# Europeiska unionens L 215/2015

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 215 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 58 årgången14 augusti 2015 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 215

Svensk utgåva

Lagstiftning

58 årgången14 augusti 2015

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | INTERNATIONELLA AVTAL |
| | * | Rådets beslut (EU) 2015/1389 av den 7 maj 2015 om undertecknande på unionens och dess medlemsstaters vägnar och om provisorisk tillämpning av ett protokoll om ändring av avtalet om gemensamt luftrum mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater och Republiken Moldavien, med anledning av Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen | 1 |
| | | Protokoll om ändring av avtalet om gemensamt luftrum mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater och Republiken Moldavien, med anledning av Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen | 3 |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1390 av den 13 augusti 2015 om ändring för tvåhundratrettiotredje gången av rådets förordning (EG) nr 881/2002 om införande av vissa särskilda restriktiva åtgärder mot vissa med nätverket al-Qaida associerade personer och enheter | 6 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) 2015/1391 av den 13 augusti 2015 om ändring av förordning (EG) nr 1200/2009 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1166/2008 om undersökningar om jordbrukets struktur och en undersökning om produktionsmetoder inom jordbruket när det gäller koefficienter för djurenheter och fastställande av variabler (
  1
  ) | 11 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1392 av den 13 augusti 2015 om godkännande av allmänkemikalien fruktos i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden, och om ändring av bilagan till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 (
  1
  ) | 34 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1393 av den 13 augusti 2015 om godkännande av en annan ändring än en mindre ändring av produktspecifikationen för ett namn som tagits upp i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Καλαμάτα [Kalamata] [SUB]) | 38 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1394 av den 13 augusti 2015 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 470/2014, ändrad genom genomförandeförordning (EU) 2015/588, om införande av en slutgiltig antidumpningstull och slutgiltigt uttag av den preliminära tull som införts på import av solfångarglas med ursprung i Folkrepubliken Kina efter en ny absorptionsundersökning i enlighet med artikel 12 i rådets förordning (EU) nr 1225/2009 | 42 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1395 av den 13 augusti 2015 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 50 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

INTERNATIONELLA AVTAL

*

Rådets beslut (EU) 2015/1389 av den 7 maj 2015 om undertecknande på unionens och dess medlemsstaters vägnar och om provisorisk tillämpning av ett protokoll om ändring av avtalet om gemensamt luftrum mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater och Republiken Moldavien, med anledning av Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen

1

Protokoll om ändring av avtalet om gemensamt luftrum mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater och Republiken Moldavien, med anledning av Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen

3

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1390 av den 13 augusti 2015 om ändring för tvåhundratrettiotredje gången av rådets förordning (EG) nr 881/2002 om införande av vissa särskilda restriktiva åtgärder mot vissa med nätverket al-Qaida associerade personer och enheter

6

*

Kommissionens förordning (EU) 2015/1391 av den 13 augusti 2015 om ändring av förordning (EG) nr 1200/2009 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1166/2008 om undersökningar om jordbrukets struktur och en undersökning om produktionsmetoder inom jordbruket när det gäller koefficienter för djurenheter och fastställande av variabler (
  1
  )

1

11

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1392 av den 13 augusti 2015 om godkännande av allmänkemikalien fruktos i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden, och om ändring av bilagan till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 (
  1
  )

1

34

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1393 av den 13 augusti 2015 om godkännande av en annan ändring än en mindre ändring av produktspecifikationen för ett namn som tagits upp i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Καλαμάτα [Kalamata] [SUB])

38

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1394 av den 13 augusti 2015 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 470/2014, ändrad genom genomförandeförordning (EU) 2015/588, om införande av en slutgiltig antidumpningstull och slutgiltigt uttag av den preliminära tull som införts på import av solfångarglas med ursprung i Folkrepubliken Kina efter en ny absorptionsundersökning i enlighet med artikel 12 i rådets förordning (EU) nr 1225/2009

42

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1395 av den 13 augusti 2015 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

50

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

INTERNATIONELLA AVTAL

| 14.8.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 215/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 215/1

---

RÅDETS BESLUT (EU) 2015/1389

av den 7 maj 2015

om undertecknande på unionens och dess medlemsstaters vägnar och om provisorisk tillämpning av ett protokoll om ändring av avtalet om gemensamt luftrum mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater och Republiken Moldavien, med anledning av Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 100.2 jämförd med artikel 218.5,

med beaktande av Kroatiens anslutningsakt, särskilt artikel 6.2 andra stycket,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Den 14 september 2012 bemyndigade rådet kommissionen att inleda förhandlingar på unionens, dess medlemsstaters och Republiken Kroatiens vägnar för att ingå ett protokoll om ändring av avtalet om gemensamt luftrum mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater och Republiken Moldavien (1), med anledning av Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen (nedan kallat protokollet). |
| --- | --- |

