuris dabar atskleidžiamas metinėse ataskaitose. Likusios valstybės valdomos įmonės ne vėliau kaip 2015 m. rugsėjo mėn. pabaigoje privalo paskirti nepriklausomus valdybos narius; |
| --- | --- |

(12)

Lietuva padarė didelę pažangą reformuodama valstybės valdomas įmones ir priėmė teisės aktus, kad užtikrintų ilgalaikį reformų poveikį. Vyriausybė užbaigė komercinės ir nekomercinės veiklos atskyrimą, kuris dabar atskleidžiamas metinėse ataskaitose. Likusios valstybės valdomos įmonės ne vėliau kaip 2015 m. rugsėjo mėn. pabaigoje privalo paskirti nepriklausomus valdybos narius;

| (13) | atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Lietuvos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2015 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino stabilumo programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat įvertino veiksmus, kurių Lietuva ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Lietuvos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES lygio priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą. Rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–3 rekomendacijose; |
| --- | --- |

(13)

atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Lietuvos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2015 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino stabilumo programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat įvertino veiksmus, kurių Lietuva ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Lietuvos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES lygio priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą. Rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–3 rekomendacijose;

| (14) | atsižvelgdama į šį įvertinimą, Taryba išnagrinėjo stabilumo programą, o jos nuomonė (5) pateikiama visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje; |
| --- | --- |

(14)

atsižvelgdama į šį įvertinimą, Taryba išnagrinėjo stabilumo programą, o jos nuomonė (5) pateikiama visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje;

| (15) | atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija taip pat atliko visos euro zonos ekonominės politikos analizę. Remdamasi šia analize, Taryba pateikė konkrečias rekomendacijas, skirtas valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro (6). Lietuva, kaip šalis, kurios valiuta yra euro, taip pat turėtų užtikrinti, kad tos rekomendacijos būtų visiškai ir laiku įgyvendintos, |
| --- | --- |

(15)

atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija taip pat atliko visos euro zonos ekonominės politikos analizę. Remdamasi šia analize, Taryba pateikė konkrečias rekomendacijas, skirtas valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro (6). Lietuva, kaip šalis, kurios valiuta yra euro, taip pat turėtų užtikrinti, kad tos rekomendacijos būtų visiškai ir laiku įgyvendintos,

REKOMENDUOJA Lietuvai 2015–2016 m. imtis šių veiksmų:

| 1. | 2015 m. vengti nuokrypio nuo vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo ir užtikrinti, kad 2016 m. nuokrypis neviršytų leidžiamos ribos, susijusios su sistemine pensijų reforma. Išplėsti mokesčių bazę ir pagerinti mokestinių prievolių vykdymą. |
| --- | --- |

1.

2015 m. vengti nuokrypio nuo vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo ir užtikrinti, kad 2016 m. nuokrypis neviršytų leidžiamos ribos, susijusios su sistemine pensijų reforma. Išplėsti mokesčių bazę ir pagerinti mokestinių prievolių vykdymą.

| 2. | Spręsti darbingo amžiaus gyventojų mažėjimo problemą didinant švietimo sistemos suteikiamų įgūdžių atitiktį darbo rinkos poreikiams, gerinant su pagrindiniais gebėjimais susijusius rezultatus ir sveikatos priežiūros sistemos rezultatus; sumažinti didelį mokesčių pleištą mažas pajamas gaunantiems asmenims, perkeliant mokesčių naštą kitiems šaltiniams, kurių apmokestinimas mažiau kenkia ekonomikos augimui. |
| --- | --- |

2.

Spręsti darbingo amžiaus gyventojų mažėjimo problemą didinant švietimo sistemos suteikiamų įgūdžių atitiktį darbo rinkos poreikiams, gerinant su pagrindiniais gebėjimais susijusius rezultatus ir sveikatos priežiūros sistemos rezultatus; sumažinti didelį mokesčių pleištą mažas pajamas gaunantiems asmenims, perkeliant mokesčių naštą kitiems šaltiniams, kurių apmokestinimas mažiau kenkia ekonomikos augimui.

| 3. | Patvirtinti visapusišką pensijų sistemos reformą, pagal kurią būtų sprendžiama ir pensijų adekvatumo pasiekimo problema. Pagerinti bedarbių pašalpų ir piniginės socialinės paramos aprėptį ir adekvatumą ir sudaryti geresnes sąlygas darbo ieškančių asmenų įdarbinimui. |
| --- | --- |

3.

Patvirtinti visapusišką pensijų sistemos reformą, pagal kurią būtų sprendžiama ir pensijų adekvatumo pasiekimo problema. Pagerinti bedarbių pašalpų ir piniginės socialinės paramos aprėptį ir adekvatumą ir sudaryti geresnes sąlygas darbo ieškančių asmenų įdarbinimui.

Priimta Briuselyje 2015 m. liepos 14 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

P. GRAMEGNA

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

1

(2)  Toliau taikomos pagal 2014 m. gegužės 6 d. Tarybos sprendimą 2014/322/ES dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių 2014 m. (OL L 165, 2014 6 4, p. 49).

2

(3)  2014 m. liepos 8 d. Tarybos rekomendacija dėl 2014 m. Lietuvos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2014 m. Lietuvos konvergencijos programos (OL C 247, 2014 7 29, p. 67).

3

(4)  2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (OL L 306, 2011 11 23, p. 25).

4

(5)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.

5

(6)  OL C 272, 2015 8 18, p. 98.

6

---

| 18.8.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 272/73 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 272/73

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2015 m. liepos 14 d.

dėl 2015 m. Liuksemburgo nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2015 m. Liuksemburgo stabilumo programos

(2015/C 272/19)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

kadangi:

| (1) | 2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonominės politikos koordinavimu. Šioje strategijoje daugiausia dėmesio skiriama pagrindinėms sritims, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas; |
| --- | --- |

(1)

2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonominės politikos koordinavimu. Šioje strategijoje daugiausia dėmesio skiriama pagrindinėms sritims, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas;

| (2) | remdamasi Komisijos pasiūlymais, 2015 m. liepos 14 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos ekonominės politikos bendrų gairių, o 2010 m. spalio 21 d. – sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (2). Abejos gairės kartu sudaro integruotas gaires, ir į jas valstybių narių buvo paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonominę ir užimtumo politiką; |
| --- | --- |

(2)

remdamasi Komisijos pasiūlymais, 2015 m. liepos 14 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos ekonominės politikos bendrų gairių, o 2010 m. spalio 21 d. – sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (2). Abejos gairės kartu sudaro integruotas gaires, ir į jas valstybių narių buvo paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonominę ir užimtumo politiką;

| (3) | 2014 m. liepos 8 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl 2014 m. Liuksemburgo nacionalinės reformų programos (3) ir nuomonę dėl atnaujintos 2014 m. Liuksemburgo stabilumo programos. 2014 m. lapkričio 28 d. pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 473/2013 (4) Komisija pateikė nuomonę dėl Liuksemburgo 2015 m. biudžeto plano projekto; |
| --- | --- |

(3)

2014 m. liepos 8 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl 2014 m. Liuksemburgo nacionalinės reformų programos (3) ir nuomonę dėl atnaujintos 2014 m. Liuksemburgo stabilumo programos. 2014 m. lapkričio 28 d. pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 473/2013 (4) Komisija pateikė nuomonę dėl Liuksemburgo 2015 m. biudžeto plano projekto;

| (4) | 2014 m. lapkričio 28 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2015 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Tą pačią dieną Komisija, remdamasi Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1176/2011 (5), priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje Liuksemburgas nenurodytas kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą; |
| --- | --- |

(4)

2014 m. lapkričio 28 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2015 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Tą pačią dieną Komisija, remdamasi Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1176/2011 (5), priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje Liuksemburgas nenurodytas kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą;

| (5) | 2014 m. gruodžio 18 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, pagal kuriuos reikia skatinti investuoti, sparčiau vykdyti struktūrines reformas ir vykdyti atsakingą augimui palankų fiskalinį konsolidavimą; |
| --- | --- |

(5)

2014 m. gruodžio 18 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, pagal kuriuos reikia skatinti investuoti, sparčiau vykdyti struktūrines reformas ir vykdyti atsakingą augimui palankų fiskalinį konsolidavimą;

| (6) | 2015 m. vasario 26 d. Komisija paskelbė 2015 m. šaliai skirtą ataskaitą dėl Liuksemburgo. Joje įvertinta Liuksemburgo pažanga įgyvendinant 2014 m. liepos 8 d. priimtas šaliai skirtas rekomendacijas; |
| --- | --- |

(6)

2015 m. vasario 26 d. Komisija paskelbė 2015 m. šaliai skirtą ataskaitą dėl Liuksemburgo. Joje įvertinta Liuksemburgo pažanga įgyvendinant 2014 m. liepos 8 d. priimtas šaliai skirtas rekomendacijas;

| (7) | 2015 m. balandžio 30 d. Liuksemburgas pateikė 2015 m. nacionalinę reformų programą ir 2015 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į abiejų programų tarpusavio sąsajas, jos vertintos vienu metu; |
| --- | --- |

(7)

2015 m. balandžio 30 d. Liuksemburgas pateikė 2015 m. nacionalinę reformų programą ir 2015 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į abiejų programų tarpusavio sąsajas, jos vertintos vienu metu;

| (8) | šiuo metu Liuksemburgui taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis. 2015 m. stabilumo programoje Vyriausybė planuoja sumažinti nominalaus biudžeto perteklių nuo 0,6 % BVP 2014 m. iki 0,1 % BVP 2015 m. Vėliau, 2018 m., ji planuoja vėl jį padidinti iki 0,9 % BVP. Per programos laikotarpį Vyriausybė planuoja laikytis vidutinio laikotarpio tikslo – 0,5 % BVP struktūrinio pertekliaus. Pagal stabilumo programą Vyriausybė planuoja išlaikyti valdžios sektoriaus skolos ir BVP santykį gerokai mažesnį už Sutartyje nurodytą 60 % pamatinę vertę. Numatoma, kad skolos santykis bus maždaug 24 % visu programos laikotarpiu, 2016 m. jis bus didžiausias – šiek tiek viršys 24 %, o vėliau mažės ir 2019 m. bus mažesnis už 24 % BVP. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios biudžeto projekcijos, 2015 m. yra palankus, o vėliau – tikėtinas. Tačiau nuo 2016 m. kyla rizika, susijusi su biudžeto priemonių įgyvendinimu. Komisijos 2015 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2015 ir 2016 m. struktūrinis balansas toliau atitiks vidutinio laikotarpio tikslą. Remdamasi stabilumo programos vertinimu ir atsižvelgdama į Komisijos 2015 m. pavasario prognozę, Taryba mano, kad Liuksemburgas, kaip numatoma, atitiks Stabilumo ir augimo pakto nuostatas. Liuksemburgo fiskalinė sistema buvo gerokai sustiprinta patvirtinus vidutinio laikotarpio biudžeto sistemą ir įsteigus fiskalinę tarybą. Vis dėlto reikėtų pašalinti svarbius trūkumus, susijusius su reguliariu metų fiskalinių statistinių duomenų skelbimu, nes tai yra itin svarbu siekiant tikruoju laiku stebėti biudžeto pokyčius; |
| --- | --- |

(8)

šiuo metu Liuksemburgui taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis. 2015 m. stabilumo programoje Vyriausybė planuoja sumažinti nominalaus biudžeto perteklių nuo 0,6 % BVP 2014 m. iki 0,1 % BVP 2015 m. Vėliau, 2018 m., ji planuoja vėl jį padidinti iki 0,9 % BVP. Per programos laikotarpį Vyriausybė planuoja laikytis vidutinio laikotarpio tikslo – 0,5 % BVP struktūrinio pertekliaus. Pagal stabilumo programą Vyriausybė planuoja išlaikyti valdžios sektoriaus skolos ir BVP santykį gerokai mažesnį už Sutartyje nurodytą 60 % pamatinę vertę. Numatoma, kad skolos santykis bus maždaug 24 % visu programos laikotarpiu, 2016 m. jis bus didžiausias – šiek tiek viršys 24 %, o vėliau mažės ir 2019 m. bus mažesnis už 24 % BVP. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios biudžeto projekcijos, 2015 m. yra palankus, o vėliau – tikėtinas. Tačiau nuo 2016 m. kyla rizika, susijusi su biudžeto priemonių įgyvendinimu. Komisijos 2015 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2015 ir 2016 m. struktūrinis balansas toliau atitiks vidutinio laikotarpio tikslą. Remdamasi stabilumo programos vertinimu ir atsižvelgdama į Komisijos 2015 m. pavasario prognozę, Taryba mano, kad Liuksemburgas, kaip numatoma, atitiks Stabilumo ir augimo pakto nuostatas. Liuksemburgo fiskalinė sistema buvo gerokai sustiprinta patvirtinus vidutinio laikotarpio biudžeto sistemą ir įsteigus fiskalinę tarybą. Vis dėlto reikėtų pašalinti svarbius trūkumus, susijusius su reguliariu metų fiskalinių statistinių duomenų skelbimu, nes tai yra itin svarbu siekiant tikruoju laiku stebėti biudžeto pokyčius;

| (9) | numatytas pajamų, gaunamų iš vartojimo mokesčių, sumažėjimas dėl su e. prekyba susijusio reglamentavimo pokyčių parodė, kad bent viena fiskalinių pajamų dalis yra pažeidžiama. Siekiant užtikrinti geresnį šių pajamų nuspėjamumą, yra galimybių toliau plėsti mokesčių bazę ir derinti apmokestinimą, visų pirma peržiūrint šiuo metu mažus būsto nuosavybės mokesčius, ir geriau panaudoti alternatyvius šaltinius, įskaitant aplinkosaugos mokesčius. Pradėtas visapusiškos mokesčių reformos (siekiant, kad ji įsigaliotų 2017 m.) parengiamasis darbas; |
| --- | --- |

(9)

numatytas pajamų, gaunamų iš vartojimo mokesčių, sumažėjimas dėl su e. prekyba susijusio reglamentavimo pokyčių parodė, kad bent viena fiskalinių pajamų dalis yra pažeidžiama. Siekiant užtikrinti geresnį šių pajamų nuspėjamumą, yra galimybių toliau plėsti mokesčių bazę ir derinti apmokestinimą, visų pirma peržiūrint šiuo metu mažus būsto nuosavybės mokesčius, ir geriau panaudoti alternatyvius šaltinius, įskaitant aplinkosaugos mokesčius. Pradėtas visapusiškos mokesčių reformos (siekiant, kad ji įsigaliotų 2017 m.) parengiamasis darbas;

| (10) | nors pensijų sistema buvo neseniai reformuota, ilgalaikiam viešųjų finansų tvarumui kyla grėsmė dėl išlaidų pensijoms augimo, taip pat dėl nuolat didėjančių ilgalaikės priežiūros išlaidų. Prognozuojama, kad 2015 m. susidarys ilgalaikės priežiūros draudimo deficitas (6), taip pat numatoma, kad jo rezervai laipsniškai mažės, todėl jau 2017 m. jie bus mažesni už teisiškai privalomus 10 % išlaidų. Tvirtinant 2015 m. biudžetą buvo patvirtintos kai kurios priemonės (7), kurios gali padėti sutaupyti lėšų. Tačiau kol kas planuota ilgalaikės priežiūros draudimo reforma, kurios tikslas – teikti žmonėms, kuriems reikalinga ilgalaikė priežiūra, atitinkamo lygio paslaugas, ir užtikrinti atitinkamą finansavimą, dar neperkelta į teisės aktus. 2012 m. pensijų reformos užmojis nebuvo pakankamai platus, nes didelio teisės aktais nustatyto ir faktinio pensinio amžiaus atotrūkio klausimas buvo sprendžiamas tik iš dalies. Ir toliau galima naudotis keliais ankstyvo išėjimo į pensiją būdais. Palyginti su kitomis valstybėmis narėmis, vyresnio amžiaus darbuotojų dalyvavimas darbo rinkoje išlieka labai mažas. Parengtas teisės akto, kuris yra susijęs su pensijų reforma ir kuriuo iš dalies keičiamas darbo kodeksas (amžiaus paktas), projektas. Šis projektas apima priemonių, kurių tikslas – išlaikyti vyresnio amžiaus darbuotojų užimtumą, rinkinį; |
| --- | --- |

(10)

nors pensijų sistema buvo neseniai reformuota, ilgalaikiam viešųjų finansų tvarumui kyla grėsmė dėl išlaidų pensijoms augimo, taip pat dėl nuolat didėjančių ilgalaikės priežiūros išlaidų. Prognozuojama, kad 2015 m. susidarys ilgalaikės priežiūros draudimo deficitas (6), taip pat numatoma, kad jo rezervai laipsniškai mažės, todėl jau 2017 m. jie bus mažesni už teisiškai privalomus 10 % išlaidų. Tvirtinant 2015 m. biudžetą buvo patvirtintos kai kurios priemonės (7), kurios gali padėti sutaupyti lėšų. Tačiau kol kas planuota ilgalaikės priežiūros draudimo reforma, kurios tikslas – teikti žmonėms, kuriems reikalinga ilgalaikė priežiūra, atitinkamo lygio paslaugas, ir užtikrinti atitinkamą finansavimą, dar neperkelta į teisės aktus. 2012 m. pensijų reformos užmojis nebuvo pakankamai platus, nes didelio teisės aktais nustatyto ir faktinio pensinio amžiaus atotrūkio klausimas buvo sprendžiamas tik iš dalies. Ir toliau galima naudotis keliais ankstyvo išėjimo į pensiją būdais. Palyginti su kitomis valstybėmis narėmis, vyresnio amžiaus darbuotojų dalyvavimas darbo rinkoje išlieka labai mažas. Parengtas teisės akto, kuris yra susijęs su pensijų reforma ir kuriuo iš dalies keičiamas darbo kodeksas (amžiaus paktas), projektas. Šis projektas apima priemonių, kurių tikslas – išlaikyti vyresnio amžiaus darbuotojų užimtumą, rinkinį;

| (11) | Liuksemburgo ekonomikai būdingas didelis skirtingų ekonomikos sektorių darbo našumo skirtumas – finansų sektoriaus našumas yra du kartus didesnis už ne finansų sektorių našumą. Todėl galima manyti, kad didesnis sektorių realaus darbo užmokesčio kitimas, atitinkantis sektorių darbo našumą, galėtų padėti perskirstyti darbo jėgą į naujus konkurencingus sektorius arba sektorius, kurie patiria nuostolių dėl sąnaudų konkurencingumo praradimo. Ilguoju laikotarpiu išlieka būtino sektorių darbo užmokesčių koregavimo kliūčių; |
| --- | --- |

(11)

Liuksemburgo ekonomikai būdingas didelis skirtingų ekonomikos sektorių darbo našumo skirtumas – finansų sektoriaus našumas yra du kartus didesnis už ne finansų sektorių našumą. Todėl galima manyti, kad didesnis sektorių realaus darbo užmokesčio kitimas, atitinkantis sektorių darbo našumą, galėtų padėti perskirstyti darbo jėgą į naujus konkurencingus sektorius arba sektorius, kurie patiria nuostolių dėl sąnaudų konkurencingumo praradimo. Ilguoju laikotarpiu išlieka būtino sektorių darbo užmokesčių koregavimo kliūčių;

| (12) | nepaisant iš esmės gerai veikiančių darbo rinkų ir aukštų tretinio išsilavinimo įgijimo rodiklių, vyresnio amžiaus darbuotojų, moterų ir jaunų žemos kvalifikacijos darbuotojų užimtumo lygis yra palyginti žemas. Efektyviai aktyvumo skatinimo politikai vis dar kyla institucinių kliūčių. Toliau vykdoma svarbi reforma, skirta valstybinėms užimtumo tarnyboms, kad pastarosios teiktų asmenines konsultacijas darbo ieškantiems asmenims; šią reformą Vyriausybė ketina užbaigti iki 2015 m. pabaigos. Profesinio mokymo ir rengimo reformos ir vidurinių mokyklų reformos projektai siekiant pagerinti švietimo rezultatus, visų pirma mokinių iš mažiau socialinių ir ekonominių galimybių turinčių šeimų, nebuvo priimti. Tikimasi, kad paskelbtos priemonės dėl motinystės ir mokymosi išmokų ir planuojama vaiko priežiūros atostogų reforma paskatins aktyvesnį moterų dalyvavimą darbo rinkoje. Menkos antrojo šeimoje uždirbančio asmens paskatos dirbti susijusios su bendro apmokestinimo sistema ir su socialinių išmokų sistemos sandara. Nors tretinį išsilavinimą įgyjančių asmenų dalis didelė, švietimo rezultatai tebėra nepatenkinami, taip pat tebėra sunku pagerinti migrantų kilmės asmenų ir jaunų žemos kvalifikacijos darbuotojų padėtį. Darbo rinkos pasiūlos klausimai, susiję su instituciniais veiksniais ir su socialinių išmokų sistemos sandara, lieka neišspręsti ir tebėra darbo rinkos problemų šaltinis; |
| --- | --- |

(12)

nepaisant iš esmės gerai veikiančių darbo rinkų ir aukštų tretinio išsilavinimo įgijimo rodiklių, vyresnio amžiaus darbuotojų, moterų ir jaunų žemos kvalifikacijos darbuotojų užimtumo lygis yra palyginti žemas. Efektyviai aktyvumo skatinimo politikai vis dar kyla institucinių kliūčių. Toliau vykdoma svarbi reforma, skirta valstybinėms užimtumo tarnyboms, kad pastarosios teiktų asmenines konsultacijas darbo ieškantiems asmenims; šią reformą Vyriausybė ketina užbaigti iki 2015 m. pabaigos. Profesinio mokymo ir rengimo reformos ir vidurinių mokyklų reformos projektai siekiant pagerinti švietimo rezultatus, visų pirma mokinių iš mažiau socialinių ir ekonominių galimybių turinčių šeimų, nebuvo priimti. Tikimasi, kad paskelbtos priemonės dėl motinystės ir mokymosi išmokų ir planuojama vaiko priežiūros atostogų reforma paskatins aktyvesnį moterų dalyvavimą darbo rinkoje. Menkos antrojo šeimoje uždirbančio asmens paskatos dirbti susijusios su bendro apmokestinimo sistema ir su socialinių išmokų sistemos sandara. Nors tretinį išsilavinimą įgyjančių asmenų dalis didelė, švietimo rezultatai tebėra nepatenkinami, taip pat tebėra sunku pagerinti migrantų kilmės asmenų ir jaunų žemos kvalifikacijos darbuotojų padėtį. Darbo rinkos pasiūlos klausimai, susiję su instituciniais veiksniais ir su socialinių išmokų sistemos sandara, lieka neišspręsti ir tebėra darbo rinkos problemų šaltinis;

| (13) | atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Liuksemburgo ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2015 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino stabilumo programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat įvertino veiksmus, kurių Liuksemburgas ėmėsi atsižvelgdamas į ankstesniais metais jam skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Liuksemburgo politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–3 rekomendacijose; |
| --- | --- |

(13)

atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Liuksemburgo ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2015 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino stabilumo programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat įvertino veiksmus, kurių Liuksemburgas ėmėsi atsižvelgdamas į ankstesniais metais jam skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Liuksemburgo politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–3 rekomendacijose;

| (14) | atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo stabilumo programą ir mano (8), kad Liuksemburgas laikosi Stabilumo ir augimo pakto; |
| --- | --- |

(14)

atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo stabilumo programą ir mano (8), kad Liuksemburgas laikosi Stabilumo ir augimo pakto;

| (15) | atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija taip pat atliko visos euro zonos ekonominės politikos analizę. Remdamasi šia analize, Taryba pateikė konkrečias rekomendacijas, skirtas valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro (9). Liuksemburgas, kaip šalis, kurios valiuta yra euro, taip pat turėtų užtikrinti, kad tos rekomendacijos būtų visiškai ir laiku įgyvendintos, |
| --- | --- |

(15)

atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija taip pat atliko visos euro zonos ekonominės politikos analizę. Remdamasi šia analize, Taryba pateikė konkrečias rekomendacijas, skirtas valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro (9). Liuksemburgas, kaip šalis, kurios valiuta yra euro, taip pat turėtų užtikrinti, kad tos rekomendacijos būtų visiškai ir laiku įgyvendintos,

REKOMENDUOJA Liuksemburgui 2015–2016 m. imtis šių veiksmų:

| 1. | Išplėsti mokesčių, visų pirma vartojimo mokesčių, periodinio nekilnojamojo turto apmokestinimo ir aplinkosaugos mokesčių, bazę. |
| --- | --- |

1.

Išplėsti mokesčių, visų pirma vartojimo mokesčių, periodinio nekilnojamojo turto apmokestinimo ir aplinkosaugos mokesčių, bazę.

| 2. | Panaikinti teisės aktais nustatyto ir faktinio pensinio amžiaus atotrūkį apribojant ankstyvą išėjimą į pensiją ir susiejant teisės aktais nustatytą pensinį amžių su tikėtina gyvenimo trukme. |
| --- | --- |

2.

Panaikinti teisės aktais nustatyto ir faktinio pensinio amžiaus atotrūkį apribojant ankstyvą išėjimą į pensiją ir susiejant teisės aktais nustatytą pensinį amžių su tikėtina gyvenimo trukme.

| 3. | Konsultuojantis su socialiniais partneriais ir pagal nacionalinę praktiką reformuoti darbo užmokesčio nustatymo sistemą siekiant užtikrinti, kad darbo užmokesčio raida atitiktų našumo lygį, visų pirma sektorių lygmeniu. |
| --- | --- |

3.

Konsultuojantis su socialiniais partneriais ir pagal nacionalinę praktiką reformuoti darbo užmokesčio nustatymo sistemą siekiant užtikrinti, kad darbo užmokesčio raida atitiktų našumo lygį, visų pirma sektorių lygmeniu.

Priimta Briuselyje 2015 m. liepos 14 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

P. GRAMEGNA

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

1

(2)  Toliau taikomos pagal 2014 m. gegužės 6 d. Tarybos sprendimą 2014/322/ES dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių 2014 m. (OL L 165, 2014 6 4, p. 49).

2

(3)  2014 m. liepos 8 d. Tarybos rekomendacija dėl 2014 m. Liuksemburgo nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2014 m. Liuksemburgo stabilumo programos (OL C 247, 2014 7 29, p. 72).

3

(4)  2013 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 473/2013 dėl euro zonos valstybių narių biudžeto planų projektų stebėsenos bei vertinimo ir perviršinio deficito padėties ištaisymo užtikrinimo bendrųjų nuostatų (OL L 140, 2013 5 27, p. 11).

4

(5)  2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (OL L 306, 2011 11 23, p. 25).

5

(6)  CNS (Nacionalinė ligonių kasa), Budget de l'Assurance Dépendance, 2015 finansiniai metai, informaciją galima rasti http://cns.lu/files/publications/Budget_AD_2015.pdf.

6

Budget de l'Assurance Dépendance

(7)  2015 m. biudžeto 255 ir 256 priemones galima rasti http://www.budget.public.lu/.

7

(8)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.

8

(9)  OL C 272, 2015 8 18, p. 98.

9

---

| 18.8.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 272/76 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 272/76

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2015 m. liepos 14 d.

dėl 2015 m. Vengrijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2015 m. Vengrijos konvergencijos programos

(2015/C 272/20)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (2), ypač į jo 6 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

kadangi:

| (1) | 2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują augimo ir darbo vietų kūrimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonominės politikos koordinavimu. Strategija yra orientuota į tas svarbias sritis, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas; |
| --- | --- |

(1)

2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują augimo ir darbo vietų kūrimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonominės politikos koordinavimu. Strategija yra orientuota į tas svarbias sritis, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas;

| (2) | remdamasi Komisijos pasiūlymais, 2015 m. liepos 14 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos ekonominės politikos bendrų gairių, o 2010 m. spalio 21 d. – sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (3). Abejos gairės kartu sudaro integruotas gaires, ir į jas valstybių narių buvo paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonominę ir užimtumo politiką; |
| --- | --- |

(2)

remdamasi Komisijos pasiūlymais, 2015 m. liepos 14 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos ekonominės politikos bendrų gairių, o 2010 m. spalio 21 d. – sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (3). Abejos gairės kartu sudaro integruotas gaires, ir į jas valstybių narių buvo paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonominę ir užimtumo politiką;

| (3) | 2014 m. liepos 8 d. Taryba priėmė rekomendaciją (4) dėl Vengrijos 2014 m. nacionalinės reformų programos ir pateikė nuomonę dėl atnaujintos 2014 m. Vengrijos konvergencijos programos; |
| --- | --- |

(3)

2014 m. liepos 8 d. Taryba priėmė rekomendaciją (4) dėl Vengrijos 2014 m. nacionalinės reformų programos ir pateikė nuomonę dėl atnaujintos 2014 m. Vengrijos konvergencijos programos;

| (4) | 2014 m. lapkričio 28 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2015 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Tą pačią dieną Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje nurodė, kad Vengrija yra viena iš valstybių narių, dėl kurios reikės parengti nuodugnią apžvalgą; |
| --- | --- |

(4)

2014 m. lapkričio 28 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2015 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Tą pačią dieną Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje nurodė, kad Vengrija yra viena iš valstybių narių, dėl kurios reikės parengti nuodugnią apžvalgą;

| (5) | 2014 m. gruodžio 18 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, pagal kuriuos reikia skatinti investuoti, intensyviau vykdyti struktūrines reformas ir vykdyti atsakingą augimui palankų fiskalinį konsolidavimą; |
| --- | --- |

(5)

2014 m. gruodžio 18 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, pagal kuriuos reikia skatinti investuoti, intensyviau vykdyti struktūrines reformas ir vykdyti atsakingą augimui palankų fiskalinį konsolidavimą;

| (6) | 2015 m. vasario 26 d. Komisija paskelbė 2015 m. šalies ataskaitą dėl Vengrijos. Joje įvertinta Vengrijos pažanga įgyvendinant 2014 m. liepos 8 d. priimtas šaliai skirtas rekomendacijas; Į šalies ataskaitą įtraukti ir nuodugnios apžvalgos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį rezultatai. Komisijai atlikus analizę galima daryti išvadą, kad Vengrijoje yra susidaręs makroekonominis disbalansas, dėl kurio reikia imtis ryžtingų politikos veiksmų ir kurį reikia stebėti. Dėmesį visų pirma reikėtų skirti rizikai, kylančiai dėl grynosios tarptautinės pozicijos, kuri, nepaisant tam tikros perbalansuojant išorės sąskaitas padarytos pažangos, vis dar labai neigiama, dėl didelės valstybės skolos, dėl finansų sektoriui tenkančios didelės reguliavimo naštos ir daugybės neveiksnių paskolų, dėl kurių sunku sumažinti finansinį įsiskolinimą; |
| --- | --- |

(6)

2015 m. vasario 26 d. Komisija paskelbė 2015 m. šalies ataskaitą dėl Vengrijos. Joje įvertinta Vengrijos pažanga įgyvendinant 2014 m. liepos 8 d. priimtas šaliai skirtas rekomendacijas; Į šalies ataskaitą įtraukti ir nuodugnios apžvalgos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį rezultatai. Komisijai atlikus analizę galima daryti išvadą, kad Vengrijoje yra susidaręs makroekonominis disbalansas, dėl kurio reikia imtis ryžtingų politikos veiksmų ir kurį reikia stebėti. Dėmesį visų pirma reikėtų skirti rizikai, kylančiai dėl grynosios tarptautinės pozicijos, kuri, nepaisant tam tikros perbalansuojant išorės sąskaitas padarytos pažangos, vis dar labai neigiama, dėl didelės valstybės skolos, dėl finansų sektoriui tenkančios didelės reguliavimo naštos ir daugybės neveiksnių paskolų, dėl kurių sunku sumažinti finansinį įsiskolinimą;

| (7) | 2015 m. balandžio 30 d. Vengrija pateikė 2015 m. nacionalinę reformų programą, o 2015 m. – konvergencijos programą. Siekiant atsižvelgti į abiejų programų tarpusavio sąsajas, jos vertintos vienu metu; |
| --- | --- |

(7)

2015 m. balandžio 30 d. Vengrija pateikė 2015 m. nacionalinę reformų programą, o 2015 m. – konvergencijos programą. Siekiant atsižvelgti į abiejų programų tarpusavio sąsajas, jos vertintos vienu metu;

| (8) | šiuo metu Vengrijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis ir pereinamojo laikotarpio skolos taisyklė 2013–2015 m. laikotarpiu. 2015 m. konvergencijos programoje Vyriausybė planuoja nominalų deficitą laipsniškai mažinti iki 2,4 % BVP 2015 m. ir dar sumažinti iki 1,6 % 2018 m., taip pat, atsižvelgiant į perskaičiuotą struktūrinį balansą (5), iki 2017 m. numatoma pasiekti vidutinio laikotarpio tikslą – 1,7 % BVP struktūrinį deficitą. Remiantis konvergencijos programa, Vyriausybė planuoja laipsniškai sumažinti skolos santykį su BVP iki 74,9 % 2015 m. ir iki 68,9 % 2018 m. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios biudžeto projekcijos, yra iš esmės tikėtinas iki 2016 m. ir palankus vėlesniais metais. Priemonės, kurias taikant būtų pasiekti planuojami deficito tikslai nuo 2016 m., kol kas nėra pakankamai tiksliai išdėstytos, ypač po 2016 m. Remiantis Komisijos 2015 m. pavasario prognoze, tiek struktūrinis balansas, tiek grynasis išlaidų augimas rodo, kad kyla rizika, kad 2015 ir 2016 m. bus gerokai nukrypta nuo reikalaujamo koregavimo plano siekiant vidutinio laikotarpio tikslo. Todėl 2015 ir 2016 m. metais reikės papildomų priemonių. Be to, prognozuojama, kad 2015 m. Vengrija laikysis pereinamojo laikotarpio skolos taisyklės, o 2016 m., pasibaigus pereinamajam laikotarpiui, – skolos mažinimo kriterijaus. Remdamasi konvergencijos programos vertinimu ir atsižvelgdama į Komisijos 2015 m. pavasario prognozę, Taryba mano, kad yra rizika, jog Vengrija nesilaikys Stabilumo ir augimo pakto nuostatų. Vengrijos fiskalinio valdymo sistemai būtų naudinga, jei būtų griežtai taikoma teisės aktais jau įtvirtinta vidutinės trukmės biudžeto sistema, o Fiskalinei tarybai būtų suteiktas svarbesnis analitinis vaidmuo. |
| --- | --- |

(8)

šiuo metu Vengrijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis ir pereinamojo laikotarpio skolos taisyklė 2013–2015 m. laikotarpiu. 2015 m. konvergencijos programoje Vyriausybė planuoja nominalų deficitą laipsniškai mažinti iki 2,4 % BVP 2015 m. ir dar sumažinti iki 1,6 % 2018 m., taip pat, atsižvelgiant į perskaičiuotą struktūrinį balansą (5), iki 2017 m. numatoma pasiekti vidutinio laikotarpio tikslą – 1,7 % BVP struktūrinį deficitą. Remiantis konvergencijos programa, Vyriausybė planuoja laipsniškai sumažinti skolos santykį su BVP iki 74,9 % 2015 m. ir iki 68,9 % 2018 m. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios biudžeto projekcijos, yra iš esmės tikėtinas iki 2016 m. ir palankus vėlesniais metais. Priemonės, kurias taikant būtų pasiekti planuojami deficito tikslai nuo 2016 m., kol kas nėra pakankamai tiksliai išdėstytos, ypač po 2016 m. Remiantis Komisijos 2015 m. pavasario prognoze, tiek struktūrinis balansas, tiek grynasis išlaidų augimas rodo, kad kyla rizika, kad 2015 ir 2016 m. bus gerokai nukrypta nuo reikalaujamo koregavimo plano siekiant vidutinio laikotarpio tikslo. Todėl 2015 ir 2016 m. metais reikės papildomų priemonių. Be to, prognozuojama, kad 2015 m. Vengrija laikysis pereinamojo laikotarpio skolos taisyklės, o 2016 m., pasibaigus pereinamajam laikotarpiui, – skolos mažinimo kriterijaus. Remdamasi konvergencijos programos vertinimu ir atsižvelgdama į Komisijos 2015 m. pavasario prognozę, Taryba mano, kad yra rizika, jog Vengrija nesilaikys Stabilumo ir augimo pakto nuostatų. Vengrijos fiskalinio valdymo sistemai būtų naudinga, jei būtų griežtai taikoma teisės aktais jau įtvirtinta vidutinės trukmės biudžeto sistema, o Fiskalinei tarybai būtų suteiktas svarbesnis analitinis vaidmuo.

| (9) | per pastaruosius 12 mėnesių nebuvo išspręstos svarbiausios bankų sektoriaus problemos, visų pirma problemos, susijusios su rinka grindžiamo skolinimo sąlygų atkūrimu sukuriant daugiau galimybių kaupti kapitalą ir užtikrinant efektyvesnį portfelio išvalymą. Nuo 2013 m. vidurio bankai skolino daugiausia pagal subsidijuojamas schemas, įskaitant apie 40 % paskolų MVĮ. Dėl didelės mokesčių ir reguliavimo naštos ir didelės dalies probleminių paskolų bankai neturi reikiamų paskatų aktyviau vykdyti savo įprastą, ne subsidijomis grindžiamą, skolinimo veiklą. Vengrijos išorės pozicija ir su tuo susijusi rizika finansiniam stabilumui gerokai sumažėjo dėl neseniai įvykdyto užsienio valiuta išreikštų paskolų konvertavimo į vietos valiutą. Tačiau namų ūkių įsiskolinimo užsienio valiuta pasekmės tebėra svarbiausia priežastis, kodėl yra tokia didelė neveiksnių paskolų dalis. Dauguma iki šiol priimtų įsiskolinimo užsienio valiuta mažinimo priemonių nebuvo skirtos probleminiams skolininkams (išskyrus Nacionalinės turto valdymo agentūros namų ūkių sektoriuje taikomą priemonę), todėl mažai tikėtina, kad dėl jų pavyktų išspręsti neveiksnių paskolų problemą. Efektyviai išvalyti portfelį, be kita ko, trukdo tai, kad neatimama teisė naudotis turtu, o pertvarkymo teismine ir neteismine tvarka procedūros neefektyvios. Į neseniai su Europos rekonstrukcijos ir plėtros banku sudarytą susitarimą įtraukti keli Vyriausybės įsipareigojimai spręsti finansų sektoriaus problemas, be kita ko, laipsniškai mažinant bankams taikomus mokesčius ir laikantis išankstinių konsultacijų principo. Griežtas šių priemonių įgyvendinimas būtų naudingas siekiant sugrįžti prie patikimos ir nuspėjamos finansų politikos sistemos. Pernai Vengrija ne kartą didino savo tiesioginės nuosavybės dalį bankų sektoriuje. Valstybės kišimasis į bankų sektorių didinant tiesioginės nuosavybės dalį gali kelti didelę fiskalinę riziką, net jei tai tik laikina; |
| --- | --- |

(9)

per pastaruosius 12 mėnesių nebuvo išspręstos svarbiausios bankų sektoriaus problemos, visų pirma problemos, susijusios su rinka grindžiamo skolinimo sąlygų atkūrimu sukuriant daugiau galimybių kaupti kapitalą ir užtikrinant efektyvesnį portfelio išvalymą. Nuo 2013 m. vidurio bankai skolino daugiausia pagal subsidijuojamas schemas, įskaitant apie 40 % paskolų MVĮ. Dėl didelės mokesčių ir reguliavimo naštos ir didelės dalies probleminių paskolų bankai neturi reikiamų paskatų aktyviau vykdyti savo įprastą, ne subsidijomis grindžiamą, skolinimo veiklą. Vengrijos išorės pozicija ir su tuo susijusi rizika finansiniam stabilumui gerokai sumažėjo dėl neseniai įvykdyto užsienio valiuta išreikštų paskolų konvertavimo į vietos valiutą. Tačiau namų ūkių įsiskolinimo užsienio valiuta pasekmės tebėra svarbiausia priežastis, kodėl yra tokia didelė neveiksnių paskolų dalis. Dauguma iki šiol priimtų įsiskolinimo užsienio valiuta mažinimo priemonių nebuvo skirtos probleminiams skolininkams (išskyrus Nacionalinės turto valdymo agentūros namų ūkių sektoriuje taikomą priemonę), todėl mažai tikėtina, kad dėl jų pavyktų išspręsti neveiksnių paskolų problemą. Efektyviai išvalyti portfelį, be kita ko, trukdo tai, kad neatimama teisė naudotis turtu, o pertvarkymo teismine ir neteismine tvarka procedūros neefektyvios. Į neseniai su Europos rekonstrukcijos ir plėtros banku sudarytą susitarimą įtraukti keli Vyriausybės įsipareigojimai spręsti finansų sektoriaus problemas, be kita ko, laipsniškai mažinant bankams taikomus mokesčius ir laikantis išankstinių konsultacijų principo. Griežtas šių priemonių įgyvendinimas būtų naudingas siekiant sugrįžti prie patikimos ir nuspėjamos finansų politikos sistemos. Pernai Vengrija ne kartą didino savo tiesioginės nuosavybės dalį bankų sektoriuje. Valstybės kišimasis į bankų sektorių didinant tiesioginės nuosavybės dalį gali kelti didelę fiskalinę riziką, net jei tai tik laikina;

| (10) | pastarieji mokesčių srities pakeitimai (naujų mokesčių įvedimas ir esamų mokesčių padidinimas) rodo, kad grįžtama prie ankstesnės tendencijos didinti konkretiems sektoriams taikomus pelno mokesčius. Kadangi šie pakeitimai nenuspėjami ir selektyvūs, iškraipomos investicijos sektorių lygmeniu. Nors pradėta taikyti keletas naujų priemonių, mokesčių našta kai kurioms mažas pajamas gaunančių asmenų grupėms, ypač vienišiems žmonėms, išliko viena didžiausių Sąjungoje. Atrodo, dar esama galimybių mokesčių naštą perkelti apmokestinant labiau augimą skatinančius pajamų šaltinius. Pernai pradėtomis taikyti įvairiomis priemonėmis padedama sugriežtinti kovos su mokesčių slėpimu sistemas. Sėkmingai įgyvendinus programą, pagal kurią mažmeninės prekybos vietų kasos aparatai buvo sujungti su internetine sistema, 2015 m. planuojama išplėsti programos taikymą ir ją taikyti kelioms rinkos paslaugoms. Buvo sumažinta riba, kurią viršijus reikia pateikti išsamią PVM deklaraciją. 2015 m. pradėta taikyti keliais gabenamų krovinių tikrinimo elektroninė sistema, kurios tikslas – sumažinti karuselinį sukčiavimą PVM. Tačiau dar būtų galima gerokai padidinti mokesčių surinkimo administravimo efektyvumą ir sumažinti mokestinių prievolių vykdymo sąnaudas, ypač MVĮ; |
| --- | --- |

(10)

pastarieji mokesčių srities pakeitimai (naujų mokesčių įvedimas ir esamų mokesčių padidinimas) rodo, kad grįžtama prie ankstesnės tendencijos didinti konkretiems sektoriams taikomus pelno mokesčius. Kadangi šie pakeitimai nenuspėjami ir selektyvūs, iškraipomos investicijos sektorių lygmeniu. Nors pradėta taikyti keletas naujų priemonių, mokesčių našta kai kurioms mažas pajamas gaunančių asmenų grupėms, ypač vienišiems žmonėms, išliko viena didžiausių Sąjungoje. Atrodo, dar esama galimybių mokesčių naštą perkelti apmokestinant labiau augimą skatinančius pajamų šaltinius. Pernai pradėtomis taikyti įvairiomis priemonėmis padedama sugriežtinti kovos su mokesčių slėpimu sistemas. Sėkmingai įgyvendinus programą, pagal kurią mažmeninės prekybos vietų kasos aparatai buvo sujungti su internetine sistema, 2015 m. planuojama išplėsti programos taikymą ir ją taikyti kelioms rinkos paslaugoms. Buvo sumažinta riba, kurią viršijus reikia pateikti išsamią PVM deklaraciją. 2015 m. pradėta taikyti keliais gabenamų krovinių tikrinimo elektroninė sistema, kurios tikslas – sumažinti karuselinį sukčiavimą PVM. Tačiau dar būtų galima gerokai padidinti mokesčių surinkimo administravimo efektyvumą ir sumažinti mokestinių prievolių vykdymo sąnaudas, ypač MVĮ;

| (11) | apskritai, Vengrijos darbo rinka 2014 m. pagerėjo – ekonomikai atsigaunant augo užimtumas privačiajame sektoriuje. Išlieka didelių problemų, susijusių su viešųjų darbų sistema, kurios taikymo mastas nuo 2011 m. buvo gerokai išplėstas. Regis, sistema yra neefektyvi ir neveiksminga aktyvios darbo rinkos politikos priemonė, dėl kurios kyla rizika, kad bus iškreiptas tinkamas darbo rinkos veikimas. Jei tos pačios lėšos būtų panaudotos skirtingai, tai galėtų atnešti daugiau naudos Vengrijos ekonomikai. Per pastaruosius ketverius metus biudžeto išlaidos sistemai išaugo keturis kartus – iki 0,8 % BVP ir numatoma, kad nuo 2015 m. iki 2018 m. jos dar padvigubės, todėl lėšos negalės būti panaudotos tam, kad būtų iš esmės patobulintas mokymas ir paslaugos, reikalingos, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos dalyvauti atviroje darbo rinkoje. Kyla rizika, kad dėl tokio masto viešųjų darbų bus sąstingis ir ši sistema galutinai pakeis socialinės paramos išmokų žemos kvalifikacijos darbuotojams sistemą. Sistema nepakankamai suderinta su kitomis aktyvios darbo rinkos politikos priemonėmis ir nepakankamai skatinama dalyvių reintegracija į atvirą darbo rinką. Pirmąjį 2014 m. pusmetį sėkmingo pasitraukimo iš viešųjų darbų sistemos rodiklis siekė vos 13,8 %, tai reiškia, kad viešieji darbai nepakankamai padeda dalyviams vėl integruotis į darbo rinką. Nors sistema skirta ilgalaikiams bedarbiams ir žemos kvalifikacijos darbuotojams (bei bedarbiams, gyvenantiems mažiau palankiose vietovėse), 2013 m. 47 % dalyvių buvo asmenys, įgiję vidurinį arba tretinį išsilavinimą. Teisės gauti bedarbio išmoką laikotarpis (trys mėnesiai) prailgintas nebuvo, todėl jis neatitinka vidutinio laikotarpio (daugiau kaip vieni metai), per kurį darbo ieškantys asmenys suranda darbą. Įgyvendinta keletas programų, kuriomis siekiama pagerinti romų įtraukimą į darbo rinką, taip pat įdiegta stebėjimo sistema. Turėtų būti sukurta racionalių ir suderintų politikos priemonių, kurios leistų iš esmės sumažinti skurdą. Skurdo rodikliai, nors ir rodo šiek tiek gerėjančias tendencijas, vis dar patvirtina, kad skurdo lygis grėsmingai aukštas, ypač romų ir vaikų. Išlieka socialinės paramos adekvatumo ir aprėpties trūkumų; |
| --- | --- |

(11)

apskritai, Vengrijos darbo rinka 2014 m. pagerėjo – ekonomikai atsigaunant augo užimtumas privačiajame sektoriuje. Išlieka didelių problemų, susijusių su viešųjų darbų sistema, kurios taikymo mastas nuo 2011 m. buvo gerokai išplėstas. Regis, sistema yra neefektyvi ir neveiksminga aktyvios darbo rinkos politikos priemonė, dėl kurios kyla rizika, kad bus iškreiptas tinkamas darbo rinkos veikimas. Jei tos pačios lėšos būtų panaudotos skirtingai, tai galėtų atnešti daugiau naudos Vengrijos ekonomikai. Per pastaruosius ketverius metus biudžeto išlaidos sistemai išaugo keturis kartus – iki 0,8 % BVP ir numatoma, kad nuo 2015 m. iki 2018 m. jos dar padvigubės, todėl lėšos negalės būti panaudotos tam, kad būtų iš esmės patobulintas mokymas ir paslaugos, reikalingos, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos dalyvauti atviroje darbo rinkoje. Kyla rizika, kad dėl tokio masto viešųjų darbų bus sąstingis ir ši sistema galutinai pakeis socialinės paramos išmokų žemos kvalifikacijos darbuotojams sistemą. Sistema nepakankamai suderinta su kitomis aktyvios darbo rinkos politikos priemonėmis ir nepakankamai skatinama dalyvių reintegracija į atvirą darbo rinką. Pirmąjį 2014 m. pusmetį sėkmingo pasitraukimo iš viešųjų darbų sistemos rodiklis siekė vos 13,8 %, tai reiškia, kad viešieji darbai nepakankamai padeda dalyviams vėl integruotis į darbo rinką. Nors sistema skirta ilgalaikiams bedarbiams ir žemos kvalifikacijos darbuotojams (bei bedarbiams, gyvenantiems mažiau palankiose vietovėse), 2013 m. 47 % dalyvių buvo asmenys, įgiję vidurinį arba tretinį išsilavinimą. Teisės gauti bedarbio išmoką laikotarpis (trys mėnesiai) prailgintas nebuvo, todėl jis neatitinka vidutinio laikotarpio (daugiau kaip vieni metai), per kurį darbo ieškantys asmenys suranda darbą. Įgyvendinta keletas programų, kuriomis siekiama pagerinti romų įtraukimą į darbo rinką, taip pat įdiegta stebėjimo sistema. Turėtų būti sukurta racionalių ir suderintų politikos priemonių, kurios leistų iš esmės sumažinti skurdą. Skurdo rodikliai, nors ir rodo šiek tiek gerėjančias tendencijas, vis dar patvirtina, kad skurdo lygis grėsmingai aukštas, ypač romų ir vaikų. Išlieka socialinės paramos adekvatumo ir aprėpties trūkumų;

| (12) | užuot pašalinus pastaraisiais metais atsiradusias kliūtis patekti į paslaugų rinką, 2014 m. buvo įvestos papildomos kliūtys, trukdančios veiksmingai paskirstyti ekonominius išteklius, didinančios netikrumą investuotojams ir ribojančios konkurenciją. Pavyzdžiui, viena iš naujų kliūčių yra reikalavimas vidutinėms ir didelėms mažmeninės prekybos įmonėms leidimus gauti centralizuotai. Susirūpinimą tebekelia korupcija ir skaidrumo trūkumas, dėl kurių nukenčia viešasis administravimas, sprendimų priėmimas ir viešieji pirkimai. 2014 m. konkurencija viešųjų pirkimų srityje išliko nedidelė, o sutartys labai dažnai būdavo sudaromos tiesiogiai. 2014 m. vykdytas viešųjų pirkimų administracijos reorganizavimas – jo rezultatus reikia atidžiai stebėti. 2014 m. lapkričio mėn. Vengrija pateikė veiksmų planą, kaip perkelti į nacionalinę teisę naujas viešųjų pirkimų direktyvas ir skatinti konkurenciją bei didinti skaidrumą. Dar paskelbta apie keletą priemonių, kuriomis siekiama pagerinti kovos su korupcija sistemą; |
| --- | --- |

(12)

užuot pašalinus pastaraisiais metais atsiradusias kliūtis patekti į paslaugų rinką, 2014 m. buvo įvestos papildomos kliūtys, trukdančios veiksmingai paskirstyti ekonominius išteklius, didinančios netikrumą investuotojams ir ribojančios konkurenciją. Pavyzdžiui, viena iš naujų kliūčių yra reikalavimas vidutinėms ir didelėms mažmeninės prekybos įmonėms leidimus gauti centralizuotai. Susirūpinimą tebekelia korupcija ir skaidrumo trūkumas, dėl kurių nukenčia viešasis administravimas, sprendimų priėmimas ir viešieji pirkimai. 2014 m. konkurencija viešųjų pirkimų srityje išliko nedidelė, o sutartys labai dažnai būdavo sudaromos tiesiogiai. 2014 m. vykdytas viešųjų pirkimų administracijos reorganizavimas – jo rezultatus reikia atidžiai stebėti. 2014 m. lapkričio mėn. Vengrija pateikė veiksmų planą, kaip perkelti į nacionalinę teisę naujas viešųjų pirkimų direktyvas ir skatinti konkurenciją bei didinti skaidrumą. Dar paskelbta apie keletą priemonių, kuriomis siekiama pagerinti kovos su korupcija sistemą;

| (13) | nors įgyvendintos kelios priemonės, kuriomis siekiama skatinti romų vaikų švietimą, dar nesukurtas sisteminis požiūris į įtraukiojo bendrojo švietimo skatinimą. Mokyklas ar klases, kuriose dauguma moksleivių yra romai, lankančių romų vaikų dalis išlieka didelė, o romų moksleivių akademiniai pasiekimai yra prastesni už nacionalinį vidurkį. Mokytojai nėra parengti, kaip suteikti pakankamai paramos palankių sąlygų neturinčių asmenų grupėms. Būtina dėti daugiau pastangų gerinant perėjimą nuo vienos švietimo formos ir etapo prie kitų ir iš švietimo sistemos į darbo rinką. Planuojami valstybės finansuojamų vietų mokyklose skirstymo pakeitimai ir griežtesni stojimo į aukštojo mokslo įstaigas reikalavimai gali dar labiau apriboti galimybes pereiti nuo vienos švietimo formos prie kitos, ypač palankių sąlygų neturinčių asmenų grupėms. Aukštojo mokslo nebaigimo lygis Vengrijoje yra labai aukštas. 2014 m. gruodžio mėn. Vyriausybė paskelbė, kad priėmė nacionalinę aukštojo mokslo strategiją. Strategijoje numatyta padidinti nacionalinį tretinio išsilavinimo tikslą iki 34 %. Apskritai, įgyvendinant pastarojo meto priemones nesugebėta užtikrinti palankių sąlygų neturinčių asmenų grupių aktyvesnio dalyvavimo aukštojo mokslo sistemoje ir išspręsti mokslų nebaigimo problemos. Dabartinė finansavimo sistema nepakankamai remia lygiateisę prieigą; |
| --- | --- |