(1)

Den 14 september 2012 bemyndigade rådet kommissionen att inleda förhandlingar på unionens, dess medlemsstaters och Republiken Kroatiens vägnar för att ingå ett protokoll om ändring av avtalet om gemensamt luftrum mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater och Republiken Moldavien (1), med anledning av Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen (nedan kallat protokollet).

| (2) | Förhandlingarna slutfördes med framgång den 16 september 2014. |
| --- | --- |

(2)

Förhandlingarna slutfördes med framgång den 16 september 2014.

| (3) | Protokollet bör undertecknas på unionens och dess medlemsstaters vägnar, med förbehåll för att det senare ingås. |
| --- | --- |

(3)

Protokollet bör undertecknas på unionens och dess medlemsstaters vägnar, med förbehåll för att det senare ingås.

| (4) | Protokollet bör tillämpas provisoriskt. |
| --- | --- |

(4)

Protokollet bör tillämpas provisoriskt.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Undertecknandet av protokollet om ändring av avtalet om gemensamt luftrum mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater och Republiken Moldavien, med anledning av Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen, godkänns härmed på unionens och dess medlemsstaters vägnar, med förbehåll för att nämnda protokoll ingås.

Texten till protokollet åtföljer detta beslut.

Artikel 2

Rådets ordförande bemyndigas härmed att utse den eller de personer som ska ha rätt att underteckna protokollet på unionens och dess medlemsstaters vägnar.

Artikel 3

Protokollet ska tillämpas provisoriskt, i enlighet med artikel 3.2 i protokollet, så snart parterna har undertecknat det (2), i avvaktan på att det träder i kraft.

Artikel 4

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 7 maj 2015.

På rådets vägnar

E. RINKĒVIČS

Ordförande

---

(1)  Texten till avtalet har offentliggjorts i EUT L 292, 20.10.2012, s. 3.

1

(2)  Den dag från och med vilken protokollet ska tillämpas provisoriskt kommer att offentliggöras av rådets generalsekretariat i Europeiska unionens officiella tidning.

2

Europeiska unionens officiella tidning

---

| 14.8.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 215/3 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 215/3

---

PROTOKOLL

om ändring av avtalet om gemensamt luftrum mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater och Republiken Moldavien, med anledning av Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen

KONUNGARIKET BELGIEN,

REPUBLIKEN BULGARIEN,

REPUBLIKEN TJECKIEN,

KONUNGARIKET DANMARK,

FÖRBUNDSREPUBLIKEN TYSKLAND,

REPUBLIKEN ESTLAND,

IRLAND,

REPUBLIKEN GREKLAND,

KONUNGARIKET SPANIEN,

REPUBLIKEN FRANKRIKE,

REPUBLIKEN KROATIEN,

REPUBLIKEN ITALIEN,

REPUBLIKEN CYPERN,

REPUBLIKEN LETTLAND,

REPUBLIKEN LITAUEN,

STORHERTIGDÖMET LUXEMBURG,

UNGERN,

REPUBLIKEN MALTA,

KONUNGARIKET NEDERLÄNDERNA,

REPUBLIKEN ÖSTERRIKE,

REPUBLIKEN POLEN,

REPUBLIKEN PORTUGAL,

RUMÄNIEN,

REPUBLIKEN SLOVENIEN,

REPUBLIKEN SLOVAKIEN,

REPUBLIKEN FINLAND,

KONUNGARIKET SVERIGE,

FÖRENADE KONUNGARIKET STORBRITANNIEN OCH NORDIRLAND,

som är parter i fördraget om Europeiska unionen och i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och som är medlemsstater i Europeiska unionen (nedan kallade medlemsstaterna), och

EUROPEISKA UNIONEN,

å ena sidan, och

REPUBLIKEN MOLDAVIEN,

å andra sidan,

SOM BEAKTAR Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen den 1 juli 2013,

HAR ENATS OM FÖLJANDE.

Artikel 1

Republiken Kroatien är part i det avtal om gemensamt luftrum mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater och Republiken Moldavien (1) som undertecknades den 26 juni 2012 (nedan kallat avtalet).