(13)

nors įgyvendintos kelios priemonės, kuriomis siekiama skatinti romų vaikų švietimą, dar nesukurtas sisteminis požiūris į įtraukiojo bendrojo švietimo skatinimą. Mokyklas ar klases, kuriose dauguma moksleivių yra romai, lankančių romų vaikų dalis išlieka didelė, o romų moksleivių akademiniai pasiekimai yra prastesni už nacionalinį vidurkį. Mokytojai nėra parengti, kaip suteikti pakankamai paramos palankių sąlygų neturinčių asmenų grupėms. Būtina dėti daugiau pastangų gerinant perėjimą nuo vienos švietimo formos ir etapo prie kitų ir iš švietimo sistemos į darbo rinką. Planuojami valstybės finansuojamų vietų mokyklose skirstymo pakeitimai ir griežtesni stojimo į aukštojo mokslo įstaigas reikalavimai gali dar labiau apriboti galimybes pereiti nuo vienos švietimo formos prie kitos, ypač palankių sąlygų neturinčių asmenų grupėms. Aukštojo mokslo nebaigimo lygis Vengrijoje yra labai aukštas. 2014 m. gruodžio mėn. Vyriausybė paskelbė, kad priėmė nacionalinę aukštojo mokslo strategiją. Strategijoje numatyta padidinti nacionalinį tretinio išsilavinimo tikslą iki 34 %. Apskritai, įgyvendinant pastarojo meto priemones nesugebėta užtikrinti palankių sąlygų neturinčių asmenų grupių aktyvesnio dalyvavimo aukštojo mokslo sistemoje ir išspręsti mokslų nebaigimo problemos. Dabartinė finansavimo sistema nepakankamai remia lygiateisę prieigą;

| (14) | vykdant Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Vengrijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2015 m. šalies ataskaitoje. Ji taip pat įvertino konvergencijos programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių imtasi atsižvelgiant į rekomendacijas, skirtas Vengrijai ankstesniais metais. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Vengrijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES lygmens priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą. Rekomendacijos pagal Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–5 rekomendacijose; |
| --- | --- |

(14)

vykdant Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Vengrijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2015 m. šalies ataskaitoje. Ji taip pat įvertino konvergencijos programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių imtasi atsižvelgiant į rekomendacijas, skirtas Vengrijai ankstesniais metais. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Vengrijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES lygmens priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą. Rekomendacijos pagal Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–5 rekomendacijose;

| (15) | atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo konvergencijos programą, o jos nuomonė (6) pateikiama visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje; |
| --- | --- |

(15)

atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo konvergencijos programą, o jos nuomonė (6) pateikiama visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje;

| (16) | atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo nacionalinę reformų programą ir konvergencijos programą. Jos rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį pateiktos toliau išdėstytose 1–3 rekomendacijose, |
| --- | --- |

(16)

atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo nacionalinę reformų programą ir konvergencijos programą. Jos rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį pateiktos toliau išdėstytose 1–3 rekomendacijose,

REKOMENDUOJA Vengrijai 2015–2016 m. imtis šių veiksmų:

| 1. | Užtikrinti 0,5 % BVP fiskalinį koregavimą siekiant vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo 2015 m. ir 0,6 % BVP fiskalinį koregavimą – 2016 m. |
| --- | --- |

1.

Užtikrinti 0,5 % BVP fiskalinį koregavimą siekiant vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo 2015 m. ir 0,6 % BVP fiskalinį koregavimą – 2016 m.

| 2. | Imtis priemonių, kad būtų atkurtos įprastos skolinimo realiajai ekonomikai sąlygos, pašalintos kliūtys rinkos sąlygomis pagrįstam portfelio išvalymui, gerokai sumažinti neapibrėžtųjų įsipareigojimų riziką, susijusią su padidėjusia valstybinės nuosavybės dalimi bankų sektoriuje. |
| --- | --- |

2.

Imtis priemonių, kad būtų atkurtos įprastos skolinimo realiajai ekonomikai sąlygos, pašalintos kliūtys rinkos sąlygomis pagrįstam portfelio išvalymui, gerokai sumažinti neapibrėžtųjų įsipareigojimų riziką, susijusią su padidėjusia valstybinės nuosavybės dalimi bankų sektoriuje.

| 3. | Sumažinti iškraipymą sukeliančius konkretiems sektoriams skirtus pelno mokesčius, pašalinti nepagrįstas kliūtis, trukdančias patekti į paslaugų sektorių, įskaitant mažmeninės prekybos sektorių, sumažinti mokesčių pleištą mažas pajamas gaunantiems asmenims, be kita ko, apmokestinant mažesnį iškraipomąjį poveikį ekonomikos augimui turinčias sritis, toliau kovoti su mokesčių slėpimu, sumažinti atitikties užtikrinimo išlaidas ir padidinti mokesčių surinkimo veiksmingumą. Stiprinti viešųjų pirkimų struktūras, kuriomis skatinama konkurencija bei didinamas skaidrumas, ir toliau gerinti kovos su korupcija sistemą. |
| --- | --- |

3.

Sumažinti iškraipymą sukeliančius konkretiems sektoriams skirtus pelno mokesčius, pašalinti nepagrįstas kliūtis, trukdančias patekti į paslaugų sektorių, įskaitant mažmeninės prekybos sektorių, sumažinti mokesčių pleištą mažas pajamas gaunantiems asmenims, be kita ko, apmokestinant mažesnį iškraipomąjį poveikį ekonomikos augimui turinčias sritis, toliau kovoti su mokesčių slėpimu, sumažinti atitikties užtikrinimo išlaidas ir padidinti mokesčių surinkimo veiksmingumą. Stiprinti viešųjų pirkimų struktūras, kuriomis skatinama konkurencija bei didinamas skaidrumas, ir toliau gerinti kovos su korupcija sistemą.

| 4. | Viešųjų darbų sistemai numatytus biudžeto išteklius skirti aktyvios darbo rinkos priemonėms, kad būtų skatinama integracija į pirminę darbo rinką, ir padidinti socialinės paramos bei bedarbio išmokų adekvatumą ir aprėptį. |
| --- | --- |

4.

Viešųjų darbų sistemai numatytus biudžeto išteklius skirti aktyvios darbo rinkos priemonėms, kad būtų skatinama integracija į pirminę darbo rinką, ir padidinti socialinės paramos bei bedarbio išmokų adekvatumą ir aprėptį.

| 5. | Užtikrinti aktyvesnį palankių sąlygų neturinčių asmenų grupių, visų pirma romų, dalyvavimą įtraukioje bendrojo švietimo sistemoje ir patobulinti šioms grupėms siūlomą paramą, vykdant tikslinį mokytojų mokymą, stiprinti priemones, kuriomis siekiama sudaryti palankesnes sąlygas pereiti nuo vieno švietimo etapo prie kito ir į darbo rinką, ir pagerinti esminių kompetencijų ugdymą. |
| --- | --- |

5.

Užtikrinti aktyvesnį palankių sąlygų neturinčių asmenų grupių, visų pirma romų, dalyvavimą įtraukioje bendrojo švietimo sistemoje ir patobulinti šioms grupėms siūlomą paramą, vykdant tikslinį mokytojų mokymą, stiprinti priemones, kuriomis siekiama sudaryti palankesnes sąlygas pereiti nuo vieno švietimo etapo prie kito ir į darbo rinką, ir pagerinti esminių kompetencijų ugdymą.

Priimta Briuselyje 2015 m. liepos 14 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

P. GRAMEGNA

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

1

(2)  OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

2

(3)  Toliau taikomos pagal 2014 m. gegužės 6 d. Tarybos sprendimą 2014/322/ES dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių 2014 m. (OL L 165, 2014 6 4, p. 49).

3

(4)  2014 m. liepos 8 d. Tarybos rekomendacija dėl 2014 m. Vengrijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2014 m. Vengrijos konvergencijos programos (OL C 247, 2014 7 29, p. 77).

4

(5)  Komisijos pagal bendrai sutartą metodiką perskaičiuotas struktūrinis balansas, remiantis konvergencijos programoje pateikta informacija.

5

(6)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 2 dalį.

6

---

| 18.8.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 272/80 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 272/80

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2015 m. liepos 14 d.

dėl 2015 m. Maltos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2015 m. Maltos stabilumo programos

(2015/C 272/21)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

kadangi:

| (1) | 2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują augimo ir darbo vietų kūrimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonominės politikos koordinavimu. Strategija yra orientuota į tas svarbias sritis, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas; |
| --- | --- |

(1)

2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują augimo ir darbo vietų kūrimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonominės politikos koordinavimu. Strategija yra orientuota į tas svarbias sritis, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas;

| (2) | remdamasi Komisijos pasiūlymais, 2015 m. liepos 14 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos ekonominės politikos bendrų gairių, o 2010 m. spalio 21 d. – sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (2). Abejos gairės kartu sudaro integruotas gaires, ir į jas valstybių narių buvo paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonominę ir užimtumo politiką; |
| --- | --- |

(2)

remdamasi Komisijos pasiūlymais, 2015 m. liepos 14 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos ekonominės politikos bendrų gairių, o 2010 m. spalio 21 d. – sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (2). Abejos gairės kartu sudaro integruotas gaires, ir į jas valstybių narių buvo paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonominę ir užimtumo politiką;

| (3) | 2014 m. liepos 8 d. Taryba priėmė rekomendaciją (3) dėl 2014 m. Maltos nacionalinės reformų programos ir pateikė nuomonę dėl atnaujintos 2014 m. Maltos stabilumo programos. 2014 m. lapkričio 28 d., vadovaudamasi Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 473/2013 (4), Komisija pateikė savo nuomonę dėl Maltos 2015 m. biudžeto plano projekto; |
| --- | --- |

(3)

2014 m. liepos 8 d. Taryba priėmė rekomendaciją (3) dėl 2014 m. Maltos nacionalinės reformų programos ir pateikė nuomonę dėl atnaujintos 2014 m. Maltos stabilumo programos. 2014 m. lapkričio 28 d., vadovaudamasi Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 473/2013 (4), Komisija pateikė savo nuomonę dėl Maltos 2015 m. biudžeto plano projekto;

| (4) | 2014 m. lapkričio 28 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2015 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Tą pačią dieną Komisija, remdamasi Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1176/2011 (5), priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje Malta nenurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių bus rengiama nuodugni apžvalga; |
| --- | --- |

(4)

2014 m. lapkričio 28 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2015 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Tą pačią dieną Komisija, remdamasi Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1176/2011 (5), priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje Malta nenurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių bus rengiama nuodugni apžvalga;

| (5) | 2014 m. gruodžio 18 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, pagal kuriuos reikia skatinti investuoti, intensyviau vykdyti struktūrines reformas ir vykdyti atsakingą augimui palankų fiskalinį konsolidavimą; |
| --- | --- |

(5)

2014 m. gruodžio 18 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, pagal kuriuos reikia skatinti investuoti, intensyviau vykdyti struktūrines reformas ir vykdyti atsakingą augimui palankų fiskalinį konsolidavimą;

| (6) | 2015 m. vasario 26 d. Komisija paskelbė 2015 m. šalies ataskaitą dėl Maltos. Joje įvertinta Maltos pažanga įgyvendinant 2014 m. liepos 8 d. priimtas šaliai skirtas rekomendacijas; |
| --- | --- |

(6)

2015 m. vasario 26 d. Komisija paskelbė 2015 m. šalies ataskaitą dėl Maltos. Joje įvertinta Maltos pažanga įgyvendinant 2014 m. liepos 8 d. priimtas šaliai skirtas rekomendacijas;

| (7) | 2015 m. balandžio 17 d. Malta pateikė 2015 m. nacionalinę reformų programą, o 2015 m. balandžio 30 d. – 2015 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į abiejų programų tarpusavio sąsajas, jos vertintos vienu metu; |
| --- | --- |

(7)

2015 m. balandžio 17 d. Malta pateikė 2015 m. nacionalinę reformų programą, o 2015 m. balandžio 30 d. – 2015 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į abiejų programų tarpusavio sąsajas, jos vertintos vienu metu;

| (8) | 2015 m. birželio mėn. nutraukus perviršinio deficito procedūrą, šiuo metu Maltai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis (6). 2015 m. stabilumo programoje Vyriausybė planuoja laipsniškai sumažinti nominalų deficitą iki 1,6 % BVP 2015 m. ir toliau jį mažinti iki 0,2 % BVP 2018 m. Remiantis Komisijos 2015 m. pavasario prognoze galima laikyti, kad 2014 m. perviršinis deficitas buvo panaikintas. Pagal stabilumo programą Vyriausybė planuoja vidutinio laikotarpio tikslą, kuris yra struktūriniu požiūriu subalansuotas biudžetas, pasiekti 2019 m., t. y. praėjus vieniems metams po programos laikotarpio. Stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP laipsniškai sumažės iki 61,2 % BVP 2018 m. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios biudžeto projekcijos, yra tikėtinas. Kyla rizika, kad ir 2015 m., ir 2016 m. bus šiek tiek nukrypta nuo 0,6 % BVP reikalaujamo koregavimo plano siekiant vidutinio laikotarpio tikslo. Prognozuojama, kad 2015 m. struktūrinio balanso pagerėjimas bus 0,1 % BVP mažesnis už reikalaujamą. Nors 2016 m. numatomas koregavimas atitinka reikalavimą, 2015 ir 2016 m. vertinant kartu egzistuoja tam tikro nuokrypio rizika. Priemonės, kurias taikant būtų pasiekti planuojami deficito tikslai po 2016 m., nėra pakankamai išsamiai išdėstytos. Todėl 2015 ir 2016 m. metais reikės papildomų priemonių. Remdamasi stabilumo programos vertinimu ir atsižvelgdama į Komisijos 2015 m. pavasario prognozę, Taryba mano, kad, kaip tikimasi, Malta iš esmės laikysis Stabilumo ir augimo pakto nuostatų; |
| --- | --- |

(8)

2015 m. birželio mėn. nutraukus perviršinio deficito procedūrą, šiuo metu Maltai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis (6). 2015 m. stabilumo programoje Vyriausybė planuoja laipsniškai sumažinti nominalų deficitą iki 1,6 % BVP 2015 m. ir toliau jį mažinti iki 0,2 % BVP 2018 m. Remiantis Komisijos 2015 m. pavasario prognoze galima laikyti, kad 2014 m. perviršinis deficitas buvo panaikintas. Pagal stabilumo programą Vyriausybė planuoja vidutinio laikotarpio tikslą, kuris yra struktūriniu požiūriu subalansuotas biudžetas, pasiekti 2019 m., t. y. praėjus vieniems metams po programos laikotarpio. Stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP laipsniškai sumažės iki 61,2 % BVP 2018 m. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios biudžeto projekcijos, yra tikėtinas. Kyla rizika, kad ir 2015 m., ir 2016 m. bus šiek tiek nukrypta nuo 0,6 % BVP reikalaujamo koregavimo plano siekiant vidutinio laikotarpio tikslo. Prognozuojama, kad 2015 m. struktūrinio balanso pagerėjimas bus 0,1 % BVP mažesnis už reikalaujamą. Nors 2016 m. numatomas koregavimas atitinka reikalavimą, 2015 ir 2016 m. vertinant kartu egzistuoja tam tikro nuokrypio rizika. Priemonės, kurias taikant būtų pasiekti planuojami deficito tikslai po 2016 m., nėra pakankamai išsamiai išdėstytos. Todėl 2015 ir 2016 m. metais reikės papildomų priemonių. Remdamasi stabilumo programos vertinimu ir atsižvelgdama į Komisijos 2015 m. pavasario prognozę, Taryba mano, kad, kaip tikimasi, Malta iš esmės laikysis Stabilumo ir augimo pakto nuostatų;

| (9) | ilguoju laikotarpiu Maltos viešųjų finansų tvarumui kyla rizika, visų pirma atsižvelgiant į numatomą su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų padidėjimą.Jau priimtas sprendimas pensijų sistemoje ilginti teisės aktais nustatytą pensinį amžių įgyvendinamas labai lėtai, taip pat nėra konkrečios sąsajos tarp teisės aktais nustatyto pensinio amžiaus ir tikėtinos gyvenimo trukmės. Savo pensijų sistemos problemoms spręsti Malta ėmėsi darbo rinkos priemonių ir įvedė trečiosios pakopos pensijų kaupimo sistemą, taip pat nacionalinėje reformų programoje paskelbė apie papildomas politikos priemones, tačiau priemonės, kuriomis būtų siekiama gerokai padidinti sistemos tvarumą ir adekvatumą, dar turi būti paskelbtos ir įgyvendintos. Siekiant kuo labiau padidinti sveikatos priežiūros sistemos veiksmingumą ir kartu užtikrinti jos finansinį tvarumą, pradėta įgyvendinti 2014 m. nacionalinės sveikatos sistemos strategija. Tai reikia stebėti; |
| --- | --- |

(9)

ilguoju laikotarpiu Maltos viešųjų finansų tvarumui kyla rizika, visų pirma atsižvelgiant į numatomą su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų padidėjimą.Jau priimtas sprendimas pensijų sistemoje ilginti teisės aktais nustatytą pensinį amžių įgyvendinamas labai lėtai, taip pat nėra konkrečios sąsajos tarp teisės aktais nustatyto pensinio amžiaus ir tikėtinos gyvenimo trukmės. Savo pensijų sistemos problemoms spręsti Malta ėmėsi darbo rinkos priemonių ir įvedė trečiosios pakopos pensijų kaupimo sistemą, taip pat nacionalinėje reformų programoje paskelbė apie papildomas politikos priemones, tačiau priemonės, kuriomis būtų siekiama gerokai padidinti sistemos tvarumą ir adekvatumą, dar turi būti paskelbtos ir įgyvendintos. Siekiant kuo labiau padidinti sveikatos priežiūros sistemos veiksmingumą ir kartu užtikrinti jos finansinį tvarumą, pradėta įgyvendinti 2014 m. nacionalinės sveikatos sistemos strategija. Tai reikia stebėti;

| (10) | Malta ėmėsi priemonių, kurių tikslas – padėti gyventojams derinti profesinį ir šeiminį gyvenimą: visų pirma taikomos fiskalinės paskatos, nuolat teikiamos nemokamos vaikų priežiūros centrų paslaugos ir nustatomos lanksčios darbo sąlygos. Tačiau padidėjusi neoficialios ilgalaikės priežiūros paklausa ir tinkamų įgūdžių trūkumas gali trukdyti vyresnio amžiaus moterims darbo rinkoje ieškoti darbo. 2014 m. birželio mėn. paskelbta nacionalinė raštingumo strategija ir mokyklos nebaigusių asmenų skaičiaus mažinimo strategija. Taip pat tęsiamas darbas siekiant švietimo rezultatus suderinti su darbo rinkos poreikiais, tačiau apčiuopiamų rezultatų dar reikės palaukti; |
| --- | --- |

(10)

Malta ėmėsi priemonių, kurių tikslas – padėti gyventojams derinti profesinį ir šeiminį gyvenimą: visų pirma taikomos fiskalinės paskatos, nuolat teikiamos nemokamos vaikų priežiūros centrų paslaugos ir nustatomos lanksčios darbo sąlygos. Tačiau padidėjusi neoficialios ilgalaikės priežiūros paklausa ir tinkamų įgūdžių trūkumas gali trukdyti vyresnio amžiaus moterims darbo rinkoje ieškoti darbo. 2014 m. birželio mėn. paskelbta nacionalinė raštingumo strategija ir mokyklos nebaigusių asmenų skaičiaus mažinimo strategija. Taip pat tęsiamas darbas siekiant švietimo rezultatus suderinti su darbo rinkos poreikiais, tačiau apčiuopiamų rezultatų dar reikės palaukti;

| (11) | imtasi priemonių nustatyti rizikos kapitalo fondų naudojimo sistemą ir sudaryti geresnes sąlygas patekti į kapitalo rinkas, visų pirma peržiūrint veiklos pradėjimo schemą Malta Enterprise ir paskelbiant parengiamojo etapo investicijų programą. Taip pat tęsiami plėtros banko steigimo darbai. Tai reikia stebėti; |
| --- | --- |

(11)

imtasi priemonių nustatyti rizikos kapitalo fondų naudojimo sistemą ir sudaryti geresnes sąlygas patekti į kapitalo rinkas, visų pirma peržiūrint veiklos pradėjimo schemą Malta Enterprise ir paskelbiant parengiamojo etapo investicijų programą. Taip pat tęsiami plėtros banko steigimo darbai. Tai reikia stebėti;

| (12) | Maltos pastangos supaprastinti mokesčių surinkimo sistemą ir taip kovoti su mokesčių slėpimu ir skatinti vykdyti mokestines prievoles yra žingsniai teisinga linkme. Vykdant šį darbą būtina imtis konkrečių priemonių, kurios paskatintų sparčiau diegti elektronines mokėjimo priemones; |
| --- | --- |

(12)

Maltos pastangos supaprastinti mokesčių surinkimo sistemą ir taip kovoti su mokesčių slėpimu ir skatinti vykdyti mokestines prievoles yra žingsniai teisinga linkme. Vykdant šį darbą būtina imtis konkrečių priemonių, kurios paskatintų sparčiau diegti elektronines mokėjimo priemones;

| (13) | įvedus privalomus e. viešuosius pirkimus ir sustiprinus atitinkamus Vyriausybės departamentus labai sutrumpinta viešųjų pirkimų procedūrų trukmė. Ji bus dar labiau sutrumpinta įgyvendinus paskelbtas priemones, visų pirma susijusias su papildomų darbuotojų įdarbinimu ir sekimo sistemos taikymu. Maltos ekonomikoje svarbus vaidmuo tenka transporto išlaidoms. Neseniai pradėta transporto reforma, tačiau Vyriausybė dar turi pateikti visapusišką transporto strategiją; |
| --- | --- |

(13)

įvedus privalomus e. viešuosius pirkimus ir sustiprinus atitinkamus Vyriausybės departamentus labai sutrumpinta viešųjų pirkimų procedūrų trukmė. Ji bus dar labiau sutrumpinta įgyvendinus paskelbtas priemones, visų pirma susijusias su papildomų darbuotojų įdarbinimu ir sekimo sistemos taikymu. Maltos ekonomikoje svarbus vaidmuo tenka transporto išlaidoms. Neseniai pradėta transporto reforma, tačiau Vyriausybė dar turi pateikti visapusišką transporto strategiją;

| (14) | nacionalinėje reformų programoje, palyginti su šalies ataskaita, nurodyta papildomų priemonių, kuriomis siekiama reformuoti teisingumo sistemą. Taigi Malta padarė tam tikrą pažangą atsižvelgdama į 2014 m. šaliai skirtą rekomendaciją didinti teismų sistemos efektyvumą. Taip pat baigiamas rengti įstatymo projektas. Kai jis įsigalios ir bus įgyvendintas, teismų sistema turėtų tapti dar veiksmingesnė, visų pirma dėl teismo procedūrų skaitmeninimo ir skatinimo naudoti alternatyvaus ginčų sprendimo mechanizmus; |
| --- | --- |

(14)

nacionalinėje reformų programoje, palyginti su šalies ataskaita, nurodyta papildomų priemonių, kuriomis siekiama reformuoti teisingumo sistemą. Taigi Malta padarė tam tikrą pažangą atsižvelgdama į 2014 m. šaliai skirtą rekomendaciją didinti teismų sistemos efektyvumą. Taip pat baigiamas rengti įstatymo projektas. Kai jis įsigalios ir bus įgyvendintas, teismų sistema turėtų tapti dar veiksmingesnė, visų pirma dėl teismo procedūrų skaitmeninimo ir skatinimo naudoti alternatyvaus ginčų sprendimo mechanizmus;

| (15) | vykdant Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Maltos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2015 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino stabilumo programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat įvertino veiksmus, kurių Malta ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Maltos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES lygmens priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–4 rekomendacijose; |
| --- | --- |

(15)

vykdant Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Maltos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2015 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino stabilumo programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat įvertino veiksmus, kurių Malta ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Maltos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES lygmens priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–4 rekomendacijose;

| (16) | atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo stabilumo programą ir savo nuomonę (7) visų pirma pateikė toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje; |
| --- | --- |

(16)

atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo stabilumo programą ir savo nuomonę (7) visų pirma pateikė toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje;

| (17) | vykdant Europos semestrą, Komisija taip pat atliko visos euro zonos ekonominės politikos analizę. Remdamasi šia analize, Taryba pateikė konkrečias rekomendacijas, skirtas valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro (8). Kaip šalis, kurios valiuta yra euro, Malta taip pat turėtų užtikrinti, kad tos rekomendacijos būtų įgyvendintos visiškai ir laiku, |
| --- | --- |

(17)

vykdant Europos semestrą, Komisija taip pat atliko visos euro zonos ekonominės politikos analizę. Remdamasi šia analize, Taryba pateikė konkrečias rekomendacijas, skirtas valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro (8). Kaip šalis, kurios valiuta yra euro, Malta taip pat turėtų užtikrinti, kad tos rekomendacijos būtų įgyvendintos visiškai ir laiku,

REKOMENDUOJA Maltai 2015–2016 m. imtis šių veiksmų:

| 1. | Panaikinus perviršinį deficitą užtikrinti 0,6 % BVP fiskalinį koregavimą siekiant vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo 2015 m. ir 2016 m. |
| --- | --- |

1.

Panaikinus perviršinį deficitą užtikrinti 0,6 % BVP fiskalinį koregavimą siekiant vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo 2015 m. ir 2016 m.

| 2. | Imtis priemonių gerinti pagrindinius gebėjimus ir toliau mažinti mokyklos nebaigimo atvejų skaičių, skatinant mokytojų tęstinį profesinį tobulinimąsi. |
| --- | --- |

2.

Imtis priemonių gerinti pagrindinius gebėjimus ir toliau mažinti mokyklos nebaigimo atvejų skaičių, skatinant mokytojų tęstinį profesinį tobulinimąsi.

| 3. | Užtikrinti ilgalaikį viešųjų finansų tvarumą, tęsti šiuo metu vykdomą pensijų reformą, pavyzdžiui, paspartinant jau priimtą teisės aktais nustatyto pensinio amžiaus ilginimo procesą ir nuosekliai susiejant jį su tikėtinos gyvenimo trukmės pokyčiais. |
| --- | --- |

3.

Užtikrinti ilgalaikį viešųjų finansų tvarumą, tęsti šiuo metu vykdomą pensijų reformą, pavyzdžiui, paspartinant jau priimtą teisės aktais nustatyto pensinio amžiaus ilginimo procesą ir nuosekliai susiejant jį su tikėtinos gyvenimo trukmės pokyčiais.

| 4. | Pagerinti mažųjų ir labai mažų įmonių galimybes gauti finansavimą, visų pirma naudojant ne bankų priemones. |
| --- | --- |

4.

Pagerinti mažųjų ir labai mažų įmonių galimybes gauti finansavimą, visų pirma naudojant ne bankų priemones.

Priimta Briuselyje 2015 m. liepos 14 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

P. GRAMEGNA

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

1

(2)  Toliau taikomos pagal 2014 m. gegužės 6 d. Tarybos sprendimą 2014/322/ES dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių 2014 m. (OL L 165, 2014 6 4, p. 49).

2

(3)  2014 m. liepos 8 d. Tarybos rekomendacija dėl 2014 m. Maltos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2014 m. Maltos stabilumo programos (OL C 247, 2014 7 29, p. 83).

3

(4)  2013 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 473/2013 dėl euro zonos valstybių narių biudžeto planų projektų stebėsenos bei vertinimo ir perviršinio deficito padėties ištaisymo užtikrinimo bendrųjų nuostatų (OL L 140, 2013 5 27, p. 11).

4

(5)  2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (OL L 306, 2011 11 23, p. 25).

5

(6)  2015 m. birželio 19 d. Tarybos sprendimas (ES) 2015/1025, kuriuo panaikinamas Sprendimas 2013/319/ES dėl perviršinio deficito Maltoje (OL L 163, 2015 6 30, p. 35).

6

(7)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.

7

(8)  OL C 272, 2015 8 18, p. 98.

8

---

| 18.8.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 272/83 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 272/83

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2015 m. liepos 14 d.

dėl 2015 m. Nyderlandų nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2015 m. Nyderlandų stabilumo programos

(2015/C 272/22)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (2), ypač į jo 6 straipsnio 1 dalį;

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

kadangi:

| (1) | 2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują augimo ir darbo vietų kūrimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonominės politikos koordinavimu. Strategija yra orientuota į tas svarbias sritis, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas; |
| --- | --- |

(1)

2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują augimo ir darbo vietų kūrimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonominės politikos koordinavimu. Strategija yra orientuota į tas svarbias sritis, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas;

| (2) | remdamasi Komisijos pasiūlymais, 2015 m. liepos 14 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos ekonominės politikos bendrų gairių, o 2010 m. spalio 21 d. – sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (3). Abejos gairės kartu sudaro integruotas gaires, ir į jas valstybių narių buvo paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonominę ir užimtumo politiką; |
| --- | --- |

(2)

remdamasi Komisijos pasiūlymais, 2015 m. liepos 14 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos ekonominės politikos bendrų gairių, o 2010 m. spalio 21 d. – sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (3). Abejos gairės kartu sudaro integruotas gaires, ir į jas valstybių narių buvo paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonominę ir užimtumo politiką;

| (3) | 2014 m. liepos 8 d. Taryba priėmė rekomendaciją (4) dėl Nyderlandų 2014 m. nacionalinės reformų programos ir pateikė nuomonę dėl atnaujintos 2014 m. Nyderlandų stabilumo programos. 2014 m. lapkričio 28 d. pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 473/2013 (5) Komisija pateikė nuomonę dėl Nyderlandų 2015 m. biudžeto plano projekto; |
| --- | --- |

(3)

2014 m. liepos 8 d. Taryba priėmė rekomendaciją (4) dėl Nyderlandų 2014 m. nacionalinės reformų programos ir pateikė nuomonę dėl atnaujintos 2014 m. Nyderlandų stabilumo programos. 2014 m. lapkričio 28 d. pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 473/2013 (5) Komisija pateikė nuomonę dėl Nyderlandų 2015 m. biudžeto plano projekto;

| (4) | 2014 m. lapkričio 28 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2015 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Tą pačią dieną Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje nurodė, kad Nyderlandai yra viena iš valstybių narių, dėl kurios reikės parengti nuodugnią apžvalgą; |
| --- | --- |

(4)

2014 m. lapkričio 28 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2015 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Tą pačią dieną Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje nurodė, kad Nyderlandai yra viena iš valstybių narių, dėl kurios reikės parengti nuodugnią apžvalgą;

| (5) | 2014 m. gruodžio 18 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, pagal kuriuos reikia skatinti investuoti, intensyviau vykdyti struktūrines reformas ir vykdyti atsakingą augimui palankų fiskalinį konsolidavimą; |
| --- | --- |

(5)

2014 m. gruodžio 18 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, pagal kuriuos reikia skatinti investuoti, intensyviau vykdyti struktūrines reformas ir vykdyti atsakingą augimui palankų fiskalinį konsolidavimą;

| (6) | 2015 m. vasario 26 d. Komisija paskelbė 2015 m. Nyderlandų ataskaitą. Joje įvertinta Nyderlandų pažanga įgyvendinant 2014 m. liepos 8 d. priimtas šaliai skirtas rekomendacijas. Į šalies ataskaitą įtraukti ir nuodugnios apžvalgos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį rezultatai. Komisijai atlikus analizę galima daryti išvadą, kad Nyderlanduose yra susidaręs makroekonominis disbalansas, dėl kurio reikia imtis politikos veiksmų ir kurį reikia stebėti. Išlieka rizika, susijusi su didele privačiojo sektoriaus skola, kuriai turi būti skiriamas dėmesys, nors neseniai pradėtos taikyti priemonės padeda būsto rinkai atsigauti ir padės pažaboti hipotekos paskolų augimą. Nors didelį dabartinį einamosios sąskaitos perviršį iš dalies lėmė ekonomikos struktūrinės ypatybės, pensijų ir mokesčių sistemų struktūra gali būti neefektyvaus kapitalo paskirstymo šaltinis; |
| --- | --- |

(6)

2015 m. vasario 26 d. Komisija paskelbė 2015 m. Nyderlandų ataskaitą. Joje įvertinta Nyderlandų pažanga įgyvendinant 2014 m. liepos 8 d. priimtas šaliai skirtas rekomendacijas. Į šalies ataskaitą įtraukti ir nuodugnios apžvalgos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį rezultatai. Komisijai atlikus analizę galima daryti išvadą, kad Nyderlanduose yra susidaręs makroekonominis disbalansas, dėl kurio reikia imtis politikos veiksmų ir kurį reikia stebėti. Išlieka rizika, susijusi su didele privačiojo sektoriaus skola, kuriai turi būti skiriamas dėmesys, nors neseniai pradėtos taikyti priemonės padeda būsto rinkai atsigauti ir padės pažaboti hipotekos paskolų augimą. Nors didelį dabartinį einamosios sąskaitos perviršį iš dalies lėmė ekonomikos struktūrinės ypatybės, pensijų ir mokesčių sistemų struktūra gali būti neefektyvaus kapitalo paskirstymo šaltinis;

| (7) | 2015 m. balandžio 30 d. Nyderlandai pateikė 2015 m. nacionalinę reformų programą ir 2015 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į abiejų programų tarpusavio sąsajas, jos vertintos vienu metu; |
| --- | --- |

(7)

2015 m. balandžio 30 d. Nyderlandai pateikė 2015 m. nacionalinę reformų programą ir 2015 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į abiejų programų tarpusavio sąsajas, jos vertintos vienu metu;

| (8) | šiuo metu Nyderlandams taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis ir pereinamojo laikotarpio skolos taisyklė. 2015 m. stabilumo programoje Vyriausybė planuoja laipsniškai sumažinti nominalų deficitą iki 1,8 % BVP 2015 m. ir toliau jį mažinti iki 0,7 % BVP 2018 m. Per visą programos laikotarpį Vyriausybė ketina laikytis vidutinio laikotarpio tikslo, t. y. 0,5 % BVP struktūrinio deficito. Stabilumo programoje numatoma, kad 2015 m. valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP pasieks aukščiausią tašką – 68,8 %, o po to palaipsniui mažės ir 2018 m. sieks 66,1 %. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios biudžeto projekcijos, yra tikėtinas. Remiantis Komisijos 2015 m. pavasario prognoze, numatoma, kad struktūrinis balansas atitiks vidutinio laikotarpio tikslą ir 2015 m. bus -0,3 % BVP, o 2016 m. sieks -0,4 % BVP. Remdamasi stabilumo programos vertinimu ir atsižvelgdama į Komisijos 2015 m. pavasario prognozę, Taryba mano, kad, kaip tikimasi, Nyderlandai laikysis Stabilumo ir augimo pakto nuostatų. Atsižvelgiant į švietimo rezultatus, akademinius pasiekimus ir ekonominės plėtros lygį, valstybės investicijos į mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą, 2013 m. siekusios 0,84 % BVP, yra mažos. Vyriausybės išlaidos šioje srityje nuo 2014 m. mažėja, o privačios MTTP išlaidos išlieka nedidelės. Nyderlandų ekonomikos ilgalaikio augimo potencialas būtų padidintas perorientavus viešąsias išlaidas į inovacijų ir mokslinių tyrimų sritį, visų pirma fundamentinius tyrimus, ir įgyvendinus bendrąją privačių investicijų į MTTP skatinimo politiką; |
| --- | --- |

(8)

šiuo metu Nyderlandams taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis ir pereinamojo laikotarpio skolos taisyklė. 2015 m. stabilumo programoje Vyriausybė planuoja laipsniškai sumažinti nominalų deficitą iki 1,8 % BVP 2015 m. ir toliau jį mažinti iki 0,7 % BVP 2018 m. Per visą programos laikotarpį Vyriausybė ketina laikytis vidutinio laikotarpio tikslo, t. y. 0,5 % BVP struktūrinio deficito. Stabilumo programoje numatoma, kad 2015 m. valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP pasieks aukščiausią tašką – 68,8 %, o po to palaipsniui mažės ir 2018 m. sieks 66,1 %. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios biudžeto projekcijos, yra tikėtinas. Remiantis Komisijos 2015 m. pavasario prognoze, numatoma, kad struktūrinis balansas atitiks vidutinio laikotarpio tikslą ir 2015 m. bus -0,3 % BVP, o 2016 m. sieks -0,4 % BVP. Remdamasi stabilumo programos vertinimu ir atsižvelgdama į Komisijos 2015 m. pavasario prognozę, Taryba mano, kad, kaip tikimasi, Nyderlandai laikysis Stabilumo ir augimo pakto nuostatų. Atsižvelgiant į švietimo rezultatus, akademinius pasiekimus ir ekonominės plėtros lygį, valstybės investicijos į mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą, 2013 m. siekusios 0,84 % BVP, yra mažos. Vyriausybės išlaidos šioje srityje nuo 2014 m. mažėja, o privačios MTTP išlaidos išlieka nedidelės. Nyderlandų ekonomikos ilgalaikio augimo potencialas būtų padidintas perorientavus viešąsias išlaidas į inovacijų ir mokslinių tyrimų sritį, visų pirma fundamentinius tyrimus, ir įgyvendinus bendrąją privačių investicijų į MTTP skatinimo politiką;

| (9) | pagrindinis uždavinys susijęs su padėtimi būsto rinkoje, kur per keletą dešimtmečių nusistovėjęs nelankstumas ir iškreipiamosios paskatos daro įtaką būsto finansavimo ir atskirų sektorių taupymo modeliams. Namų ūkių tendenciją bendrąjį hipotekinį įsiskolinimą didinti užstatant būstą iš esmės galima paaiškinti tuo, kad taikomos ilgalaikės fiskalinės paskatos, visų pirma visiškas hipotekos palūkanų atskaitymas iš mokėtinų mokesčių. Nuo 2012 m. įgyvendinta įvairių priemonių, kuriomis iš dalies sprendžiama šių paskatų problema. Kai kurios iš jų susijusios su būsto finansavimo fiskalinio vertinimo koregavimu. Laipsniški veiksmai, kuriais siekiama riboti galimybę hipotekos palūkanas atskaityti iš mokėtinų mokesčių ir didinti amortizavimo paskatas, turi pagrindo. Tačiau ši priemonė galėtų būti įvedama greičiau, kad smarkiau paveiktų amortizavimo tendencijas. Didelė mokesčių paskata investuoti į neproduktyvų turtą išliks. 100 % kredito dydžio ir įkeisto turto vertės santykis, kurį reikia pasiekti 2018 m., vis dar aukštas. Nuomos rinką varžo reglamentavimas ir tai, kad yra labai didelis socialinio būsto sektorius, kuriam taip pat būdinga ilgų rezervo sąrašų problema. Nustatyta labiau pajamomis grindžiama nuomos diferenciacija socialinio būsto sektoriuje yra žingsnis reikiama kryptimi, bet jo poveikis ribotas. Pagal naują įstatymą būsto įmonėms reikės atskirti bendros ekonominės svarbos veiklą (t. y. socialinį būstą) nuo kitos veiklos. Kol kas neaišku, ar tai padės pasiekti numatytą tikslą, t. y. perorientuoti socialinį būstą į tuos gyventojus, kuriems jo reikia, ir užtikrinti prieinamą socialinį būstą palankių sąlygų neturintiems asmenims, negalintiems būsto įsigyti rinkos sąlygomis; |
| --- | --- |

(9)

pagrindinis uždavinys susijęs su padėtimi būsto rinkoje, kur per keletą dešimtmečių nusistovėjęs nelankstumas ir iškreipiamosios paskatos daro įtaką būsto finansavimo ir atskirų sektorių taupymo modeliams. Namų ūkių tendenciją bendrąjį hipotekinį įsiskolinimą didinti užstatant būstą iš esmės galima paaiškinti tuo, kad taikomos ilgalaikės fiskalinės paskatos, visų pirma visiškas hipotekos palūkanų atskaitymas iš mokėtinų mokesčių. Nuo 2012 m. įgyvendinta įvairių priemonių, kuriomis iš dalies sprendžiama šių paskatų problema. Kai kurios iš jų susijusios su būsto finansavimo fiskalinio vertinimo koregavimu. Laipsniški veiksmai, kuriais siekiama riboti galimybę hipotekos palūkanas atskaityti iš mokėtinų mokesčių ir didinti amortizavimo paskatas, turi pagrindo. Tačiau ši priemonė galėtų būti įvedama greičiau, kad smarkiau paveiktų amortizavimo tendencijas. Didelė mokesčių paskata investuoti į neproduktyvų turtą išliks. 100 % kredito dydžio ir įkeisto turto vertės santykis, kurį reikia pasiekti 2018 m., vis dar aukštas. Nuomos rinką varžo reglamentavimas ir tai, kad yra labai didelis socialinio būsto sektorius, kuriam taip pat būdinga ilgų rezervo sąrašų problema. Nustatyta labiau pajamomis grindžiama nuomos diferenciacija socialinio būsto sektoriuje yra žingsnis reikiama kryptimi, bet jo poveikis ribotas. Pagal naują įstatymą būsto įmonėms reikės atskirti bendros ekonominės svarbos veiklą (t. y. socialinį būstą) nuo kitos veiklos. Kol kas neaišku, ar tai padės pasiekti numatytą tikslą, t. y. perorientuoti socialinį būstą į tuos gyventojus, kuriems jo reikia, ir užtikrinti prieinamą socialinį būstą palankių sąlygų neturintiems asmenims, negalintiems būsto įsigyti rinkos sąlygomis;

| (10) | ilgalaikis pensijų sistemos tvarumas buvo padidintas. Nyderlandai ne tik laipsniškai ilgina teisės aktais nustatytą pensinį amžių nuo 65 metų 2012 m. iki 67 metų 2021 m. bei jį susieja su tikėtina gyvenimo trukme paskui, bet ir yra patvirtinę išsamias reformas, kuriomis siekiama pertvarkyti privačiai finansuojamą pensijų sistemos pakopą ir ilgalaikės priežiūros sistemą. Pensijų fondų finansų priežiūra pagerinta, o sistemos atsparumas finansiniams sukrėtimams padidintas. Šiuos veiksmus papildo sėkmingai įgyvendintos reformos, kuriomis vyresnio amžiaus darbuotojai skatinami dirbti ilgiau. Ilgalaikės priežiūros reformomis atsakomybė perduota savivaldybėms, kartu sumažintos bendros išlaidos ir dėmesys sutelktas į veiksmingumo didinimą. Ilgalaikės priežiūros kokybę ir prieinamumą reikia stebėti; |
| --- | --- |

(10)

ilgalaikis pensijų sistemos tvarumas buvo padidintas. Nyderlandai ne tik laipsniškai ilgina teisės aktais nustatytą pensinį amžių nuo 65 metų 2012 m. iki 67 metų 2021 m. bei jį susieja su tikėtina gyvenimo trukme paskui, bet ir yra patvirtinę išsamias reformas, kuriomis siekiama pertvarkyti privačiai finansuojamą pensijų sistemos pakopą ir ilgalaikės priežiūros sistemą. Pensijų fondų finansų priežiūra pagerinta, o sistemos atsparumas finansiniams sukrėtimams padidintas. Šiuos veiksmus papildo sėkmingai įgyvendintos reformos, kuriomis vyresnio amžiaus darbuotojai skatinami dirbti ilgiau. Ilgalaikės priežiūros reformomis atsakomybė perduota savivaldybėms, kartu sumažintos bendros išlaidos ir dėmesys sutelktas į veiksmingumo didinimą. Ilgalaikės priežiūros kokybę ir prieinamumą reikia stebėti;

| (11) | likusios spręstinos problemos – tai tinkamo išlaidų ir rizikos pasidalijimo tarp tos pačios kartos asmenų ir tarp kartų užtikrinimas kitomis priemonėmis, nei taikant priimtas indeksavimo ir finansinio rezervo taisykles (finansų vertinimo sistema), visų pirma mažinant asmenų, kurių profesinis gyvenimas tik prasideda, mokamas įmokas. Namų ūkiams paskirstyti savo finansus ekonomikos augimui palankiu būdu padėtų sustiprintas antrosios pakopos pensijų sistemos įmokų aktuarinis teisingumas; |
| --- | --- |

(11)

likusios spręstinos problemos – tai tinkamo išlaidų ir rizikos pasidalijimo tarp tos pačios kartos asmenų ir tarp kartų užtikrinimas kitomis priemonėmis, nei taikant priimtas indeksavimo ir finansinio rezervo taisykles (finansų vertinimo sistema), visų pirma mažinant asmenų, kurių profesinis gyvenimas tik prasideda, mokamas įmokas. Namų ūkiams paskirstyti savo finansus ekonomikos augimui palankiu būdu padėtų sustiprintas antrosios pakopos pensijų sistemos įmokų aktuarinis teisingumas;

| (12) | 2014 m. priimta išsamia užimtumo apsaugos teisės aktų reforma siekiama didinti darbo jėgos aktyvumo lygį ir judumą. Fiskalinės paskatos nedirbti sumažintos. Parlamento priimtais teisės aktais nustatyta galimybė numatyti kvotą tuo atveju, kai darbdaviams nepavyksta užtikrinti tiek papildomų darbo vietų neįgaliesiems, kiek jie patys buvo įsipareigoję užtikrinti. Šių priemonių poveikį įmanoma visapusiškai įvertinti tik jas įgyvendinus. Būtina imtis papildomų priemonių, siekiant į darbo rinką integruoti asmenis, esančius darbo rinkos paribyje, įskaitant migrantų kilmės asmenis; |
| --- | --- |

(12)

2014 m. priimta išsamia užimtumo apsaugos teisės aktų reforma siekiama didinti darbo jėgos aktyvumo lygį ir judumą. Fiskalinės paskatos nedirbti sumažintos. Parlamento priimtais teisės aktais nustatyta galimybė numatyti kvotą tuo atveju, kai darbdaviams nepavyksta užtikrinti tiek papildomų darbo vietų neįgaliesiems, kiek jie patys buvo įsipareigoję užtikrinti. Šių priemonių poveikį įmanoma visapusiškai įvertinti tik jas įgyvendinus. Būtina imtis papildomų priemonių, siekiant į darbo rinką integruoti asmenis, esančius darbo rinkos paribyje, įskaitant migrantų kilmės asmenis;

| (13) | kalbant apie privalomąsias nemokestines įmokas, darbo mokesčių pleištas Nyderlanduose smarkiai viršija ES vidurkį, tad esama galimybių perorientuoti mokesčius į mažiau ekonomikos augimui kenkiančius veiksnius. Numatoma mokesčių reforma padėtų didinti darbo jėgos aktyvumo lygį. Po priėmimo būtina atidžiai stebėti šios reformos poveikį; |
| --- | --- |

(13)

kalbant apie privalomąsias nemokestines įmokas, darbo mokesčių pleištas Nyderlanduose smarkiai viršija ES vidurkį, tad esama galimybių perorientuoti mokesčius į mažiau ekonomikos augimui kenkiančius veiksnius. Numatoma mokesčių reforma padėtų didinti darbo jėgos aktyvumo lygį. Po priėmimo būtina atidžiai stebėti šios reformos poveikį;

| (14) | vykdant Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Nyderlandų ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2015 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino stabilumo programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat įvertino veiksmus, kurių Nyderlandai ėmėsi atsižvelgdami į ankstesniais metais šaliai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Nyderlandų politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES lygmens priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos įgyvendinant Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–3 rekomendacijose; |
| --- | --- |

(14)

vykdant Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Nyderlandų ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2015 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino stabilumo programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat įvertino veiksmus, kurių Nyderlandai ėmėsi atsižvelgdami į ankstesniais metais šaliai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Nyderlandų politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES lygmens priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos įgyvendinant Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–3 rekomendacijose;

| (15) | atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo stabilumo programą ir mano (6), kad Nyderlandai laikosi Stabilumo ir augimo pakto; |
| --- | --- |

(15)

atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo stabilumo programą ir mano (6), kad Nyderlandai laikosi Stabilumo ir augimo pakto;

| (16) | atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo nacionalinę reformų programą ir stabilumo programą. Jos rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį pateiktos toliau išdėstytose 1–3 rekomendacijose; |
| --- | --- |

(16)

atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo nacionalinę reformų programą ir stabilumo programą. Jos rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį pateiktos toliau išdėstytose 1–3 rekomendacijose;

| (17) | vykdant Europos semestrą, Komisija taip pat atliko visos euro zonos ekonominės politikos analizę. Remdamasi šia analize, Taryba pateikė konkrečias rekomendacijas, skirtas valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro (7). Nyderlandai, kaip šalis, kurios valiuta yra euro, taip pat turėtų užtikrinti, kad tos rekomendacijos būtų visiškai ir laiku įgyvendintos, |
| --- | --- |

(17)

vykdant Europos semestrą, Komisija taip pat atliko visos euro zonos ekonominės politikos analizę. Remdamasi šia analize, Taryba pateikė konkrečias rekomendacijas, skirtas valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro (7). Nyderlandai, kaip šalis, kurios valiuta yra euro, taip pat turėtų užtikrinti, kad tos rekomendacijos būtų visiškai ir laiku įgyvendintos,

REKOMENDUOJA Nyderlandams 2015–2016 m. imtis šių veiksmų:

| 1. | Siekiant atsispirti viešųjų MTTP išlaidų mažėjimo tendencijai ir didinti ekonomikos augimo potencialą, perorientuoti viešąsias išlaidas į investicijų į MTTP rėmimą ir siekti užtikrinti privačiųjų MTTP srities išlaidų didinimo pagrindines sąlygas. |
| --- | --- |

1.

Siekiant atsispirti viešųjų MTTP išlaidų mažėjimo tendencijai ir didinti ekonomikos augimo potencialą, perorientuoti viešąsias išlaidas į investicijų į MTTP rėmimą ir siekti užtikrinti privačiųjų MTTP srities išlaidų didinimo pagrindines sąlygas.

| 2. | Stiprėjant ekonomikos atsigavimui, spartinti pastangas riboti galimybę hipotekos palūkanas atskaityti iš mokėtinų mokesčių, kad būtų sumažintos mokesčių paskatos investuoti į neproduktyvų turtą. Numatyti labiau į rinką orientuotą nuomojamų būstų kainų nustatymo mechanizmą, o socialinio būsto nuomos kainą dar labiau susieti su namų ūkių pajamomis. |
| --- | --- |

2.

Stiprėjant ekonomikos atsigavimui, spartinti pastangas riboti galimybę hipotekos palūkanas atskaityti iš mokėtinų mokesčių, kad būtų sumažintos mokesčių paskatos investuoti į neproduktyvų turtą. Numatyti labiau į rinką orientuotą nuomojamų būstų kainų nustatymo mechanizmą, o socialinio būsto nuomos kainą dar labiau susieti su namų ūkių pajamomis.

| 3. | Mažinti asmenų, kurių profesinis gyvenimas tik prasideda, įmokų antrosios pakopos pensijų sistemai lygį. |
| --- | --- |

3.

Mažinti asmenų, kurių profesinis gyvenimas tik prasideda, įmokų antrosios pakopos pensijų sistemai lygį.

Priimta Briuselyje 2015 m. liepos 14 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

P. GRAMEGNA

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

1

(2)  OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

2

(3)  Toliau taikomos pagal 2014 m. gegužės 6 d. Tarybos sprendimą 2014/322/ES dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių 2014 m. (OL L 165, 2014 6 4, p. 49).

3

(4)  2014 m. liepos 8 d. Tarybos rekomendacija dėl 2014 m. Nyderlandų nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2014 m. Nyderlandų stabilumo programos (OL C 247, 2014 7 29, p. 88).

4

(5)  2013 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 473/2013 dėl euro zonos valstybių narių biudžeto planų projektų stebėsenos bei vertinimo ir perviršinio deficito padėties ištaisymo užtikrinimo bendrųjų nuostatų (OL L 140, 2013 5 27, p. 11).

5

(6)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.

6

(7)  OL C 272, 2015 8 18, p. 98.