Artikel 2

Avtalstexten på det kroatiska språket (2) ska vara giltig på samma villkor som de övriga språkversionerna.

Artikel 3

1.   Detta protokoll ska godkännas av parterna i enlighet med deras egna förfaranden. Det träder i kraft samma dag som avtalet träder i kraft. Om detta protokoll emellertid godtas av parterna efter dagen för avtalets ikraftträdande kommer det, i enlighet med artikel 29.1 i avtalet, att träda i kraft en månad efter dagen för den sista not i en utväxling av diplomatiska noter mellan parterna i vilken parterna bekräftar att alla de förfaranden som krävs för avtalets ikraftträdande har slutförts.

2.   Detta protokoll ska utgöra en integrerad del av avtalet och ska tillämpas provisoriskt så snart parterna har undertecknat det.

Detta protokoll är upprättat i Bryssel den 22 juli 2015 i två exemplar på vart och ett av parternas officiella språk, vilka alla texter är lika giltiga.

За държавите-членки

Por los Estados miembros

Za členské státy

For medlemsstaterne

Für die Mitgliedstaaten

Liikmesriikide nimel

Για τα κράτη μέλη

For the Member States

Pour les États membres

Za države članice

Per gli Stati membri

Dalībvalstu vārdā –

Valstybių narių vardu

A tagállamok részéről

Għall-Istati Membri

Voor de lidstaten

W imieniu państw członkowskich

Pelos Estados-Membros

Pentru statele membre

Za členské štáty

Za države članice

Jäsenvaltioiden puolesta

För medlemsstaterna

Pentru statele membre

Image

За Европейския съюз

Рог la Unión Europea

Za Evropskou unii

For Den Europæiske Union

Für die Europäische Union

Euroopa Liidu nimel

Για την Ευρωπαϊκή Ένωση

For the European Union

Pour l'Union européenne

Za Europsku uniju

Per l'Unione europea

Eiropas Savienības vārdā –

Europos Sąjungos vardu

Az Európai Unió részéről

Għall-Unjoni Ewropea

Voor de Europese Unie

W imieniu Unii Europejskiej

Pela União Europeia

Pentru Uniunea Europeană

Za Európsku úniu

Za Evropsko unijo

Euroopan unionin puolesta

För Europeiska unionen

Pentru Uniunea Europeană

Image

3a Република Молдова

Por la República de Moldavia

Za Moldavskou republiku

For Republikken Moldova

Für die Republik Moldau

Moldova Vabariigi nimel

Για τη Δημοκρατία της Μολδαβίας

For the Republic of Moldova

Pour la République de Moldavie

Za Republiku Moldovu

Per la Repubblica moldova

Moldovas Republikas vārdā –

Moldovos Respublikos vardu

A Moldovai Köztársaság részéről

Għar-Repubblika tal-Moldova

Voor de Republiek Moldavië

W imieniu Republiki Mołdawii

Pela República da Moldova

Pentru Republica Moldova

Za Moldavskú republiku

Za Republiko Moldavijo

Moldovan tasavallan puolesta

För Republiken Moldavien

Pentru Republica Moldova

Image

---

(1)  Avtalstexten har offentliggjorts i EUT L 292, 20.10.2012, s. 3.

1

(2)  Kroatisk specialutgåva, kapitel 11, volym 102, s. 197.

2

---

FÖRORDNINGAR

| 14.8.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 215/6 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 215/6

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2015/1390

av den 13 augusti 2015

om ändring för tvåhundratrettiotredje gången av rådets förordning (EG) nr 881/2002 om införande av vissa särskilda restriktiva åtgärder mot vissa med nätverket al-Qaida associerade personer och enheter

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 881/2002 av den 27 maj 2002 om införande av vissa särskilda restriktiva åtgärder mot vissa med nätverket al-Qaida associerade personer och enheter (1), särskilt artikel 7.1 a och 7.5, och

av följande skäl:

| (1) | I bilaga I till förordning (EG) nr 881/2002 förtecknas de personer, grupper och enheter som omfattas av frysning av tillgångar (tidigare även kallat penningmedel) och ekonomiska resurser enligt den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I bilaga I till förordning (EG) nr 881/2002 förtecknas de personer, grupper och enheter som omfattas av frysning av tillgångar (tidigare även kallat penningmedel) och ekonomiska resurser enligt den förordningen.