7

---

| 18.8.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 272/87 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 272/87

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2015 m. liepos 14 d.

dėl 2015 m. Austrijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2015 m. Austrijos stabilumo programos

(2015/C 272/23)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

kadangi:

| (1) | 2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują augimo ir darbo vietų kūrimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonominės politikos koordinavimu. Strategija yra orientuota į tas svarbias sritis, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas; |
| --- | --- |

(1)

2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują augimo ir darbo vietų kūrimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonominės politikos koordinavimu. Strategija yra orientuota į tas svarbias sritis, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas;

| (2) | remdamasi Komisijos pasiūlymais, 2015 m. liepos 14 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos ekonominės politikos bendrų gairių, o 2010 m. spalio 21 d. – sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (2). Abejos gairės kartu sudaro integruotas gaires, ir į jas valstybių narių buvo paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonominę ir užimtumo politiką; |
| --- | --- |

(2)

remdamasi Komisijos pasiūlymais, 2015 m. liepos 14 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos ekonominės politikos bendrų gairių, o 2010 m. spalio 21 d. – sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (2). Abejos gairės kartu sudaro integruotas gaires, ir į jas valstybių narių buvo paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonominę ir užimtumo politiką;

| (3) | 2014 m. liepos 8 d. Taryba priėmė rekomendaciją (3) dėl 2014 m. Austrijos nacionalinės reformų programos ir pateikė nuomonę dėl atnaujintos 2014 m. Austrijos stabilumo programos. 2014 m. lapkričio 28 d. vadovaudamasi Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 473/2013 (4) Komisija pateikė nuomonę dėl 2015 m. Austrijos biudžeto plano projekto; |
| --- | --- |

(3)

2014 m. liepos 8 d. Taryba priėmė rekomendaciją (3) dėl 2014 m. Austrijos nacionalinės reformų programos ir pateikė nuomonę dėl atnaujintos 2014 m. Austrijos stabilumo programos. 2014 m. lapkričio 28 d. vadovaudamasi Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 473/2013 (4) Komisija pateikė nuomonę dėl 2015 m. Austrijos biudžeto plano projekto;

| (4) | 2014 m. lapkričio 28 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2015 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Tą pačią dieną Komisija, remdamasi Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1176/2011 (5), priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje Austrija nenurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių bus rengiama nuodugni apžvalga; |
| --- | --- |

(4)

2014 m. lapkričio 28 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2015 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Tą pačią dieną Komisija, remdamasi Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1176/2011 (5), priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje Austrija nenurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių bus rengiama nuodugni apžvalga;

| (5) | 2014 m. gruodžio 18 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, pagal kuriuos reikia skatinti investuoti, intensyviau vykdyti struktūrines reformas ir vykdyti atsakingą augimui palankų fiskalinį konsolidavimą; |
| --- | --- |

(5)

2014 m. gruodžio 18 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, pagal kuriuos reikia skatinti investuoti, intensyviau vykdyti struktūrines reformas ir vykdyti atsakingą augimui palankų fiskalinį konsolidavimą;

| (6) | 2015 m. vasario 26 d. Komisija paskelbė 2015 m. šalies ataskaitą dėl Austrijos. Joje įvertinta Austrijos pažanga įgyvendinant 2014 m. liepos 8 d. priimtas šaliai skirtas rekomendacijas; |
| --- | --- |

(6)

2015 m. vasario 26 d. Komisija paskelbė 2015 m. šalies ataskaitą dėl Austrijos. Joje įvertinta Austrijos pažanga įgyvendinant 2014 m. liepos 8 d. priimtas šaliai skirtas rekomendacijas;

| (7) | 2015 m. balandžio 21 d. Austrija pateikė 2015 m. nacionalinę reformų programą ir 2015 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į abiejų programų tarpusavio sąsajas, jos vertintos vienu metu; |
| --- | --- |

(7)

2015 m. balandžio 21 d. Austrija pateikė 2015 m. nacionalinę reformų programą ir 2015 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į abiejų programų tarpusavio sąsajas, jos vertintos vienu metu;

| (8) | šiuo metu Austrijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis ir pereinamojo laikotarpio skolos taisyklė 2014–2016 m. laikotarpiu. 2015 m. stabilumo programoje Vyriausybė planuoja 2015 m. nominalų deficitą laipsniškai sumažinti iki 2,2 % BVP ir toliau jį mažinti iki 0,5 % BVP 2019 m. Pagal stabilumo programą vidutinio laikotarpio tikslas – užtikrinti ne didesnį kaip 0,45 % BVP struktūrinį deficitą – buvo pasiektas 2014 m. ir Vyriausybė planuoja šio tikslo laikytis visą programos laikotarpį. Tačiau iš perskaičiuoto struktūrinio balanso matyti, kad 2015 m. nuo vidutinio laikotarpio tikslo bus nukrypta. Valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP, manoma, pašoks iki 86,8 % 2015 m., tada laipsniškai sumažės iki 79,7 % 2019 m. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos stabilumo programoje pateiktos biudžeto projekcijos, yra tikėtinas. Tačiau priemonės, kurias taikant būtų pasiekti planuojami deficito tikslai po 2016 m., nėra pakankamai sukonkretintos. Remiantis Komisijos 2015 m. pavasario prognoze, 2015 m. struktūrinis balansas turėtų 0,4 % BVP nukrypti nuo vidutinio laikotarpio tikslo. Atsižvelgiant į prognozuojamą struktūrinio balanso pablogėjimą 0,6 % BVP, palyginti su 0,3 % BVP struktūriniu koregavimu, kurio reikia norint pasiekti vidutinio laikotarpio tikslą, nuokrypis 2016 m. turėtų būti didelis. Tai reikštų maždaug 0,9 % BVP nuokrypį nuo Stabilumo ir augimo pakto reikalavimo. Todėl reikės papildomų priemonių. Kartu iš stabilumo programos ir Komisijos 2015 m. pavasario prognozės matyti, kad bendroji skola 2015–2016 m. toliau mažės pagal pereinamojo laikotarpio skolos taisyklę. Remdamasi stabilumo programos vertinimu ir atsižvelgdama į Komisijos 2015 m. pavasario prognozę, Taryba mano, kad yra rizika, jog Austrija nesilaikys Stabilumo ir augimo pakto nuostatų; |
| --- | --- |

(8)

šiuo metu Austrijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis ir pereinamojo laikotarpio skolos taisyklė 2014–2016 m. laikotarpiu. 2015 m. stabilumo programoje Vyriausybė planuoja 2015 m. nominalų deficitą laipsniškai sumažinti iki 2,2 % BVP ir toliau jį mažinti iki 0,5 % BVP 2019 m. Pagal stabilumo programą vidutinio laikotarpio tikslas – užtikrinti ne didesnį kaip 0,45 % BVP struktūrinį deficitą – buvo pasiektas 2014 m. ir Vyriausybė planuoja šio tikslo laikytis visą programos laikotarpį. Tačiau iš perskaičiuoto struktūrinio balanso matyti, kad 2015 m. nuo vidutinio laikotarpio tikslo bus nukrypta. Valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP, manoma, pašoks iki 86,8 % 2015 m., tada laipsniškai sumažės iki 79,7 % 2019 m. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos stabilumo programoje pateiktos biudžeto projekcijos, yra tikėtinas. Tačiau priemonės, kurias taikant būtų pasiekti planuojami deficito tikslai po 2016 m., nėra pakankamai sukonkretintos. Remiantis Komisijos 2015 m. pavasario prognoze, 2015 m. struktūrinis balansas turėtų 0,4 % BVP nukrypti nuo vidutinio laikotarpio tikslo. Atsižvelgiant į prognozuojamą struktūrinio balanso pablogėjimą 0,6 % BVP, palyginti su 0,3 % BVP struktūriniu koregavimu, kurio reikia norint pasiekti vidutinio laikotarpio tikslą, nuokrypis 2016 m. turėtų būti didelis. Tai reikštų maždaug 0,9 % BVP nuokrypį nuo Stabilumo ir augimo pakto reikalavimo. Todėl reikės papildomų priemonių. Kartu iš stabilumo programos ir Komisijos 2015 m. pavasario prognozės matyti, kad bendroji skola 2015–2016 m. toliau mažės pagal pereinamojo laikotarpio skolos taisyklę. Remdamasi stabilumo programos vertinimu ir atsižvelgdama į Komisijos 2015 m. pavasario prognozę, Taryba mano, kad yra rizika, jog Austrija nesilaikys Stabilumo ir augimo pakto nuostatų;

| (9) | įvairių valdžios lygmenų santykiai išlieka sudėtingi, todėl mažėja pagrindinių viešojo administravimo sektorių veiksmingumas. Austrija ir toliau yra tarp šalių, kurių subnacionaliniai nuosavi mokesčiai, išreikšti BVP procentine dalimi, yra vieni žemiausių. Nepaisant tokio žemo mokesčių autonomijos lygio, subnacionalinės Vyriausybės turi keletą išlaidų srities ir administracinių pareigų. Dėl labai sudėtingų ir nesuderintų pajamų ir išlaidų srities pareigų nelengva įgyvendinti plataus masto politikos reformas; |
| --- | --- |

(9)

įvairių valdžios lygmenų santykiai išlieka sudėtingi, todėl mažėja pagrindinių viešojo administravimo sektorių veiksmingumas. Austrija ir toliau yra tarp šalių, kurių subnacionaliniai nuosavi mokesčiai, išreikšti BVP procentine dalimi, yra vieni žemiausių. Nepaisant tokio žemo mokesčių autonomijos lygio, subnacionalinės Vyriausybės turi keletą išlaidų srities ir administracinių pareigų. Dėl labai sudėtingų ir nesuderintų pajamų ir išlaidų srities pareigų nelengva įgyvendinti plataus masto politikos reformas;

| (10) | Austrijos pensijų sistemos ilgalaikiam fiskaliniam tvarumui vis dar neigiamą poveikį daro struktūriniai trūkumai. Nepanašu, kad ligšiolinėmis Austrijos reformomis būtų pavykę užtikrinti sistemos ilgalaikį fiskalinį tvarumą. Pirma, faktinis senatvės pensijos amžius išlieka gerokai mažesnis už teisės aktais nustatytą pensinį amžių. Antra, teisės aktais nustatytas moterų pensinis amžius yra gerokai mažesnis nei vyrų ir iki 2024 m. ilginamas nebus. Trečia, teisės aktais nustatytas pensinis amžius vis dar nesusietas su nuolat ilgėjančia tikėtina gyvenimo trukme. Austrija ėmėsi kelių priemonių, siekdama ilginti faktinį senatvės pensijos amžių, kuris dabar yra 59,7 m. (2014 m.), tačiau nesiekia ES vidurkio, t. y. 63,1 m. (2013 m.). Taikomos profesinio gyvenimo ilginimo priemonės, kuriomis mažinamos galimybės naudotis ankstyvo išėjimo į pensiją ir neįgalumo sistemomis. Be to, padidintos metinės baudos, taikomos anksti išėjusiesiems į pensiją, ir pailgintas pensinis stažas, suteikiantis teisę naudotis tokiomis sistemomis. Kol kas neaišku, ar šiomis priemonėmis iš tikro bus padarytas numatomas teigiamas poveikis biudžetui; |
| --- | --- |

(10)

Austrijos pensijų sistemos ilgalaikiam fiskaliniam tvarumui vis dar neigiamą poveikį daro struktūriniai trūkumai. Nepanašu, kad ligšiolinėmis Austrijos reformomis būtų pavykę užtikrinti sistemos ilgalaikį fiskalinį tvarumą. Pirma, faktinis senatvės pensijos amžius išlieka gerokai mažesnis už teisės aktais nustatytą pensinį amžių. Antra, teisės aktais nustatytas moterų pensinis amžius yra gerokai mažesnis nei vyrų ir iki 2024 m. ilginamas nebus. Trečia, teisės aktais nustatytas pensinis amžius vis dar nesusietas su nuolat ilgėjančia tikėtina gyvenimo trukme. Austrija ėmėsi kelių priemonių, siekdama ilginti faktinį senatvės pensijos amžių, kuris dabar yra 59,7 m. (2014 m.), tačiau nesiekia ES vidurkio, t. y. 63,1 m. (2013 m.). Taikomos profesinio gyvenimo ilginimo priemonės, kuriomis mažinamos galimybės naudotis ankstyvo išėjimo į pensiją ir neįgalumo sistemomis. Be to, padidintos metinės baudos, taikomos anksti išėjusiesiems į pensiją, ir pailgintas pensinis stažas, suteikiantis teisę naudotis tokiomis sistemomis. Kol kas neaišku, ar šiomis priemonėmis iš tikro bus padarytas numatomas teigiamas poveikis biudžetui;

| (11) | Austrijos sveikatos priežiūros išlaidos yra vienos didžiausių Sąjungoje. Vykdoma (2013–2016 m.) sveikatos priežiūros sistemos reforma siekiama nuo 2016 m. nustatyti nekintamą išlaidų dydį, išreikštą BVP procentine dalimi. Vis dėlto net ir tuo atveju, jei reformos pavyks, sveikatos priežiūros sistemos fiskaliniam tvarumui ir veiksmingumui dar vis kyla struktūrinių sunkumų. Jau dabar reikia imtis priemonių dėl laikotarpio po 2016 m. Pavyzdžiui, daugiau ligonių reikėtų gydyti daugiadisciplinėse pirminės ambulatorinės priežiūros įstaigose, o vidutinė gydymo ligoninėje trukmė turėtų būti toliau trumpinama; |
| --- | --- |

(11)

Austrijos sveikatos priežiūros išlaidos yra vienos didžiausių Sąjungoje. Vykdoma (2013–2016 m.) sveikatos priežiūros sistemos reforma siekiama nuo 2016 m. nustatyti nekintamą išlaidų dydį, išreikštą BVP procentine dalimi. Vis dėlto net ir tuo atveju, jei reformos pavyks, sveikatos priežiūros sistemos fiskaliniam tvarumui ir veiksmingumui dar vis kyla struktūrinių sunkumų. Jau dabar reikia imtis priemonių dėl laikotarpio po 2016 m. Pavyzdžiui, daugiau ligonių reikėtų gydyti daugiadisciplinėse pirminės ambulatorinės priežiūros įstaigose, o vidutinė gydymo ligoninėje trukmė turėtų būti toliau trumpinama;

| (12) | Austrijai vis dar sudėtinga užtikrinti ilgalaikę tinkamos kvalifikacijos darbo jėgos pasiūlą. Nedarbo lygis (apie 5,6 %) yra vienas mažiausių Sąjungoje, tačiau tam tikrų darbo jėgos segmentų potencialas darbo rinkoje nėra visiškai panaudotas. Austrija ėmėsi keleto priemonių profesiniam gyvenimui ilginti, moterų dalyvavimui darbo rinkoje palengvinti ir migrantų kilmės darbo jėgos potencialui labiau panaudoti (pavyzdžiui, patobulinta jų kvalifikacijos pripažinimo procedūra). Tačiau pastarąsias reformas reikia atidžiai stebėti, o siekiant visiškai panaudoti šių grupių potencialą darbo rinkoje, reikia imtis daugiau priemonių; |
| --- | --- |

(12)

Austrijai vis dar sudėtinga užtikrinti ilgalaikę tinkamos kvalifikacijos darbo jėgos pasiūlą. Nedarbo lygis (apie 5,6 %) yra vienas mažiausių Sąjungoje, tačiau tam tikrų darbo jėgos segmentų potencialas darbo rinkoje nėra visiškai panaudotas. Austrija ėmėsi keleto priemonių profesiniam gyvenimui ilginti, moterų dalyvavimui darbo rinkoje palengvinti ir migrantų kilmės darbo jėgos potencialui labiau panaudoti (pavyzdžiui, patobulinta jų kvalifikacijos pripažinimo procedūra). Tačiau pastarąsias reformas reikia atidžiai stebėti, o siekiant visiškai panaudoti šių grupių potencialą darbo rinkoje, reikia imtis daugiau priemonių;

| (13) | 2015 m. kovo 13 d. Austrija pristatė išsamią mokesčių reformą, kuria siekiama permoduliuoti gyventojų pajamų mokesčio laiptelius ir tarifus, visų pirma gyventojų pajamų mokesčio mažiausią tarifą sumažinti nuo 36,5 % iki 25 %. Skaičiuojama, kad mokesčio lengvata sudarys 4,9 mlrd. EUR, be to, numatoma 300 mln. EUR papildomų išlaidų šeimos politikai ir mokslinių tyrimų veiklai remti. Pagal pasiūlymą šis mokesčių perkėlimas bus iš dalies finansuojamas kovojant su mokesčių slėpimu, mažinant viešąsias išlaidas, kai kuriose srityse iki 13 % padidinant lengvatinius PVM tarifus ir pakeliant kapitalo pajamų mokestį nuo 25 % iki 27,5 %. Šios planuojamos reformos iš esmės atitinka 2014 m. Tarybos rekomendacijas. Greičiausiai jomis bus padidintos nedidelius atlyginimus galinčių uždirbti asmenų ir antrųjų šeimoje uždirbančių asmenų paskatos dirbti ir remiamos disponuojamosios pajamos. Tačiau reformą reikėtų įgyvendinti nedarant poveikio biudžetui; |
| --- | --- |

(13)

2015 m. kovo 13 d. Austrija pristatė išsamią mokesčių reformą, kuria siekiama permoduliuoti gyventojų pajamų mokesčio laiptelius ir tarifus, visų pirma gyventojų pajamų mokesčio mažiausią tarifą sumažinti nuo 36,5 % iki 25 %. Skaičiuojama, kad mokesčio lengvata sudarys 4,9 mlrd. EUR, be to, numatoma 300 mln. EUR papildomų išlaidų šeimos politikai ir mokslinių tyrimų veiklai remti. Pagal pasiūlymą šis mokesčių perkėlimas bus iš dalies finansuojamas kovojant su mokesčių slėpimu, mažinant viešąsias išlaidas, kai kuriose srityse iki 13 % padidinant lengvatinius PVM tarifus ir pakeliant kapitalo pajamų mokestį nuo 25 % iki 27,5 %. Šios planuojamos reformos iš esmės atitinka 2014 m. Tarybos rekomendacijas. Greičiausiai jomis bus padidintos nedidelius atlyginimus galinčių uždirbti asmenų ir antrųjų šeimoje uždirbančių asmenų paskatos dirbti ir remiamos disponuojamosios pajamos. Tačiau reformą reikėtų įgyvendinti nedarant poveikio biudžetui;

| (14) | Austrijos mokyklų sistemai būdingas mažas mokyklos nebaigusių asmenų skaičius, daug žemesnis nei ES vidurkis. Stipri ir puikiai veikianti profesinio rengimo ir mokymo sistema į rinką išleidžia daug aukštos kvalifikacijos darbuotojų. Vis dėlto dar vis sudėtinga pagerinti jaunuolių, kurių socialinės ir ekonominės sąlygos yra prastos, ypač migrantų kilmės jaunuolių, išsilavinimo lygį ir kartu galimybes įsidarbinti. Naujos vidurinių mokyklų sistemos (Neue Mittelschule) įgyvendinimo įvertinimas atskleidė trūkumus, kuriuos dar teks šalinti; |
| --- | --- |

(14)

Austrijos mokyklų sistemai būdingas mažas mokyklos nebaigusių asmenų skaičius, daug žemesnis nei ES vidurkis. Stipri ir puikiai veikianti profesinio rengimo ir mokymo sistema į rinką išleidžia daug aukštos kvalifikacijos darbuotojų. Vis dėlto dar vis sudėtinga pagerinti jaunuolių, kurių socialinės ir ekonominės sąlygos yra prastos, ypač migrantų kilmės jaunuolių, išsilavinimo lygį ir kartu galimybes įsidarbinti. Naujos vidurinių mokyklų sistemos (Neue Mittelschule) įgyvendinimo įvertinimas atskleidė trūkumus, kuriuos dar teks šalinti;

| (15) | vykdant Europos semestrą, Taryba nuolatos Austrijai rekomenduoja didinti ir skatinti paslaugų sektoriaus konkurenciją, tačiau iki šiol imtasi mažai politikos veiksmų. Kelioms profesijoms iki šiol taikomi reikalavimai dėl teisinės formos, akcijų turėjimo ir įkainių, kurie tampa reguliavimo kliūtimi patekti į rinką ir trukdo kitų valstybių narių specialistams arba specialistų įmonėms steigti savo verslą Austrijoje. Dalyvaudama tarpusavio vertinimo procese, Austrija peržiūri taisykles, taikomas norintiems dirbti pagal tam tikras profesijas, ir profesinės veiklos rezultatus, kad galėtų įvertinti, ar jie proporcingi ir tarnauja bendram interesui. Palyginti su kitų valstybių narių konkurencijos institucijomis, Austrijos federalinei konkurencijos institucijai trūksta išteklių ir tai jai trukdo veiksmingiau dirbti; |
| --- | --- |

(15)

vykdant Europos semestrą, Taryba nuolatos Austrijai rekomenduoja didinti ir skatinti paslaugų sektoriaus konkurenciją, tačiau iki šiol imtasi mažai politikos veiksmų. Kelioms profesijoms iki šiol taikomi reikalavimai dėl teisinės formos, akcijų turėjimo ir įkainių, kurie tampa reguliavimo kliūtimi patekti į rinką ir trukdo kitų valstybių narių specialistams arba specialistų įmonėms steigti savo verslą Austrijoje. Dalyvaudama tarpusavio vertinimo procese, Austrija peržiūri taisykles, taikomas norintiems dirbti pagal tam tikras profesijas, ir profesinės veiklos rezultatus, kad galėtų įvertinti, ar jie proporcingi ir tarnauja bendram interesui. Palyginti su kitų valstybių narių konkurencijos institucijomis, Austrijos federalinei konkurencijos institucijai trūksta išteklių ir tai jai trukdo veiksmingiau dirbti;

| (16) | Austrijos bankų sektorius išlieka atsparus, tačiau susiduria su keliomis problemomis tiek vidaus rinkoje, tiek dėl pažeidžiamų užsienio pozicijų. 2014 m. toliau gerėjo bankų sektoriaus kapitalizacija, tačiau Austrijos bankų pelningumas patiria spaudimą. 2014 m. penkios iš šešių didžiausių Austrijos kredito įstaigų, atlikus išsamų ECB įvertinimą, įvertintos teigiamai (išskyrus Österreichische Volksbanken (ÖVAG)). Restruktūrizuodama ÖVAG ir Hypo Group Alpe Adria (HGAA), Austrija padarė didelę pažangą; |
| --- | --- |

(16)

Austrijos bankų sektorius išlieka atsparus, tačiau susiduria su keliomis problemomis tiek vidaus rinkoje, tiek dėl pažeidžiamų užsienio pozicijų. 2014 m. toliau gerėjo bankų sektoriaus kapitalizacija, tačiau Austrijos bankų pelningumas patiria spaudimą. 2014 m. penkios iš šešių didžiausių Austrijos kredito įstaigų, atlikus išsamų ECB įvertinimą, įvertintos teigiamai (išskyrus Österreichische Volksbanken (ÖVAG)). Restruktūrizuodama ÖVAG ir Hypo Group Alpe Adria (HGAA), Austrija padarė didelę pažangą;

| (17) | vykdant Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Austrijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2015 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino stabilumo programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat įvertino veiksmus, kurių Austrija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Austrijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES lygmens priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą. Rekomendacijos pagal Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–4 rekomendacijose; |
| --- | --- |

(17)

vykdant Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Austrijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2015 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino stabilumo programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat įvertino veiksmus, kurių Austrija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Austrijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES lygmens priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą. Rekomendacijos pagal Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–4 rekomendacijose;

| (18) | atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo stabilumo programą, o jos nuomonė (6) pateikiama visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje; |
| --- | --- |

(18)

atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo stabilumo programą, o jos nuomonė (6) pateikiama visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje;

| (19) | vykdant Europos semestrą, Komisija taip pat atliko visos euro zonos ekonominės politikos analizę. Remdamasi šia analize, Taryba pateikė konkrečias rekomendacijas, skirtas valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro (7). Kaip šalis, kurios valiuta yra euro, Austrija taip pat turėtų užtikrinti, kad tos rekomendacijos būtų visiškai ir laiku įgyvendintos, |
| --- | --- |

(19)

vykdant Europos semestrą, Komisija taip pat atliko visos euro zonos ekonominės politikos analizę. Remdamasi šia analize, Taryba pateikė konkrečias rekomendacijas, skirtas valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro (7). Kaip šalis, kurios valiuta yra euro, Austrija taip pat turėtų užtikrinti, kad tos rekomendacijos būtų visiškai ir laiku įgyvendintos,

REKOMENDUOJA Austrijai 2015–2016 m. imtis šių veiksmų:

| 1. | 2015–2016 m. išvengti nuokrypio nuo vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo. Užtikrinti, kad mokesčių reforma, kuria siekiama mažinti darbuotojams tenkančią mokesčių naštą, neturėtų poveikio biudžetui. Suderinti įvairių valdžios lygmenų finansavimo ir išlaidų srities pareigas. Imtis priemonių ilgalaikiam pensijų sistemos tvarumui užtikrinti, be kita ko, paankstinant vyrų ir moterų teisės aktais nustatyto pensinio amžiaus suvienodinimą ir susiejant teisės aktais nustatytą pensinį amžių su tikėtina gyvenimo trukme. |
| --- | --- |

1.

2015–2016 m. išvengti nuokrypio nuo vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo. Užtikrinti, kad mokesčių reforma, kuria siekiama mažinti darbuotojams tenkančią mokesčių naštą, neturėtų poveikio biudžetui. Suderinti įvairių valdžios lygmenų finansavimo ir išlaidų srities pareigas. Imtis priemonių ilgalaikiam pensijų sistemos tvarumui užtikrinti, be kita ko, paankstinant vyrų ir moterų teisės aktais nustatyto pensinio amžiaus suvienodinimą ir susiejant teisės aktais nustatytą pensinį amžių su tikėtina gyvenimo trukme.

| 2. | Stiprinti priemones, kuriomis didinamas vyresnio amžiaus darbuotojų ir moterų dalyvavimas darbo rinkoje, kartu gerinant teikiamas vaikų priežiūros ir ilgalaikės priežiūros paslaugas. Imtis veiksmų palankių sąlygų neturinčių jaunuolių išsilavinimo lygiui kelti. |
| --- | --- |

2.

Stiprinti priemones, kuriomis didinamas vyresnio amžiaus darbuotojų ir moterų dalyvavimas darbo rinkoje, kartu gerinant teikiamas vaikų priežiūros ir ilgalaikės priežiūros paslaugas. Imtis veiksmų palankių sąlygų neturinčių jaunuolių išsilavinimo lygiui kelti.

| 3. | Šalinti neproporcingas kliūtis paslaugų teikėjams ir tarpdalykines paslaugas teikiančių įmonių steigimo kliūtis. |
| --- | --- |

3.

Šalinti neproporcingas kliūtis paslaugų teikėjams ir tarpdalykines paslaugas teikiančių įmonių steigimo kliūtis.

| 4. | Spręsti galimo finansų sektoriaus pažeidžiamumo problemą, susijusią su užsienio pozicija ir nepakankama turto kokybe. |
| --- | --- |

4.

Spręsti galimo finansų sektoriaus pažeidžiamumo problemą, susijusią su užsienio pozicija ir nepakankama turto kokybe.

Priimta Briuselyje 2015 m. liepos 14 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

P. GRAMEGNA

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

1

(2)  Toliau taikomos pagal 2014 m. gegužės 6 d. Tarybos sprendimą 2014/322/ES dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių 2014 m. (OL L 165, 2014 6 4, p. 49).

2

(3)  2014 m. liepos 8 d. Tarybos rekomendacija dėl 2014 m. Austrijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2014 m. Austrijos stabilumo programos (OL C 247, 2014 7 29, p. 92).

3

(4)  2013 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 473/2013 dėl euro zonos valstybių narių biudžeto planų projektų stebėsenos bei vertinimo ir perviršinio deficito padėties ištaisymo užtikrinimo bendrųjų nuostatų (OL L 140, 2013 5 27, p. 11).

4

(5)  2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (OL L 306, 2011 11 23, p. 25).

5

(6)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.

6

(7)  OL C 272, 2015 8 18, p. 98.

7

---

| 18.8.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 272/91 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 272/91

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2015 m. liepos 14 d.

dėl 2015 m. Lenkijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2015 m. Lenkijos konvergencijos programos

(2015/C 272/24)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

kadangi:

| (1) | 2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują augimo ir darbo vietų kūrimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonominės politikos koordinavimu. Strategijoje daugiausia dėmesio skiriama toms svarbioms sritims, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas; |
| --- | --- |

(1)

2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują augimo ir darbo vietų kūrimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonominės politikos koordinavimu. Strategijoje daugiausia dėmesio skiriama toms svarbioms sritims, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas;

| (2) | remdamasi Komisijos pasiūlymais, 2015 m. liepos 14 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos ekonominės politikos bendrų gairių, o 2010 m. spalio 21 d. – sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (2). Abejos gairės kartu sudaro integruotas gaires, ir į jas valstybių narių buvo paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonominę ir užimtumo politiką; |
| --- | --- |

(2)

remdamasi Komisijos pasiūlymais, 2015 m. liepos 14 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos ekonominės politikos bendrų gairių, o 2010 m. spalio 21 d. – sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (2). Abejos gairės kartu sudaro integruotas gaires, ir į jas valstybių narių buvo paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonominę ir užimtumo politiką;

| (3) | 2014 m. liepos 8 d. Taryba priėmė rekomendaciją (3) dėl Lenkijos 2014 m. nacionalinės reformų programos ir pateikė nuomonę dėl atnaujintos 2014 m. Lenkijos konvergencijos programos; |
| --- | --- |

(3)

2014 m. liepos 8 d. Taryba priėmė rekomendaciją (3) dėl Lenkijos 2014 m. nacionalinės reformų programos ir pateikė nuomonę dėl atnaujintos 2014 m. Lenkijos konvergencijos programos;

| (4) | 2014 m. lapkričio 28 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2015 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Tą pačią dieną Komisija, remdamasi Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1176/2011 (4), priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje Lenkija nenurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių bus rengiama nuodugni apžvalga; |
| --- | --- |

(4)

2014 m. lapkričio 28 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2015 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Tą pačią dieną Komisija, remdamasi Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1176/2011 (4), priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje Lenkija nenurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių bus rengiama nuodugni apžvalga;

| (5) | 2014 m. gruodžio 18 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, pagal kuriuos reikia skatinti investicijas, intensyviau vykdyti struktūrines reformas ir vykdyti atsakingą augimui palankų fiskalinį konsolidavimą; |
| --- | --- |

(5)

2014 m. gruodžio 18 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, pagal kuriuos reikia skatinti investicijas, intensyviau vykdyti struktūrines reformas ir vykdyti atsakingą augimui palankų fiskalinį konsolidavimą;

| (6) | 2015 m. vasario 26 d. Komisija paskelbė 2015 m. ataskaitą dėl Lenkijos. Joje įvertinama Lenkijos pažanga, padaryta įgyvendinant šaliai skirtas rekomendacijas, priimtas 2014 m. liepos 8 d.; |
| --- | --- |

(6)

2015 m. vasario 26 d. Komisija paskelbė 2015 m. ataskaitą dėl Lenkijos. Joje įvertinama Lenkijos pažanga, padaryta įgyvendinant šaliai skirtas rekomendacijas, priimtas 2014 m. liepos 8 d.;

| (7) | 2015 m. balandžio 29 d. Lenkija pateikė 2015 m. nacionalinę reformų programą, o 2015 m. balandžio 30 d. – 2015 m. konvergencijos programą. Siekiant atsižvelgti į abiejų programų tarpusavio sąsajas, jos vertintos vienu metu; |
| --- | --- |

(7)

2015 m. balandžio 29 d. Lenkija pateikė 2015 m. nacionalinę reformų programą, o 2015 m. balandžio 30 d. – 2015 m. konvergencijos programą. Siekiant atsižvelgti į abiejų programų tarpusavio sąsajas, jos vertintos vienu metu;

| (8) | 2015 m. birželio mėn. nutraukus perviršinio deficito procedūrą (5), Lenkijai šiuo metu taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis. Savo 2015 m. konvergencijos programoje Vyriausybė planuoja laipsniškai sumažinti nominalų deficitą nuo 3,2 % BVP iki 2,7 % BVP 2015 m. ir dar labiau jį mažinti iki 1,2 % BVP 2018 m. Remiantis Komisijos 2015 m. pavasario prognoze, galima laikyti, kad perviršinis deficitas buvo panaikintas jau 2014 m., tai yra metais anksčiau nei galutinis terminas, atsižvelgiant į tai, kad didesnis nei Sutartyje nustatyta 3 % BVP pamatinė vertė rodiklis paaiškinamas sisteminės pensijų reformos grynosiomis biudžeto išlaidomis. Pagal konvergencijos programą Vyriausybė planuoja iki 2019 m. pasiekti vidutinio laikotarpio tikslą – 1 % BVP struktūrinį deficitą. Valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2015 m. pašoks iki 51,7 % BVP ir jį Vyriausybė planuoja sumažinti iki 49,1 % BVP 2018 m. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios biudžeto projekcijos, yra tikėtinas 2015 m. ir palankus 2016 m. Remiantis bendru vertinimu, prognozuojama, kad 2015 m. Lenkija užtikrins reikiamą koregavimą siekiant vidutinio laikotarpio tikslo, nes grynųjų išlaidų augimas nesiekia išlaidų kriterijaus. Priemonės, kurias taikant būtų pasiekti planuojami deficito tikslai nuo 2016 m., nėra pakankamai tiksliai nurodytos. Atsižvelgiant į Komisijos 2015 m. pavasario prognozę, esama rizikos, kad 2016 m. bus kiek nukrypta nuo reikalaujamo koregavimo, nes struktūrinis koregavimas neatitinka reikalavimo. Todėl 2016 m. reikės papildomų priemonių. Remdamasi konvergencijos programos vertinimu ir atsižvelgdama į Komisijos 2015 m. pavasario prognozę, Taryba mano, kad, kaip tikimasi, Lenkija iš esmės laikysis Stabilumo ir augimo pakto nuostatų. Mokestines pajamas būtų galima padidinti sumažinus šiuo metu pernelyg dažną lengvatinių PVM tarifų taikymą ir padidinus mokesčių administravimo veiksmingumą; |
| --- | --- |

(8)

2015 m. birželio mėn. nutraukus perviršinio deficito procedūrą (5), Lenkijai šiuo metu taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis. Savo 2015 m. konvergencijos programoje Vyriausybė planuoja laipsniškai sumažinti nominalų deficitą nuo 3,2 % BVP iki 2,7 % BVP 2015 m. ir dar labiau jį mažinti iki 1,2 % BVP 2018 m. Remiantis Komisijos 2015 m. pavasario prognoze, galima laikyti, kad perviršinis deficitas buvo panaikintas jau 2014 m., tai yra metais anksčiau nei galutinis terminas, atsižvelgiant į tai, kad didesnis nei Sutartyje nustatyta 3 % BVP pamatinė vertė rodiklis paaiškinamas sisteminės pensijų reformos grynosiomis biudžeto išlaidomis. Pagal konvergencijos programą Vyriausybė planuoja iki 2019 m. pasiekti vidutinio laikotarpio tikslą – 1 % BVP struktūrinį deficitą. Valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2015 m. pašoks iki 51,7 % BVP ir jį Vyriausybė planuoja sumažinti iki 49,1 % BVP 2018 m. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios biudžeto projekcijos, yra tikėtinas 2015 m. ir palankus 2016 m. Remiantis bendru vertinimu, prognozuojama, kad 2015 m. Lenkija užtikrins reikiamą koregavimą siekiant vidutinio laikotarpio tikslo, nes grynųjų išlaidų augimas nesiekia išlaidų kriterijaus. Priemonės, kurias taikant būtų pasiekti planuojami deficito tikslai nuo 2016 m., nėra pakankamai tiksliai nurodytos. Atsižvelgiant į Komisijos 2015 m. pavasario prognozę, esama rizikos, kad 2016 m. bus kiek nukrypta nuo reikalaujamo koregavimo, nes struktūrinis koregavimas neatitinka reikalavimo. Todėl 2016 m. reikės papildomų priemonių. Remdamasi konvergencijos programos vertinimu ir atsižvelgdama į Komisijos 2015 m. pavasario prognozę, Taryba mano, kad, kaip tikimasi, Lenkija iš esmės laikysis Stabilumo ir augimo pakto nuostatų. Mokestines pajamas būtų galima padidinti sumažinus šiuo metu pernelyg dažną lengvatinių PVM tarifų taikymą ir padidinus mokesčių administravimo veiksmingumą;

| (9) | Lenkijos fiskalinei sistemai būtų naudinga, jeigu būtų sukurtas nepriklausomas organas (arba kaip savarankiška institucija, arba kaip organas jau egzistuojančioje institucijoje), atsakingas už fiskalinių taisyklių laikymosi ex ante ir ex post vertinimus, makroekonominių ir biudžetinių prognozių vertinimą ir ilgalaikio viešųjų finansų tvarumo tyrimą; |
| --- | --- |

(9)

Lenkijos fiskalinei sistemai būtų naudinga, jeigu būtų sukurtas nepriklausomas organas (arba kaip savarankiška institucija, arba kaip organas jau egzistuojančioje institucijoje), atsakingas už fiskalinių taisyklių laikymosi ex ante ir ex post vertinimus, makroekonominių ir biudžetinių prognozių vertinimą ir ilgalaikio viešųjų finansų tvarumo tyrimą;

| (10) | 2013 m. pabaigoje Lenkija panaikino 1999 m. sisteminę pensijų reformą. Nors panaikinus 1999 m. sisteminę pensijų reformą trumpuoju laikotarpiu kiek palengvinta biudžeto padėtis, tai nepagerina ilgalaikio viešųjų finansų tvarumo, kadangi trumpalaikę didesnių socialinių įmokų ir mažesnių palūkanų mokėjimų naudą panaikins didesnės būsimų pensijų išmokos pagal valstybinių pensijų sistemą. Apskritai, 1999 m. sisteminės pensijų reformos panaikinimas ilguoju laikotarpiu susijęs su tam tikra rizika viešiesiems Lenkijos finansams; |
| --- | --- |

(10)

2013 m. pabaigoje Lenkija panaikino 1999 m. sisteminę pensijų reformą. Nors panaikinus 1999 m. sisteminę pensijų reformą trumpuoju laikotarpiu kiek palengvinta biudžeto padėtis, tai nepagerina ilgalaikio viešųjų finansų tvarumo, kadangi trumpalaikę didesnių socialinių įmokų ir mažesnių palūkanų mokėjimų naudą panaikins didesnės būsimų pensijų išmokos pagal valstybinių pensijų sistemą. Apskritai, 1999 m. sisteminės pensijų reformos panaikinimas ilguoju laikotarpiu susijęs su tam tikra rizika viešiesiems Lenkijos finansams;

| (11) | ūkininkams ir kalnakasiams taikomos socialinės apsaugos lengvatos toliau sudaro kliūtis profesiniam judumui ir turi svarbių padarinių viešiesiems finansams. Šios lengvatų sistemos sulaiko darbuotojus nuo perėjimo į produktyvesnius sektorius, sukuria paslėptą nedarbą ir dėl mažų įmokų yra smarkiai subsidijuojamos mokesčių mokėtojų. 2014 m. Lenkijos žemės ūkio sektoriuje dirbo 11,5 % darbo jėgos, tai yra daugiau nei dvigubai, palyginti su ES vidurkiu, tačiau buvo sukurta tik 3,3 % nacionalinės bendrosios pridėtinės vertės. Valstybės subsidijos ūkininkų socialinės apsaugos sistemai sudaro beveik 1 % BVP, o kalnakasių pensijų sistemai – 0,5 % BVP. Įmokų ir išmokų ryšys yra silpnas ir įmokos daugiausia yra vienodo tarifo. Dideles pajamas gaunantys ūkininkai negali būti sistemingai pašalinami iš sistemos, todėl sudaromos galimybės piktnaudžiauti sistema. Ūkininkų pajamų registravimo ir vertinimo sistemos įdiegimas būtų būtinas pirmas žingsnis siekiant pertvarkyti ūkininkų socialinės apsaugos sistemą; |
| --- | --- |

(11)

ūkininkams ir kalnakasiams taikomos socialinės apsaugos lengvatos toliau sudaro kliūtis profesiniam judumui ir turi svarbių padarinių viešiesiems finansams. Šios lengvatų sistemos sulaiko darbuotojus nuo perėjimo į produktyvesnius sektorius, sukuria paslėptą nedarbą ir dėl mažų įmokų yra smarkiai subsidijuojamos mokesčių mokėtojų. 2014 m. Lenkijos žemės ūkio sektoriuje dirbo 11,5 % darbo jėgos, tai yra daugiau nei dvigubai, palyginti su ES vidurkiu, tačiau buvo sukurta tik 3,3 % nacionalinės bendrosios pridėtinės vertės. Valstybės subsidijos ūkininkų socialinės apsaugos sistemai sudaro beveik 1 % BVP, o kalnakasių pensijų sistemai – 0,5 % BVP. Įmokų ir išmokų ryšys yra silpnas ir įmokos daugiausia yra vienodo tarifo. Dideles pajamas gaunantys ūkininkai negali būti sistemingai pašalinami iš sistemos, todėl sudaromos galimybės piktnaudžiauti sistema. Ūkininkų pajamų registravimo ir vertinimo sistemos įdiegimas būtų būtinas pirmas žingsnis siekiant pertvarkyti ūkininkų socialinės apsaugos sistemą;

| (12) | Lenkijos darbo rinka tebėra susiskaidžiusi. Laikinųjų darbo sutarčių naudojimo rodiklis yra didžiausias Sąjungoje, perėjimo nuo laikino prie nuolatinio užimtumo rodiklis yra mažas, o darbo užmokesčio skirtumas yra didžiausias Sąjungoje. Griežtos atleidimo nuostatos, ilgi teismo procesai ir kitos rūšies našta, tenkanti darbdaviams, juos skatina naudoti terminuotas sutartis ir nestandartines darbo sutartis. Be to, dėl suvokiamų didelių sąnaudų, susijusių su sutartimis, kurioms taikomas Darbo kodeksas, pernelyg dažnai naudojamos civilinės teisės reglamentuojamos sutartys (lenk. umowy cywilnoprawne), kurios yra patrauklios darbdaviams, nes susijusios su mažesnėmis socialinio draudimo įmokomis. Vis dėlto tai, kad didelę dalį sutarčių sudaro tokio tipo sutartys, t. y. susijusios su mažesnėmis įmokomis, gali sumažinti siūlomų užimtumo galimybių kokybę, visų pirma jauniems darbuotojams. Jaunimo nedarbas yra didelis, iš dalies dėl neatitikimo tarp kandidatų kvalifikacijos ir gebėjimų ir darbo rinkos poreikių. Todėl reikia toliau dėti pastangas siekiant pertvarkyti profesinio rengimo ir mokymo sistemą ir padidinti mažą dalyvavimo mokymosi visą gyvenimą programose lygį. Moterų dalyvavimo darbo rinkoje lygis tebėra žemas. Siekdama spręsti šią problemą, Lenkija pagerino ikimokyklinio ugdymo galimybes, bet vis dar yra tarp valstybių narių, kurių rezultatai, susiję su galimybėmis pasinaudoti ankstyvosios vaiko priežiūros paslaugomis, yra prasčiausi; |
| --- | --- |

(12)

Lenkijos darbo rinka tebėra susiskaidžiusi. Laikinųjų darbo sutarčių naudojimo rodiklis yra didžiausias Sąjungoje, perėjimo nuo laikino prie nuolatinio užimtumo rodiklis yra mažas, o darbo užmokesčio skirtumas yra didžiausias Sąjungoje. Griežtos atleidimo nuostatos, ilgi teismo procesai ir kitos rūšies našta, tenkanti darbdaviams, juos skatina naudoti terminuotas sutartis ir nestandartines darbo sutartis. Be to, dėl suvokiamų didelių sąnaudų, susijusių su sutartimis, kurioms taikomas Darbo kodeksas, pernelyg dažnai naudojamos civilinės teisės reglamentuojamos sutartys (lenk. umowy cywilnoprawne), kurios yra patrauklios darbdaviams, nes susijusios su mažesnėmis socialinio draudimo įmokomis. Vis dėlto tai, kad didelę dalį sutarčių sudaro tokio tipo sutartys, t. y. susijusios su mažesnėmis įmokomis, gali sumažinti siūlomų užimtumo galimybių kokybę, visų pirma jauniems darbuotojams. Jaunimo nedarbas yra didelis, iš dalies dėl neatitikimo tarp kandidatų kvalifikacijos ir gebėjimų ir darbo rinkos poreikių. Todėl reikia toliau dėti pastangas siekiant pertvarkyti profesinio rengimo ir mokymo sistemą ir padidinti mažą dalyvavimo mokymosi visą gyvenimą programose lygį. Moterų dalyvavimo darbo rinkoje lygis tebėra žemas. Siekdama spręsti šią problemą, Lenkija pagerino ikimokyklinio ugdymo galimybes, bet vis dar yra tarp valstybių narių, kurių rezultatai, susiję su galimybėmis pasinaudoti ankstyvosios vaiko priežiūros paslaugomis, yra prasčiausi;

| (13) | geležinkelių sektorius patiria sunkumų dėl didelių mokesčių už naudojimąsi keliais ir nepakankamo nacionalinio finansavimo. Projektų rengimo ir įgyvendinimo procedūros dažniausiai yra ilgos ir sudėtingos dėl reglamentavimo ir administracinės aplinkos. Nors neseniai padaryti teisės aktų pakeitimai gali turėti teigiamą poveikį geležinkelių transportui, jie veikiausiai neturės įtakos investicijų projektams, pradėtiems įgyvendinti 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu. Vis dėlto 2014–2020 m. laikotarpiu numatoma gerokai padidinti Europos Sąjungos finansavimą geležinkelių sektoriui; |
| --- | --- |

(13)

geležinkelių sektorius patiria sunkumų dėl didelių mokesčių už naudojimąsi keliais ir nepakankamo nacionalinio finansavimo. Projektų rengimo ir įgyvendinimo procedūros dažniausiai yra ilgos ir sudėtingos dėl reglamentavimo ir administracinės aplinkos. Nors neseniai padaryti teisės aktų pakeitimai gali turėti teigiamą poveikį geležinkelių transportui, jie veikiausiai neturės įtakos investicijų projektams, pradėtiems įgyvendinti 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu. Vis dėlto 2014–2020 m. laikotarpiu numatoma gerokai padidinti Europos Sąjungos finansavimą geležinkelių sektoriui;

| (14) | vykdant Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Lenkijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2015 m. šalies ataskaitoje. Ji taip pat įvertino konvergencijos programą ir nacionalinę reformų programą ir veiksmus, kurių imtasi atsižvelgiant į rekomendacijas, skirtas Lenkijai ankstesniais metais. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Lenkijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES lygmens priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–4 rekomendacijose; |
| --- | --- |

(14)

vykdant Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Lenkijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2015 m. šalies ataskaitoje. Ji taip pat įvertino konvergencijos programą ir nacionalinę reformų programą ir veiksmus, kurių imtasi atsižvelgiant į rekomendacijas, skirtas Lenkijai ankstesniais metais. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Lenkijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES lygmens priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–4 rekomendacijose;

| (15) | atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo konvergencijos programą ir savo nuomonę (6) visų pirma pateikė toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje; |
| --- | --- |

(15)

atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo konvergencijos programą ir savo nuomonę (6) visų pirma pateikė toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje;

REKOMENDUOJA Lenkijai 2016–2015 m. imtis šių veiksmų:

| 1. | Panaikinus perviršinį deficitą užtikrinti 0,5 % BVP fiskalinį koregavimą siekiant vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo 2015 m. ir 2016 m. Įsteigti nepriklausomą fiskalinę tarybą. Išplėsti mokesčių bazę, visų pirma apribojant plačios lengvatinių PVM tarifų sistemos naudojimą. |
| --- | --- |

1.

Panaikinus perviršinį deficitą užtikrinti 0,5 % BVP fiskalinį koregavimą siekiant vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo 2015 m. ir 2016 m. Įsteigti nepriklausomą fiskalinę tarybą. Išplėsti mokesčių bazę, visų pirma apribojant plačios lengvatinių PVM tarifų sistemos naudojimą.

| 2. | Pradėti ūkininkams ir kalnakasiams skirtos pensijų tvarkos derinimą su kitiems darbuotojams taikoma tvarka ir priimti laipsniško visiško suderinimo tvarkaraštį; įdiegti ūkininkų pajamų vertinimo ir registravimo sistemą. |
| --- | --- |

2.

Pradėti ūkininkams ir kalnakasiams skirtos pensijų tvarkos derinimą su kitiems darbuotojams taikoma tvarka ir priimti laipsniško visiško suderinimo tvarkaraštį; įdiegti ūkininkų pajamų vertinimo ir registravimo sistemą.

| 3. | Imtis priemonių siekiant sumažinti pernelyg dažną laikinųjų ir civilinės teisės reglamentuojamų sutarčių naudojimą darbo rinkoje. |
| --- | --- |

3.

Imtis priemonių siekiant sumažinti pernelyg dažną laikinųjų ir civilinės teisės reglamentuojamų sutarčių naudojimą darbo rinkoje.

| 4. | Panaikinti kliūtis investuoti į geležinkelių projektus. |
| --- | --- |

4.

Panaikinti kliūtis investuoti į geležinkelių projektus.

Priimta Briuselyje 2015 m. liepos 14 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

P. GRAMEGNA

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

1

(2)  Toliau taikomos pagal 2014 m. gegužės 6 d. Tarybos sprendimą 2014/322/ES dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių 2014 m. (OL L 165, 2014 6 4, p. 49).

2

(3)  2014 m. liepos 8 d. Tarybos rekomendacija dėl 2014 m. Lenkijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2014 m. Lenkijos konvergencijos programos (OL C 247, 2014 7 29, p. 97).

3

(4)  2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (OL L 306, 2011 11 23, p. 25).

4

(5)  2015 m. birželio 19 d. Tarybos sprendimas (ES) 2015/1026, kuriuo panaikinamas Sprendimas 2009/589/EB dėl perviršinio deficito Lenkijoje (OL L 163, 2015 6 30, p. 37).

5

(6)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 2 dalį.