| (2) | Mellan den 22 maj 2015 och den 15 juni 2015 beslutade FN:s säkerhetsråds sanktionskommitté, genom fyra beslut som antogs den 22 maj 2015, 15 juni 2015, 26 juni 2015 och 10 juli 2015, att ändra uppgifterna för sex poster i förteckningen över fysiska personer som bör omfattas av frysningen av tillgångar och ekonomiska resurser och uppgifterna för fem enheter på den listan. Den 6 augusti 2015 beslutade sanktionskommittén att lägga till ytterligare en enhet i förteckningen. |
| --- | --- |

(2)

Mellan den 22 maj 2015 och den 15 juni 2015 beslutade FN:s säkerhetsråds sanktionskommitté, genom fyra beslut som antogs den 22 maj 2015, 15 juni 2015, 26 juni 2015 och 10 juli 2015, att ändra uppgifterna för sex poster i förteckningen över fysiska personer som bör omfattas av frysningen av tillgångar och ekonomiska resurser och uppgifterna för fem enheter på den listan. Den 6 augusti 2015 beslutade sanktionskommittén att lägga till ytterligare en enhet i förteckningen.

| (3) | Bilaga I till förordning (EG) nr 881/2002 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(3)

Bilaga I till förordning (EG) nr 881/2002 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (4) | För att de åtgärder som föreskrivs i denna förordning ska vara verkningsfulla bör denna förordning träda i kraft omedelbart. |
| --- | --- |

(4)

För att de åtgärder som föreskrivs i denna förordning ska vara verkningsfulla bör denna förordning träda i kraft omedelbart.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga I till förordning (EG) nr 881/2002 ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Den här förordningen träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den här förordningen är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 13 augusti 2015.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Chefen för tjänsten för utrikespolitiska instrument

---

(1)  EUT L 139, 29.5.2002, s. 9.

1

---

BILAGA

Bilaga I till förordning (EG) nr 881/2002 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Under rubriken ”Fysiska personer” ska följande ändras:






  a) | ”Aiman Muhammed Rabi Al-Zawahiri (alias a) Ayman Al-Zawahari, b) Ahmed Fuad Salim, c) Al Zawahry Aiman Mohamed Rabi Abdel Muaz, d) Al Zawahiri Ayman, e) Abdul Qader Abdul Aziz Abdul Moez Al Doctor, f) Al Zawahry Aiman Mohamed Rabi, g) Al Zawahry Aiman Mohamed Rabie, h) Al Zawahry Aiman Mohamed Robi, i) Dhawahri Ayman, j) Eddaouahiri Ayman, k) Nur Al Deen Abu Mohammed, l) Ayman Al Zawahari, m) Ahman Fuad Salim, n) Abu Fatma, o) Abu Mohammed). Titel: a) Doktor, b) Dr. Född den 19 juni 1951. Födelseort: Giza, Egypten. Egyptisk medborgare. Pass nr: a) 1084010 (egyptiskt pass), b) 19820215. Övriga upplysningar: a) f.d. operativ och militär ledare för Egyptian Islamic Jihad, nu nära associerad med Usama Bin Laden, b) tros befinna sig i gränsområdet Afghanistan/Pakistan. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 25 januari 2001.” under rubriken ”Fysiska personer” ska ersättas med följande:
  ”Aiman Muhammed Rabi Al-Zawahiri (alias a) Ayman Al-Zawahari, b) Ahmed Fuad Salim, c) Al Zawahry Aiman Mohamed Rabi Abdel Muaz, d) Al Zawahiri Ayman, e) Abdul Qader Abdul Aziz Abdul Moez Al Doctor, f) Al Zawahry Aiman Mohamed Rabi, g) Al Zawahry Aiman Mohamed Rabie, h) Al Zawahry Aiman Mohamed Robi, i) Dhawahri Ayman, j) Eddaouahiri Ayman, k) Nur Al Deen Abu Mohammed, l) Ayman Al Zawahari, m) Ahman Fuad Salim, n) Abu Fatma, o) Abu Mohammed). Titel: a) Doktor, b) Dr. Född den 19 juni 1951 i Giza, Egypten. Egyptisk medborgare. Pass nr: a) 1084010 (egyptiskt pass), b) 19820215. Övriga upplysningar: a) ledare för Al-Qaida, b) f.d. operativ och militär ledare för Egyptian Islamic Jihad, var nära associerad med Usama Bin Laden (avliden), b) tros befinna sig i gränsområdet Afghanistan/Pakistan. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 25 januari 2001.” |
| --- | --- | --- |

1.