6

---

| 18.8.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 272/94 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 272/94

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2015 m. liepos 14 d.

dėl 2015 m. Portugalijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2015 m. Portugalijos stabilumo programos

(2015/C 272/25)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (2), ypač į jo 6 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

kadangi:

| (1) | 2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują augimo ir darbo vietų kūrimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonominės politikos koordinavimu. Strategija yra orientuota į tas svarbias sritis, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas; |
| --- | --- |

(1)

2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują augimo ir darbo vietų kūrimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonominės politikos koordinavimu. Strategija yra orientuota į tas svarbias sritis, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas;

| (2) | remdamasi Komisijos pasiūlymais, 2015 m. liepos 14 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos ekonominės politikos bendrų gairių, o 2010 m. spalio 21 d. – sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (3). Abejos gairės kartu sudaro integruotas gaires, ir į jas valstybių narių buvo paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonominę ir užimtumo politiką; |
| --- | --- |

(2)

remdamasi Komisijos pasiūlymais, 2015 m. liepos 14 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos ekonominės politikos bendrų gairių, o 2010 m. spalio 21 d. – sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (3). Abejos gairės kartu sudaro integruotas gaires, ir į jas valstybių narių buvo paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonominę ir užimtumo politiką;

| (3) | 2014 m. liepos 8 d. Taryba priėmė rekomendaciją (4) dėl 2014 m. Portugalijos nacionalinės reformų programos ir pateikė nuomonę dėl atnaujintos 2014 m. Portugalijos stabilumo programos. 2014 m. lapkričio 28 d., vadovaudamasi Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 473/2013 (5), Komisija pateikė savo nuomonę dėl Portugalijos 2015 m. biudžeto plano projekto; |
| --- | --- |

(3)

2014 m. liepos 8 d. Taryba priėmė rekomendaciją (4) dėl 2014 m. Portugalijos nacionalinės reformų programos ir pateikė nuomonę dėl atnaujintos 2014 m. Portugalijos stabilumo programos. 2014 m. lapkričio 28 d., vadovaudamasi Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 473/2013 (5), Komisija pateikė savo nuomonę dėl Portugalijos 2015 m. biudžeto plano projekto;

| (4) | 2014 m. lapkričio 28 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2015 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Tą pačią dieną Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje nurodyta, kad Portugalija yra viena iš valstybių narių, dėl kurios reikės parengti nuodugnią apžvalgą; |
| --- | --- |

(4)

2014 m. lapkričio 28 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2015 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Tą pačią dieną Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje nurodyta, kad Portugalija yra viena iš valstybių narių, dėl kurios reikės parengti nuodugnią apžvalgą;

| (5) | 2014 m. gruodžio 18 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, pagal kuriuos reikia skatinti investuoti, intensyviau vykdyti struktūrines reformas ir vykdyti atsakingą augimui palankų fiskalinį konsolidavimą; |
| --- | --- |

(5)

2014 m. gruodžio 18 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, pagal kuriuos reikia skatinti investuoti, intensyviau vykdyti struktūrines reformas ir vykdyti atsakingą augimui palankų fiskalinį konsolidavimą;

| (6) | 2015 m. vasario 26 d. Komisija paskelbė 2015 m. šalies ataskaitą dėl Portugalijos. Joje įvertinta Portugalijos pažanga įgyvendinant 2014 m. liepos 8 d. priimtas šaliai skirtas rekomendacijas. Į šalies ataskaitą įtraukti ir nuodugnios apžvalgos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį rezultatai. Atlikusi analizę Komisija daro išvadą, kad Portugalijoje yra susidaręs perviršinis makroekonominis disbalansas, dėl kurio reikia imtis ryžtingų politikos veiksmų ir kurį reikia specialiai stebėti. Tiesa, kad vykdant koregavimo programą daug pasiekta ekonomikos koregavimo ir politikos priemonių srityse. Nepaisant finansinio įsiskolinimo mažinimo pastangų, kurias deda namų ūkiai ir ne finansų bendrovių sektoriai, išlieka reikšminga rizika, susijusi su dideliu vidaus ir išorės įsiskolinimu įvairiuose sektoriuose, kuri turi būti atidžiai stebima. Finansinio įsiskolinimo mažinimą taip pat apsunkina lėtas augimas, maža infliacija ir didelis nedarbas; |
| --- | --- |

(6)

2015 m. vasario 26 d. Komisija paskelbė 2015 m. šalies ataskaitą dėl Portugalijos. Joje įvertinta Portugalijos pažanga įgyvendinant 2014 m. liepos 8 d. priimtas šaliai skirtas rekomendacijas. Į šalies ataskaitą įtraukti ir nuodugnios apžvalgos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį rezultatai. Atlikusi analizę Komisija daro išvadą, kad Portugalijoje yra susidaręs perviršinis makroekonominis disbalansas, dėl kurio reikia imtis ryžtingų politikos veiksmų ir kurį reikia specialiai stebėti. Tiesa, kad vykdant koregavimo programą daug pasiekta ekonomikos koregavimo ir politikos priemonių srityse. Nepaisant finansinio įsiskolinimo mažinimo pastangų, kurias deda namų ūkiai ir ne finansų bendrovių sektoriai, išlieka reikšminga rizika, susijusi su dideliu vidaus ir išorės įsiskolinimu įvairiuose sektoriuose, kuri turi būti atidžiai stebima. Finansinio įsiskolinimo mažinimą taip pat apsunkina lėtas augimas, maža infliacija ir didelis nedarbas;

| (7) | 2015 m. balandžio 28 d. Portugalija pateikė 2015 m. nacionalinę reformų programą ir 2015 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į abiejų programų tarpusavio sąsajas, jos vertintos vienu metu; |
| --- | --- |

(7)

2015 m. balandžio 28 d. Portugalija pateikė 2015 m. nacionalinę reformų programą ir 2015 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į abiejų programų tarpusavio sąsajas, jos vertintos vienu metu;

| (8) | šiuo metu Portugalijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto korekcinė dalis. 2015 m. stabilumo programoje Vyriausybė planuoja iki 2015 m. panaikinti perviršinį deficitą, o tai atitinka Tarybos nustatytą terminą. Ji siekia 2015 m. nominalų deficitą sumažinti iki 2,7 % BVP ir toliau palaipsniui sumažinti iki 0,6 % BVP 2018 m. Remiantis stabilumo programa, Vyriausybė planuoja 2016 m. pasiekti vidutinio laikotarpio tikslą, kad struktūrinis deficitas neviršytų 0,5 % BVP. Tikimasi, kad 2015 m. valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP sumažės iki 124,2 % ir toliau mažės iki maždaug 112,1 % 2018 m. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios biudžeto projekcijos, yra tikėtinas 2015 ir 2016 m., tačiau gan optimistinis 2017 ir 2018 m., kuriems Portugalijos viešųjų finansų taryba nustatė tam tikrą riziką. Remiantis Komisijos 2015 m. pavasario prognoze, dar nėra užtikrinta, kad perviršinis deficitas būtų panaikintas laiku ir tvariai iki 2015 m., tačiau tai yra tikėtina. Vis dėlto fiskalinės pastangos nesiekia Tarybos rekomenduoto lygio. Darant prielaidą, kad perviršinis deficitas bus panaikintas, Portugalijai nuo 2016 m. būtų taikoma pakto prevencinė dalis. Balanso gerinimo priemonės, kurias taikant būtų pasiekti planuojami deficito tikslai po 2016 m., nebuvo pakankamai tiksliai išdėstytos ir panašu, kad jų nepakaks. Todėl kyla rizika, jog 2016 m. bus gerokai nukrypta nuo reikalaujamo koregavimo plano siekiant vidutinio laikotarpio tikslo ir reikės papildomų struktūrinių priemonių. Remdamasi stabilumo programos vertinimu ir atsižvelgdama į Komisijos 2015 m. pavasario prognozę, Taryba mano, kad yra rizika, jog Portugalija neatitiks Stabilumo ir augimo pakto nuostatų; |
| --- | --- |

(8)

šiuo metu Portugalijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto korekcinė dalis. 2015 m. stabilumo programoje Vyriausybė planuoja iki 2015 m. panaikinti perviršinį deficitą, o tai atitinka Tarybos nustatytą terminą. Ji siekia 2015 m. nominalų deficitą sumažinti iki 2,7 % BVP ir toliau palaipsniui sumažinti iki 0,6 % BVP 2018 m. Remiantis stabilumo programa, Vyriausybė planuoja 2016 m. pasiekti vidutinio laikotarpio tikslą, kad struktūrinis deficitas neviršytų 0,5 % BVP. Tikimasi, kad 2015 m. valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP sumažės iki 124,2 % ir toliau mažės iki maždaug 112,1 % 2018 m. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios biudžeto projekcijos, yra tikėtinas 2015 ir 2016 m., tačiau gan optimistinis 2017 ir 2018 m., kuriems Portugalijos viešųjų finansų taryba nustatė tam tikrą riziką. Remiantis Komisijos 2015 m. pavasario prognoze, dar nėra užtikrinta, kad perviršinis deficitas būtų panaikintas laiku ir tvariai iki 2015 m., tačiau tai yra tikėtina. Vis dėlto fiskalinės pastangos nesiekia Tarybos rekomenduoto lygio. Darant prielaidą, kad perviršinis deficitas bus panaikintas, Portugalijai nuo 2016 m. būtų taikoma pakto prevencinė dalis. Balanso gerinimo priemonės, kurias taikant būtų pasiekti planuojami deficito tikslai po 2016 m., nebuvo pakankamai tiksliai išdėstytos ir panašu, kad jų nepakaks. Todėl kyla rizika, jog 2016 m. bus gerokai nukrypta nuo reikalaujamo koregavimo plano siekiant vidutinio laikotarpio tikslo ir reikės papildomų struktūrinių priemonių. Remdamasi stabilumo programos vertinimu ir atsižvelgdama į Komisijos 2015 m. pavasario prognozę, Taryba mano, kad yra rizika, jog Portugalija neatitiks Stabilumo ir augimo pakto nuostatų;

| (9) | fiskalinis konsolidavimas turi būti pagrįstas didesniu viešųjų išlaidų efektyvumu ir geresne kokybe visais viešojo administravimo lygmenimis ir tolesnėmis viešųjų finansų valdymo sistemos reformomis. Visų pirma reikia dėti daugiau pastangų, kad užtikrinant Įsipareigojimų kontrolės įstatymo vykdymą ir stiprinant atskaitomybę būtų užtikrinta griežta išlaidų kontrolė. Įstatymas dėl vienos darbo užmokesčio skalės buvo paskelbtas 2014 m. rugsėjo mėn. ir taikomas nuo 2015 m. sausio mėn.; ruošiamasi įgyvendinti įstatymo galią turintį dekretą dėl vienos priedų skalės. Valstybės įmonių restruktūrizavimas neužbaigtas. Po 2014 m. rugpjūčio mėn. paskelbtų Konstitucinio Teismo sprendimų vykdant pensijų reformą padaryta nedidelė pažanga rengiant naujas visapusiškas priemones. Pastaruosius dvejus metus Portugalijoje buvo įgyvendinama visapusiška mokesčių sistemos reforma, susijusi su pelno mokesčiu, gyventojų pajamų mokesčiu ir aplinkos mokesčiais. Reikėtų įvertinti bendrą šios reformos poveikį. Esama daug galimybių imtis tolesnių reformų, kuriomis siekiama modernizuoti pajamų administravimą ir dar labiau pagerinti mokesčių mokėtojų mokestinių prievolių vykdymą; |
| --- | --- |

(9)

fiskalinis konsolidavimas turi būti pagrįstas didesniu viešųjų išlaidų efektyvumu ir geresne kokybe visais viešojo administravimo lygmenimis ir tolesnėmis viešųjų finansų valdymo sistemos reformomis. Visų pirma reikia dėti daugiau pastangų, kad užtikrinant Įsipareigojimų kontrolės įstatymo vykdymą ir stiprinant atskaitomybę būtų užtikrinta griežta išlaidų kontrolė. Įstatymas dėl vienos darbo užmokesčio skalės buvo paskelbtas 2014 m. rugsėjo mėn. ir taikomas nuo 2015 m. sausio mėn.; ruošiamasi įgyvendinti įstatymo galią turintį dekretą dėl vienos priedų skalės. Valstybės įmonių restruktūrizavimas neužbaigtas. Po 2014 m. rugpjūčio mėn. paskelbtų Konstitucinio Teismo sprendimų vykdant pensijų reformą padaryta nedidelė pažanga rengiant naujas visapusiškas priemones. Pastaruosius dvejus metus Portugalijoje buvo įgyvendinama visapusiška mokesčių sistemos reforma, susijusi su pelno mokesčiu, gyventojų pajamų mokesčiu ir aplinkos mokesčiais. Reikėtų įvertinti bendrą šios reformos poveikį. Esama daug galimybių imtis tolesnių reformų, kuriomis siekiama modernizuoti pajamų administravimą ir dar labiau pagerinti mokesčių mokėtojų mokestinių prievolių vykdymą;

| (10) | neseniai įgyvendinta keletas kolektyvinių derybų sistemos reformų, tačiau ne visomis jų skatinama suderinti darbo užmokestį su produktyvumu sektoriaus ir įmonės lygmenimis. Sistemos uždavinys – sudaryti sąlygas įmonėms prisitaikyti prie ypatingų aplinkybių. Tai, be kita ko, apima efektyvų esamų nuostatų, pagal kurias įmonėms leidžiama, esant ypatingoms aplinkybėms, nukrypti nuo sektoriaus lygmeniu sudarytų kolektyvinių sutarčių, taikymą. Nepaisant to, kad pastaraisiais metais minimalus darbo užmokestis buvo įšaldytas, nuo 2008 m. nominaliąja verte jis augo kur kas sparčiau negu vidutinis darbo užmokestis, o darbuotojų, gaunančių minimalų darbo užmokestį, dalis padidėjo nuo 5 % 2005 m. iki 12,9 % 2014 m.; |
| --- | --- |

(10)

neseniai įgyvendinta keletas kolektyvinių derybų sistemos reformų, tačiau ne visomis jų skatinama suderinti darbo užmokestį su produktyvumu sektoriaus ir įmonės lygmenimis. Sistemos uždavinys – sudaryti sąlygas įmonėms prisitaikyti prie ypatingų aplinkybių. Tai, be kita ko, apima efektyvų esamų nuostatų, pagal kurias įmonėms leidžiama, esant ypatingoms aplinkybėms, nukrypti nuo sektoriaus lygmeniu sudarytų kolektyvinių sutarčių, taikymą. Nepaisant to, kad pastaraisiais metais minimalus darbo užmokestis buvo įšaldytas, nuo 2008 m. nominaliąja verte jis augo kur kas sparčiau negu vidutinis darbo užmokestis, o darbuotojų, gaunančių minimalų darbo užmokestį, dalis padidėjo nuo 5 % 2005 m. iki 12,9 % 2014 m.;

| (11) | padaryta reikšminga pažanga aktyvios darbo rinkos politikos taikymo ir valstybinių užimtumo tarnybų reformos srityse. Tačiau išlieka problema, kaip pasiekti jaunimą, kuris nedirba, nesimoko ir nedalyvauja mokymuose. Reikia suskaitmeninti daugiau paslaugų, skirtų atitikčiai darbo rinkos poreikiams didinti. Tinkamos socialinės paramos aprėpties, visų pirma minimalių pajamų programos, užtikrinimas išlieka itin svarbus uždavinys. Padaryta tam tikra pažanga gerinant švietimo kokybę ir sąsają su darbo rinka. Kad pagerintų švietimo kokybę, Portugalija reformavo mokymo programas ir mokytojų statutą. Stebėsenos priemonės taikymas ir naujų profesinio rengimo bei mokymo programų suteikiamos įvairios galimybės turėtų padėti spręsti mokyklos nebaigimo problemą ir pagerinti mokymosi rezultatų rodiklius. Naujausiomis reformomis siekiama patobulinti profesinio rengimo ir mokymo sistemą, tačiau tebėra sunku padaryti ją patrauklesnę studentams. Dar vienas uždavinys – skatinti aukštojo mokslo įstaigas, privačiojo sektoriaus įmones ir mokslinių tyrimų organizacijas keistis tarpusavyje žiniomis; |
| --- | --- |

(11)

padaryta reikšminga pažanga aktyvios darbo rinkos politikos taikymo ir valstybinių užimtumo tarnybų reformos srityse. Tačiau išlieka problema, kaip pasiekti jaunimą, kuris nedirba, nesimoko ir nedalyvauja mokymuose. Reikia suskaitmeninti daugiau paslaugų, skirtų atitikčiai darbo rinkos poreikiams didinti. Tinkamos socialinės paramos aprėpties, visų pirma minimalių pajamų programos, užtikrinimas išlieka itin svarbus uždavinys. Padaryta tam tikra pažanga gerinant švietimo kokybę ir sąsają su darbo rinka. Kad pagerintų švietimo kokybę, Portugalija reformavo mokymo programas ir mokytojų statutą. Stebėsenos priemonės taikymas ir naujų profesinio rengimo bei mokymo programų suteikiamos įvairios galimybės turėtų padėti spręsti mokyklos nebaigimo problemą ir pagerinti mokymosi rezultatų rodiklius. Naujausiomis reformomis siekiama patobulinti profesinio rengimo ir mokymo sistemą, tačiau tebėra sunku padaryti ją patrauklesnę studentams. Dar vienas uždavinys – skatinti aukštojo mokslo įstaigas, privačiojo sektoriaus įmones ir mokslinių tyrimų organizacijas keistis tarpusavyje žiniomis;

| (12) | didelės Portugalijos įmonių skolos vis dar atsiliepia jų rezultatams ir stabdo naujas investicijas, o namų ūkių įsiskolinimas smarkiai sumažėjo. Atsižvelgdamas į atliktą išsamų įvertinimą, centrinis bankas sustiprino bankų likvidumo ir kapitalo padėties stebėseną ir taip pat įvertino bankų gaivinimo planus. Įmonių neveiksnių paskolų santykis išlieka didelis (viršija 18 %) ir yra našta bankų balansuose. 2014 m. pradėta vykdyti pelno mokesčio reforma sugriežtinamos grynųjų finansinių išlaidų atskaitymo ribos, tačiau būtų galima toliau spręsti dideliam įsiskolinimui palankaus mokestinio iškraipymo, susijusio su pelno apmokestinimu, problemą. Iš naujo kuriamos įmonių restruktūrizavimo platformos ir procesai PER ir SIREVE daugiau dėmesio skiriant tam, kaip padėti perspektyvioms įmonėms tęsti veiklą, o ne būti likviduotoms. Iš 2014 m. finansinio įsiskolinimo mažinimo duomenų matyti, kad įgyvendinant įmonių skolos naštai sumažinti skirtas priemones padaryta reikšminga pažanga. 2014 m. gegužės mėn. paskelbtas įmonių skolos restruktūrizavimo strateginis planas palaipsniui įtraukiamas į teisės aktus įvairių priemonių pavidalu. Taip pat padaryta pažanga plečiant finansavimo alternatyvų ne finansų įmonėms pasirinkimą skatinant investicijas į nuosavybės vertybinius popierius. 2014 m. rugsėjo mėn. oficialiai įsteigta Vystymosi finansavimo institucija ketina spręsti rinkos nepakankamumo problemą, dėl kurios MVĮ sunkiau gauti finansavimą; |
| --- | --- |

(12)

didelės Portugalijos įmonių skolos vis dar atsiliepia jų rezultatams ir stabdo naujas investicijas, o namų ūkių įsiskolinimas smarkiai sumažėjo. Atsižvelgdamas į atliktą išsamų įvertinimą, centrinis bankas sustiprino bankų likvidumo ir kapitalo padėties stebėseną ir taip pat įvertino bankų gaivinimo planus. Įmonių neveiksnių paskolų santykis išlieka didelis (viršija 18 %) ir yra našta bankų balansuose. 2014 m. pradėta vykdyti pelno mokesčio reforma sugriežtinamos grynųjų finansinių išlaidų atskaitymo ribos, tačiau būtų galima toliau spręsti dideliam įsiskolinimui palankaus mokestinio iškraipymo, susijusio su pelno apmokestinimu, problemą. Iš naujo kuriamos įmonių restruktūrizavimo platformos ir procesai PER ir SIREVE daugiau dėmesio skiriant tam, kaip padėti perspektyvioms įmonėms tęsti veiklą, o ne būti likviduotoms. Iš 2014 m. finansinio įsiskolinimo mažinimo duomenų matyti, kad įgyvendinant įmonių skolos naštai sumažinti skirtas priemones padaryta reikšminga pažanga. 2014 m. gegužės mėn. paskelbtas įmonių skolos restruktūrizavimo strateginis planas palaipsniui įtraukiamas į teisės aktus įvairių priemonių pavidalu. Taip pat padaryta pažanga plečiant finansavimo alternatyvų ne finansų įmonėms pasirinkimą skatinant investicijas į nuosavybės vertybinius popierius. 2014 m. rugsėjo mėn. oficialiai įsteigta Vystymosi finansavimo institucija ketina spręsti rinkos nepakankamumo problemą, dėl kurios MVĮ sunkiau gauti finansavimą;

| (13) | būtų galima stiprinti priemones, kuriomis siekiama padidinti teisingumo sistemos efektyvumą ir pagerinti jos kokybę, visų pirma, kiek tai susiję su teismų veiklos vertinimu ir interneto priemonių naudojimu, ir atlikti teismo procesų dalyvių arba teisės specialistų apklausas. Remiantis 2015 m. ES teisingumo rezultatų suvestine, civilinių ir komercinių bylų nagrinėjimas tebėra ilgas (386 dienos). Vykdymo užtikrinimo bylų skaičius ir toliau nežymiai mažėja, tačiau nagrinėjimo užbaigimo trukmė išlieka ilga (2014 m. – 1 045 dienos). Su mokesčių ir administraciniais teismais susijusios reformos vykdomos lėčiau negu kitos teismų reformos. Dėl išaugusio bankroto bylų skaičiaus reikia skirti daugiau lėšų pirmosios instancijos teismams ir jiems skirtiems mokymams šioje srityje. Įmonių likvidumui toliau kliudo smarkiai vėluojantys mokėjimai, ypač viešojo sektoriaus. Nesiimta jokių naujų priemonių ir neprisiimta įsipareigojimų, kaip spręsti šių pavėluotų mokėjimų klausimą. Nepakanka skaidrumo apie privačiojo ir viešojo sektoriaus partnerystes vietos bei regionų valdžios lygmenimis, o apie koncesijas – visais lygmenimis. Korupcijos prevencijai kliudo neefektyvus esamos teisinės sistemos, kurios stebėjimo, įgyvendinimo ir sankcijų vykdymo užtikrinimo aspektus reikia tobulinti, taikymas; |
| --- | --- |

(13)

būtų galima stiprinti priemones, kuriomis siekiama padidinti teisingumo sistemos efektyvumą ir pagerinti jos kokybę, visų pirma, kiek tai susiję su teismų veiklos vertinimu ir interneto priemonių naudojimu, ir atlikti teismo procesų dalyvių arba teisės specialistų apklausas. Remiantis 2015 m. ES teisingumo rezultatų suvestine, civilinių ir komercinių bylų nagrinėjimas tebėra ilgas (386 dienos). Vykdymo užtikrinimo bylų skaičius ir toliau nežymiai mažėja, tačiau nagrinėjimo užbaigimo trukmė išlieka ilga (2014 m. – 1 045 dienos). Su mokesčių ir administraciniais teismais susijusios reformos vykdomos lėčiau negu kitos teismų reformos. Dėl išaugusio bankroto bylų skaičiaus reikia skirti daugiau lėšų pirmosios instancijos teismams ir jiems skirtiems mokymams šioje srityje. Įmonių likvidumui toliau kliudo smarkiai vėluojantys mokėjimai, ypač viešojo sektoriaus. Nesiimta jokių naujų priemonių ir neprisiimta įsipareigojimų, kaip spręsti šių pavėluotų mokėjimų klausimą. Nepakanka skaidrumo apie privačiojo ir viešojo sektoriaus partnerystes vietos bei regionų valdžios lygmenimis, o apie koncesijas – visais lygmenimis. Korupcijos prevencijai kliudo neefektyvus esamos teisinės sistemos, kurios stebėjimo, įgyvendinimo ir sankcijų vykdymo užtikrinimo aspektus reikia tobulinti, taikymas;

| (14) | nauja transporto reguliavimo institucija veiklos dar nevykdo. Uostų, geležinkelių ir miestų viešojo transporto koncesijų liberalizavimo priemonės įgyvendinamos lėtai, todėl nepavyksta skatinti investicijų. Įgyvendinant ilgalaikį transporto planą ir uostų sektoriaus reformos darbotvarkę padaryta tik nedidelė pažanga. Vėluojama įgyvendinti Lisabonos ir Porto didmiesčių zonų transporto koncesijas. Be to, padaryta nedidelė pažanga pakartotinėse derybose dėl uostų koncesijų ir geležinkelių sektoriuje. Tebevyksta geležinkelių (REFER) ir kelių (EP) infrastruktūros operatorių susijungimas, kuriuo siekiama pagerinti naujos kelių ir geležinkelių infrastruktūros įstaigos finansinį tvarumą. Sumažintas transporto sektoriuje veikiančių valstybės įmonių darbuotojų skaičius; |
| --- | --- |

(14)

nauja transporto reguliavimo institucija veiklos dar nevykdo. Uostų, geležinkelių ir miestų viešojo transporto koncesijų liberalizavimo priemonės įgyvendinamos lėtai, todėl nepavyksta skatinti investicijų. Įgyvendinant ilgalaikį transporto planą ir uostų sektoriaus reformos darbotvarkę padaryta tik nedidelė pažanga. Vėluojama įgyvendinti Lisabonos ir Porto didmiesčių zonų transporto koncesijas. Be to, padaryta nedidelė pažanga pakartotinėse derybose dėl uostų koncesijų ir geležinkelių sektoriuje. Tebevyksta geležinkelių (REFER) ir kelių (EP) infrastruktūros operatorių susijungimas, kuriuo siekiama pagerinti naujos kelių ir geležinkelių infrastruktūros įstaigos finansinį tvarumą. Sumažintas transporto sektoriuje veikiančių valstybės įmonių darbuotojų skaičius;

| (15) | vykdant Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Portugalijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2015 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino stabilumo programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat įvertino veiksmus, kurių Portugalija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Portugalijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES lygmens priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Europos Sąjungos ekonomikos valdymą. Rekomendacijos pagal Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–5 rekomendacijose; |
| --- | --- |

(15)

vykdant Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Portugalijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2015 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino stabilumo programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat įvertino veiksmus, kurių Portugalija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Portugalijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES lygmens priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Europos Sąjungos ekonomikos valdymą. Rekomendacijos pagal Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–5 rekomendacijose;

| (16) | atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo stabilumo programą, o jos nuomonė (6) pateikiama visų pirma toliau išdėstytoje1 rekomendacijoje; |
| --- | --- |

(16)

atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo stabilumo programą, o jos nuomonė (6) pateikiama visų pirma toliau išdėstytoje1 rekomendacijoje;

| (17) | atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo nacionalinę reformų programą ir stabilumo programą. Jos rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį pateiktos toliau išdėstytose 1–4 rekomendacijose; |
| --- | --- |

(17)

atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo nacionalinę reformų programą ir stabilumo programą. Jos rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį pateiktos toliau išdėstytose 1–4 rekomendacijose;

| (18) | vykdant Europos semestrą, Komisija taip pat atliko visos euro zonos ekonominės politikos analizę. Remdamasi šia analize, Taryba pateikė konkrečias rekomendacijas, skirtas valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro (7). Portugalija, kaip šalis, kurios valiuta yra euro, taip pat turėtų užtikrinti, kad tos rekomendacijos būtų visiškai ir laiku įgyvendintos, |
| --- | --- |

(18)

vykdant Europos semestrą, Komisija taip pat atliko visos euro zonos ekonominės politikos analizę. Remdamasi šia analize, Taryba pateikė konkrečias rekomendacijas, skirtas valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro (7). Portugalija, kaip šalis, kurios valiuta yra euro, taip pat turėtų užtikrinti, kad tos rekomendacijos būtų visiškai ir laiku įgyvendintos,

REKOMENDUOJA Portugalijai 2015–2016 m. imtis šių veiksmų:

| 1. | Imantis reikiamų priemonių užtikrinti tvarų perviršinio deficito panaikinimą 2015 m. 2016 m. užtikrinti 0,6 % BVP fiskalinį koregavimą siekiant vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo. Siekiant paspartinti deficito ir skolos mažinimą panaudoti nenumatytą pelną. Siekiant geriau kontroliuoti išlaidas, užtikrinti Įsipareigojimų kontrolės įstatymo vykdymą. Pagerinti pensijų sistemos tvarumą vidutiniu laikotarpiu. Užtikrinti valstybės įmonių finansinį tvarumą. Toliau gerinti mokestinių prievolių vykdymą ir mokesčių administravimo efektyvumą. |
| --- | --- |

1.

Imantis reikiamų priemonių užtikrinti tvarų perviršinio deficito panaikinimą 2015 m. 2016 m. užtikrinti 0,6 % BVP fiskalinį koregavimą siekiant vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo. Siekiant paspartinti deficito ir skolos mažinimą panaudoti nenumatytą pelną. Siekiant geriau kontroliuoti išlaidas, užtikrinti Įsipareigojimų kontrolės įstatymo vykdymą. Pagerinti pensijų sistemos tvarumą vidutiniu laikotarpiu. Užtikrinti valstybės įmonių finansinį tvarumą. Toliau gerinti mokestinių prievolių vykdymą ir mokesčių administravimo efektyvumą.

| 2. | Konsultuojantis su socialiniais partneriais ir pagal nacionalinę praktiką skatinti derinti darbo užmokestį ir produktyvumą atsižvelgiant į įgūdžių ir vietos darbo rinkos sąlygų skirtumus, taip pat į regionų, sektorių ir įmonių ekonominės veiklos rezultatų skirtumus. Užtikrinti, kad minimalaus darbo užmokesčio raida atitiktų užimtumo ir konkurencingumo skatinimo tikslus. |
| --- | --- |

2.

Konsultuojantis su socialiniais partneriais ir pagal nacionalinę praktiką skatinti derinti darbo užmokestį ir produktyvumą atsižvelgiant į įgūdžių ir vietos darbo rinkos sąlygų skirtumus, taip pat į regionų, sektorių ir įmonių ekonominės veiklos rezultatų skirtumus. Užtikrinti, kad minimalaus darbo užmokesčio raida atitiktų užimtumo ir konkurencingumo skatinimo tikslus.

| 3. | Pagerinti valstybinių užimtumo tarnybų efektyvumą visų pirma dedant kuo daugiau pastangų pasiekti darbo biržoje neregistruotus jaunus žmones. Užtikrinti veiksmingą išmokų gavėjų aktyvumo skatinimą ir tinkamą socialinė paramos, visų pirma minimalių pajamų programos, aprėptį. |
| --- | --- |

3.

Pagerinti valstybinių užimtumo tarnybų efektyvumą visų pirma dedant kuo daugiau pastangų pasiekti darbo biržoje neregistruotus jaunus žmones. Užtikrinti veiksmingą išmokų gavėjų aktyvumo skatinimą ir tinkamą socialinė paramos, visų pirma minimalių pajamų programos, aprėptį.

| 4. | Imtis tolesnių priemonių, kuriomis siekiama sumažinti įmonių skolų naštą, spręsti įmonių neveiksnių paskolų santykio bankuose klausimą ir mažinti įmonių įsiskolinimui palankų mokestinį iškraipymą pagal mokesčių nuostatas. Didinti perspektyvioms įmonėms skirtų skolos restruktūrizavimo priemonių efektyvumą pradedant bankams ir skolininkams taikyti paskatas, kad jie dalyvautų restruktūrizavimo proceso ankstyvajame etape. |
| --- | --- |

4.

Imtis tolesnių priemonių, kuriomis siekiama sumažinti įmonių skolų naštą, spręsti įmonių neveiksnių paskolų santykio bankuose klausimą ir mažinti įmonių įsiskolinimui palankų mokestinį iškraipymą pagal mokesčių nuostatas. Didinti perspektyvioms įmonėms skirtų skolos restruktūrizavimo priemonių efektyvumą pradedant bankams ir skolininkams taikyti paskatas, kad jie dalyvautų restruktūrizavimo proceso ankstyvajame etape.

| 5. | Paspartinti priemonių įgyvendinimą ir padidinti skaidrumą, susijusį su koncesijomis, įskaitant transporto sektoriaus koncesijas, ir privačiojo bei viešojo sektorių partnerystėmis vietos bei regionų lygmenimis. |
| --- | --- |

5.

Paspartinti priemonių įgyvendinimą ir padidinti skaidrumą, susijusį su koncesijomis, įskaitant transporto sektoriaus koncesijas, ir privačiojo bei viešojo sektorių partnerystėmis vietos bei regionų lygmenimis.

Priimta Briuselyje 2015 m. liepos 14 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

P. GRAMEGNA

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

1

(2)  OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

2

(3)  Toliau taikomos pagal 2014 m. gegužės 6 d. Tarybos sprendimą 2014/322/ES dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių 2014 m. (OL L 165, 2014 6 4, p. 49).

3

(4)  2014 m. liepos 8 d. Tarybos rekomendacija dėl 2014 m. Portugalijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2014 m. Portugalijos stabilumo programos (OL C 247, 2014 7 29, p. 102).

4

(5)  2013 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 473/2013 dėl euro zonos valstybių narių biudžeto planų projektų stebėsenos bei vertinimo ir perviršinio deficito padėties ištaisymo užtikrinimo bendrųjų nuostatų (OL L 140, 2013 5 27, p. 11).

5

(6)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.

6

(7)  OL C 272, 2015 8 18, p. 98.

7

---

| 18.8.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 272/98 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 272/98

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2015 m. liepos 14 d.

dėl valstybių narių, kurių valiuta yra euro, bendrų ekonominės politikos gairių įgyvendinimo

(2015/C 272/26)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 136 straipsnį kartu su 121 straipsnio 2 dalimi,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (2), ypač į jo 6 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

kadangi:

| (1) | siekiant išlaikyti ir sustiprinti euro zonos vystymąsi reikia nuolatinių politikos pastangų, kuriomis būtų remiamas subalansuotas koregavimas privačiajame ir viešajame sektoriuose ir didinamas ekonomikos augimo potencialas vidutiniu ir ilguoju laikotarpiu. euro zonos ekonomika toliau atsigauna, tačiau atsigavimą stabdo pastarojo meto ekonomikos ir finansų krizių padariniai, įskaitant vykstantį išorės balanso atkūrimą, didelę valstybės bei privačiojo sektoriaus skolą ir su tuo susijusį spaudimą mažinti finansinį įsiskolinimą, struktūrinį nelankstumą nacionalinėse darbo ir produktų rinkose, didelį nedarbą ir mažą pasitikėjimą, taip pat nuolatinį investicijų trūkumą. Iki šiol padaryta pažanga įgyvendinant konkrečioms šalims skirtose rekomendacijose nurodytas reformas yra nepakankamai plataus užmojo; |
| --- | --- |

(1)

siekiant išlaikyti ir sustiprinti euro zonos vystymąsi reikia nuolatinių politikos pastangų, kuriomis būtų remiamas subalansuotas koregavimas privačiajame ir viešajame sektoriuose ir didinamas ekonomikos augimo potencialas vidutiniu ir ilguoju laikotarpiu. euro zonos ekonomika toliau atsigauna, tačiau atsigavimą stabdo pastarojo meto ekonomikos ir finansų krizių padariniai, įskaitant vykstantį išorės balanso atkūrimą, didelę valstybės bei privačiojo sektoriaus skolą ir su tuo susijusį spaudimą mažinti finansinį įsiskolinimą, struktūrinį nelankstumą nacionalinėse darbo ir produktų rinkose, didelį nedarbą ir mažą pasitikėjimą, taip pat nuolatinį investicijų trūkumą. Iki šiol padaryta pažanga įgyvendinant konkrečioms šalims skirtose rekomendacijose nurodytas reformas yra nepakankamai plataus užmojo;

| (2) | euro zona yra daugiau nei jos narių suma. euro zonos narių ekonomika yra glaudžiai tarpusavyje susijusi, todėl būtina labiau koordinuoti fiskalinę, finansų ir struktūrinę politiką. Politikos kryptys euro zonos lygiu turėtų skatinti ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą ir kartu užtikrinti, kad pažanga, padaryta vykdant perbalansavimą, būtų tvari ir skatinama. euro zonos valstybėms narėms tenka ypatinga atsakomybė veiksmingai įgyvendinti valdymo sistemą, kuri pastaraisiais metais buvo labai sustiprinta. Tam reikia didesnio tarpusavio spaudimo siekiant remti nacionalinių reformų įgyvendinimą ir užtikrinti fiskalinį apdairumą. Taip pat reikia išsamiau vertinti nacionalines reformas euro zonos atžvilgiu, internalizuoti galimą šalutinį poveikį ir skatinti vykdyti tinkamam ekonominės ir pinigų sąjungos veikimui itin svarbių sričių politiką; |
| --- | --- |

(2)

euro zona yra daugiau nei jos narių suma. euro zonos narių ekonomika yra glaudžiai tarpusavyje susijusi, todėl būtina labiau koordinuoti fiskalinę, finansų ir struktūrinę politiką. Politikos kryptys euro zonos lygiu turėtų skatinti ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą ir kartu užtikrinti, kad pažanga, padaryta vykdant perbalansavimą, būtų tvari ir skatinama. euro zonos valstybėms narėms tenka ypatinga atsakomybė veiksmingai įgyvendinti valdymo sistemą, kuri pastaraisiais metais buvo labai sustiprinta. Tam reikia didesnio tarpusavio spaudimo siekiant remti nacionalinių reformų įgyvendinimą ir užtikrinti fiskalinį apdairumą. Taip pat reikia išsamiau vertinti nacionalines reformas euro zonos atžvilgiu, internalizuoti galimą šalutinį poveikį ir skatinti vykdyti tinkamam ekonominės ir pinigų sąjungos veikimui itin svarbių sričių politiką;

| (3) | plataus užmojo struktūrinių reformų, kuriomis būtų modernizuojama ekonomika, skatinamas konkurencingumas ir didinamas augimo potencialas, įgyvendinimo lygis euro zonoje vis dar nepakankamas. Skirtingų valstybių narių disbalanso mastas iki krizės, padėtis verslo cikle ir turimos fiskalinio manevravimo galimybės gerokai skiriasi. Nepaisant pagerėjusios padėties darbo rinkose ir tam tikros pažangos įgyvendinant reformas, skirtas darbo rinkų atsparumui didinti, nedarbo lygis tebėra aukštas ir esama pavojaus, kad įsitvirtins ilgalaikis nedarbas, o dėl to socialinė padėtis pažeidžiamiausiose šalyse dar pablogės. Išorės balanso atkūrimo procesas vyksta, tačiau pažanga yra nevienoda, o keliose valstybėse narėse vis dar esama didelio einamosios sąskaitos perviršio. Plataus užmojo darbo ir produktų rinkų struktūrinės reformos paskatintų reikalingą ekonominį koregavimą euro zonoje ir sustiprintų ekonomikos augimą šalyse, kurios jas įgyvendina. Reformos, kurias įgyvendinant didinamas užimtumas ir mažinamos vartotojų kainos, taip pat padeda užtikrinti didesnę socialinę įtrauktį. Jei struktūrinės reformos įgyvendinamos bendrai visose valstybėse narėse, dėl teigiamo šalutinio poveikio per prekybos ir finansų kanalus jos gali būti naudingos visai euro zonai. Jos taip pat paskatintų pasirinkti tinkamą politiką likusioje euro zonos dalyje. euro grupė per gali paremti šį procesą teminėmis diskusijomis, įvertindama reformas ir jų poveikį visai euro zonai ir atlikdama jų lyginamąją analizę. Tai galima padaryti mokantis iš geriausios praktikos pavyzdžių, susitariant dėl bendrų geros reformos principų ir darant tarpusavio spaudimą. Atsižvelgiant į nacionalinio lygmens koregavimo procesą, taigi į euro zonos veikimą, labai svarbu nuolat stebėti reformų pažangą valstybėse narėse, kuriose susidaręs perviršinis disbalansas ir kuriose dėl disbalanso reikia imtis ryžtingų veiksmų; |
| --- | --- |

(3)

plataus užmojo struktūrinių reformų, kuriomis būtų modernizuojama ekonomika, skatinamas konkurencingumas ir didinamas augimo potencialas, įgyvendinimo lygis euro zonoje vis dar nepakankamas. Skirtingų valstybių narių disbalanso mastas iki krizės, padėtis verslo cikle ir turimos fiskalinio manevravimo galimybės gerokai skiriasi. Nepaisant pagerėjusios padėties darbo rinkose ir tam tikros pažangos įgyvendinant reformas, skirtas darbo rinkų atsparumui didinti, nedarbo lygis tebėra aukštas ir esama pavojaus, kad įsitvirtins ilgalaikis nedarbas, o dėl to socialinė padėtis pažeidžiamiausiose šalyse dar pablogės. Išorės balanso atkūrimo procesas vyksta, tačiau pažanga yra nevienoda, o keliose valstybėse narėse vis dar esama didelio einamosios sąskaitos perviršio. Plataus užmojo darbo ir produktų rinkų struktūrinės reformos paskatintų reikalingą ekonominį koregavimą euro zonoje ir sustiprintų ekonomikos augimą šalyse, kurios jas įgyvendina. Reformos, kurias įgyvendinant didinamas užimtumas ir mažinamos vartotojų kainos, taip pat padeda užtikrinti didesnę socialinę įtrauktį. Jei struktūrinės reformos įgyvendinamos bendrai visose valstybėse narėse, dėl teigiamo šalutinio poveikio per prekybos ir finansų kanalus jos gali būti naudingos visai euro zonai. Jos taip pat paskatintų pasirinkti tinkamą politiką likusioje euro zonos dalyje. euro grupė per gali paremti šį procesą teminėmis diskusijomis, įvertindama reformas ir jų poveikį visai euro zonai ir atlikdama jų lyginamąją analizę. Tai galima padaryti mokantis iš geriausios praktikos pavyzdžių, susitariant dėl bendrų geros reformos principų ir darant tarpusavio spaudimą. Atsižvelgiant į nacionalinio lygmens koregavimo procesą, taigi į euro zonos veikimą, labai svarbu nuolat stebėti reformų pažangą valstybėse narėse, kuriose susidaręs perviršinis disbalansas ir kuriose dėl disbalanso reikia imtis ryžtingų veiksmų;

| (4) | vienas iš pagrindinių euro zonai kylančių politikos uždavinių – mažinti valdžios sektoriaus skolą užtikrinant fiskalinę atsakomybę. Dėl pastarųjų metų konsolidavimo pastangų euro zonos fiskalinė padėtis pagerėjo, tačiau fiskalinė politika dar nepakankamai gerai koordinuojama. Kai kurios euro zonos valstybės narės dar turi tęsti fiskalinį koregavimą, kad būtų sumažinti itin aukšti skolos lygiai. Kitos šalys turi daugiau veiksmų laisvės ir galėtų ja naudotis, kad padidintų vidaus paklausą, ypač daug dėmesio skirdamos investicijoms; tai paskatintų ne tik vidaus, bet ir visos euro zonos ekonomikos augimą. Stabilumo ir augimo pakto taisyklėse įtvirtintas lankstumas leidžia valstybėms narėms palengvinti struktūrines reformas ir investicijas laikantis bendrai sutartų taisyklių. Fiskalinės strategijos kol kas nėra pakankamai palankios ekonomikos augimui. Kalbant apie pajamas, nepaisant geresnio koordinavimo euro grupėje, dar yra galimybių didinti mokesčių sistemų veiksmingumą ir mažinti darbo jėgos mokesčių pleištą. Kalbant apie išlaidas, daugiau dėmesio reikia skirti išsamia sąnaudų ir naudos analize pagrįstoms viešosioms investicijoms ir kitoms viešosioms išlaidoms, turinčioms stiprų ir teigiamą poveikį augimui. Išlaidų peržiūra aiškiai parodė, kad reikia didinti viešojo administravimo veiksmingumą. Šį procesą paskatins gerai veikiančios nacionalinės fiskalinės sistemos; |
| --- | --- |

(4)

vienas iš pagrindinių euro zonai kylančių politikos uždavinių – mažinti valdžios sektoriaus skolą užtikrinant fiskalinę atsakomybę. Dėl pastarųjų metų konsolidavimo pastangų euro zonos fiskalinė padėtis pagerėjo, tačiau fiskalinė politika dar nepakankamai gerai koordinuojama. Kai kurios euro zonos valstybės narės dar turi tęsti fiskalinį koregavimą, kad būtų sumažinti itin aukšti skolos lygiai. Kitos šalys turi daugiau veiksmų laisvės ir galėtų ja naudotis, kad padidintų vidaus paklausą, ypač daug dėmesio skirdamos investicijoms; tai paskatintų ne tik vidaus, bet ir visos euro zonos ekonomikos augimą. Stabilumo ir augimo pakto taisyklėse įtvirtintas lankstumas leidžia valstybėms narėms palengvinti struktūrines reformas ir investicijas laikantis bendrai sutartų taisyklių. Fiskalinės strategijos kol kas nėra pakankamai palankios ekonomikos augimui. Kalbant apie pajamas, nepaisant geresnio koordinavimo euro grupėje, dar yra galimybių didinti mokesčių sistemų veiksmingumą ir mažinti darbo jėgos mokesčių pleištą. Kalbant apie išlaidas, daugiau dėmesio reikia skirti išsamia sąnaudų ir naudos analize pagrįstoms viešosioms investicijoms ir kitoms viešosioms išlaidoms, turinčioms stiprų ir teigiamą poveikį augimui. Išlaidų peržiūra aiškiai parodė, kad reikia didinti viešojo administravimo veiksmingumą. Šį procesą paskatins gerai veikiančios nacionalinės fiskalinės sistemos;

| (5) | finansų rinkų sąlygos euro zonoje gerėja, tačiau privačiajam sektoriui ir toliau skolinama vangiai, o finansų rinkos tebėra susiskaidžiusios. Todėl stabdomos investicijos euro zonoje. Dėl šių priežasčių susidarė didelis investicijų atotrūkis, nors tiek materialių, tiek nematerialių investicijų poreikis išlieka. ES investicijų planas suteikia galimybių sutelkti investicijas ir jas produktyviai panaudoti. Tačiau Investicijų plano ir ECB plataus masto turto įsigijimo programos poveikis bus didesnis, jei kartu platesniame finansų sektoriuje bus imtasi priemonių atkurti kreditų srautus, stiprinti kapitalo rinkas ir skatinti ilgalaikį ekonomikos finansavimą. Bankų sąjunga jau baigiama kurti, ir joje bus taikomas bendras taisyklių sąvadas ir nuoseklus reguliavimo metodas. Geriau integruotos ir veiksmingesnės kapitalo rinkos leistų sutelkti daugiau lėšų investicijoms finansuoti, Europos ekonomika taptų mažiau priklausoma nuo bankų, o jos finansinės struktūros – geriau subalansuotos ir stabilesnės; |
| --- | --- |

(5)

finansų rinkų sąlygos euro zonoje gerėja, tačiau privačiajam sektoriui ir toliau skolinama vangiai, o finansų rinkos tebėra susiskaidžiusios. Todėl stabdomos investicijos euro zonoje. Dėl šių priežasčių susidarė didelis investicijų atotrūkis, nors tiek materialių, tiek nematerialių investicijų poreikis išlieka. ES investicijų planas suteikia galimybių sutelkti investicijas ir jas produktyviai panaudoti. Tačiau Investicijų plano ir ECB plataus masto turto įsigijimo programos poveikis bus didesnis, jei kartu platesniame finansų sektoriuje bus imtasi priemonių atkurti kreditų srautus, stiprinti kapitalo rinkas ir skatinti ilgalaikį ekonomikos finansavimą. Bankų sąjunga jau baigiama kurti, ir joje bus taikomas bendras taisyklių sąvadas ir nuoseklus reguliavimo metodas. Geriau integruotos ir veiksmingesnės kapitalo rinkos leistų sutelkti daugiau lėšų investicijoms finansuoti, Europos ekonomika taptų mažiau priklausoma nuo bankų, o jos finansinės struktūros – geriau subalansuotos ir stabilesnės;

| (6) | nepaisant pastarojo meto pasiekimų stiprinant EPS struktūrą, dabartiniai iššūkiai skatina siekti pažangos ir užbaigti ją kurti. Norint toliau tobulinti EPS reikės laipsniško metodo, kurį taikant drausmė būtų derinama su solidarumu. Komisijos pirmininkas kartu su Europos Vadovų Tarybos, Europos Parlamento, Europos Centrinio Banko ir euro grupės pirmininkais parengs tolesnius geresnio ekonomikos valdymo euro zonoje veiksmus, |
| --- | --- |

(6)

nepaisant pastarojo meto pasiekimų stiprinant EPS struktūrą, dabartiniai iššūkiai skatina siekti pažangos ir užbaigti ją kurti. Norint toliau tobulinti EPS reikės laipsniško metodo, kurį taikant drausmė būtų derinama su solidarumu. Komisijos pirmininkas kartu su Europos Vadovų Tarybos, Europos Parlamento, Europos Centrinio Banko ir euro grupės pirmininkais parengs tolesnius geresnio ekonomikos valdymo euro zonoje veiksmus,

REKOMENDUOJA euro zonos valstybėms narėms 2015–2016 m. euro grupėje imtis šių veiksmų:

| 1. | Naudotis tarpusavio spaudimu, kad būtų skatinamos struktūrinės reformos, kurios sudarytų geresnes sąlygas sumažinti didelę vidaus ir išorės skolą ir remti investicijas. Reguliariai vertinti reformų rezultatus valstybėse narėse, kuriose reikia ypatingos stebėsenos pagal makroekonominio disbalanso procedūrą. Tęsti reguliarų struktūrinių reformų teminį vertinimą. Iki 2016 m. pavasario priimti sprendimus dėl tolesnių veiksmų koordinuojant pastangas mažinti didelį darbo jėgos mokesčių pleištą ir reformuoti paslaugų rinkas. |
| --- | --- |

1.

Naudotis tarpusavio spaudimu, kad būtų skatinamos struktūrinės reformos, kurios sudarytų geresnes sąlygas sumažinti didelę vidaus ir išorės skolą ir remti investicijas. Reguliariai vertinti reformų rezultatus valstybėse narėse, kuriose reikia ypatingos stebėsenos pagal makroekonominio disbalanso procedūrą. Tęsti reguliarų struktūrinių reformų teminį vertinimą. Iki 2016 m. pavasario priimti sprendimus dėl tolesnių veiksmų koordinuojant pastangas mažinti didelį darbo jėgos mokesčių pleištą ir reformuoti paslaugų rinkas.

| 2. | Koordinuoti fiskalinę politiką siekiant užtikrinti, kad bendros euro zonos fiskalinės politikos kryptys atitiktų riziką tvarumui ir ciklo sąlygas. Tai nedaro poveikio Stabilumo ir augimo pakto reikalavimų vykdymui. Iki 2016 m. pavasario surengti temines diskusijas dėl viešųjų finansų kokybės gerinimo ir tvarumo didinimo, daugiausia dėmesio skiriant tokiems prioritetams kaip materialios ir nematerialios investicijos nacionaliniu ir ES lygmenimis ir pastangoms užtikrinti, kad mokesčių sistemos būtų palankesnės augimui. Stebėti, ar efektyviai veikia neseniai sustiprintos nacionalinės fiskalinės sistemos. |
| --- | --- |

2.

Koordinuoti fiskalinę politiką siekiant užtikrinti, kad bendros euro zonos fiskalinės politikos kryptys atitiktų riziką tvarumui ir ciklo sąlygas. Tai nedaro poveikio Stabilumo ir augimo pakto reikalavimų vykdymui. Iki 2016 m. pavasario surengti temines diskusijas dėl viešųjų finansų kokybės gerinimo ir tvarumo didinimo, daugiausia dėmesio skiriant tokiems prioritetams kaip materialios ir nematerialios investicijos nacionaliniu ir ES lygmenimis ir pastangoms užtikrinti, kad mokesčių sistemos būtų palankesnės augimui. Stebėti, ar efektyviai veikia neseniai sustiprintos nacionalinės fiskalinės sistemos.

| 3. | Užtikrinti, kad būtų laiku įgyvendinti tolesni veiksmai, susiję su Europos Centrinio Banko atliktu išsamiu įvertinimu, įgyvendinta Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/59/ES (3) (Bankų gaivinimo ir pertvarkymo direktyva), baigtas Tarpvyriausybinio susitarimo dėl Bendro pertvarkymo fondo ratifikavimo procesas ir 2016 m. sausio mėn. Fondas pradėtų veikti visu pajėgumu. Skatinti imtis priemonių, kuriomis būtų stiprinamas rinka grindžiamas finansavimas, sudaromos geresnės sąlygos MVĮ gauti finansavimą ir plėtojami alternatyvūs finansavimo šaltiniai. Skatinti tolesnes nacionalinių nemokumo sistemų reformas. |
| --- | --- |

3.

Užtikrinti, kad būtų laiku įgyvendinti tolesni veiksmai, susiję su Europos Centrinio Banko atliktu išsamiu įvertinimu, įgyvendinta Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/59/ES (3) (Bankų gaivinimo ir pertvarkymo direktyva), baigtas Tarpvyriausybinio susitarimo dėl Bendro pertvarkymo fondo ratifikavimo procesas ir 2016 m. sausio mėn. Fondas pradėtų veikti visu pajėgumu. Skatinti imtis priemonių, kuriomis būtų stiprinamas rinka grindžiamas finansavimas, sudaromos geresnės sąlygos MVĮ gauti finansavimą ir plėtojami alternatyvūs finansavimo šaltiniai. Skatinti tolesnes nacionalinių nemokumo sistemų reformas.

| 4. | Tęsti darbą, susijusį su ekonominės ir pinigų sąjungos stiprinimu, ir padėti tobulinti ekonominės priežiūros sistemą, atsižvelgiant į ataskaitą dėl tolesnių veiksmų siekiant geresnio ekonomikos valdymo euro zonoje, kurią parengė Europos Komisijos Pirmininkas Jeanas-Claude'as Junckeris, glaudžiai bendradarbiaudamas su Europos Vadovų Tarybos Pirmininku Donaldu Tusku, Europos Parlamento Pirmininku Martinu Schulzu, Europos Centrinio Banko Pirmininku Mario Draghi ir euro grupės Pirmininku Jeroenu Dijsselbloemu, ir tolesnę susijusią veiklą. |
| --- | --- |

4.

Tęsti darbą, susijusį su ekonominės ir pinigų sąjungos stiprinimu, ir padėti tobulinti ekonominės priežiūros sistemą, atsižvelgiant į ataskaitą dėl tolesnių veiksmų siekiant geresnio ekonomikos valdymo euro zonoje, kurią parengė Europos Komisijos Pirmininkas Jeanas-Claude'as Junckeris, glaudžiai bendradarbiaudamas su Europos Vadovų Tarybos Pirmininku Donaldu Tusku, Europos Parlamento Pirmininku Martinu Schulzu, Europos Centrinio Banko Pirmininku Mario Draghi ir euro grupės Pirmininku Jeroenu Dijsselbloemu, ir tolesnę susijusią veiklą.

Priimta Briuselyje 2015 m. liepos 14 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

P. GRAMEGNA

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

1

(2)  OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

2

(3)  2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/59/ES, kuria nustatoma kredito įstaigų ir investicinių įmonių gaivinimo ir pertvarkymo sistema ir iš dalies keičiamos Tarybos direktyva 82/891/EEB, direktyvos 2001/24/EB, 2002/47/EB, 2004/25/EB, 2005/56/EB, 2007/36/EB, 2011/35/ES, 2012/30/ES bei 2013/36/ES ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (ES) Nr. 1093/2010 bei (ES) Nr. 648/2012 (OL L 173, 2014 6 12, p. 190).

3

---