Under rubriken ”Fysiska personer” ska följande ändras:

a)

”Aiman Muhammed Rabi Al-Zawahiri (alias a) Ayman Al-Zawahari, b) Ahmed Fuad Salim, c) Al Zawahry Aiman Mohamed Rabi Abdel Muaz, d) Al Zawahiri Ayman, e) Abdul Qader Abdul Aziz Abdul Moez Al Doctor, f) Al Zawahry Aiman Mohamed Rabi, g) Al Zawahry Aiman Mohamed Rabie, h) Al Zawahry Aiman Mohamed Robi, i) Dhawahri Ayman, j) Eddaouahiri Ayman, k) Nur Al Deen Abu Mohammed, l) Ayman Al Zawahari, m) Ahman Fuad Salim, n) Abu Fatma, o) Abu Mohammed). Titel: a) Doktor, b) Dr. Född den 19 juni 1951. Födelseort: Giza, Egypten. Egyptisk medborgare. Pass nr: a) 1084010 (egyptiskt pass), b) 19820215. Övriga upplysningar: a) f.d. operativ och militär ledare för Egyptian Islamic Jihad, nu nära associerad med Usama Bin Laden, b) tros befinna sig i gränsområdet Afghanistan/Pakistan. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 25 januari 2001.” under rubriken ”Fysiska personer” ska ersättas med följande:

”Aiman Muhammed Rabi Al-Zawahiri (alias a) Ayman Al-Zawahari, b) Ahmed Fuad Salim, c) Al Zawahry Aiman Mohamed Rabi Abdel Muaz, d) Al Zawahiri Ayman, e) Abdul Qader Abdul Aziz Abdul Moez Al Doctor, f) Al Zawahry Aiman Mohamed Rabi, g) Al Zawahry Aiman Mohamed Rabie, h) Al Zawahry Aiman Mohamed Robi, i) Dhawahri Ayman, j) Eddaouahiri Ayman, k) Nur Al Deen Abu Mohammed, l) Ayman Al Zawahari, m) Ahman Fuad Salim, n) Abu Fatma, o) Abu Mohammed). Titel: a) Doktor, b) Dr. Född den 19 juni 1951 i Giza, Egypten. Egyptisk medborgare. Pass nr: a) 1084010 (egyptiskt pass), b) 19820215. Övriga upplysningar: a) ledare för Al-Qaida, b) f.d. operativ och militär ledare för Egyptian Islamic Jihad, var nära associerad med Usama Bin Laden (avliden), b) tros befinna sig i gränsområdet Afghanistan/Pakistan. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 25 januari 2001.”

| b) | ”Yasser Mohamed Ismail Abu Shaweesh (alias Yasser Mohamed Abou Shaweesh). Adress: Tyskland. Född den 20 november 1973 i Benghazi, Libyen. Medborgarskap: statslös palestinier. Pass nr: a) 939254 (egyptiskt resedokument), b) 0003213 (egyptiskt pass), c) 981358 (egyptiskt pass), d) C00071659 (ersättning för pass utfärdad av Förbundsrepubliken Tyskland). Övriga upplysningar: a) fängslad i Tyskland, b) brodern är Ismail Mohamed Ismail Abu Shaweesh. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 6 december 2005.” ska ersättas med följande:
  ”Yasser Mohamed Ismail Abu Shaweesh (alias Yasser Mohamed Abou Shaweesh). Adress: Tyskland (fängslad). Född den 20 november 1973 i Benghazi, Libyen. Medborgarskap: statslös palestinier. Pass nr: a) 939254 (egyptiskt resedokument), b) 0003213 (egyptiskt pass), c) 981358 (egyptiskt pass), d) C00071659 (ersättning för pass utfärdad av Förbundsrepubliken Tyskland). Övriga upplysningar: a) dömd till 5 år och 6 månaders fängelse i Tyskland den 6 december 2007. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 6 december 2005.” |
| --- | --- |

b)

”Yasser Mohamed Ismail Abu Shaweesh (alias Yasser Mohamed Abou Shaweesh). Adress: Tyskland. Född den 20 november 1973 i Benghazi, Libyen. Medborgarskap: statslös palestinier. Pass nr: a) 939254 (egyptiskt resedokument), b) 0003213 (egyptiskt pass), c) 981358 (egyptiskt pass), d) C00071659 (ersättning för pass utfärdad av Förbundsrepubliken Tyskland). Övriga upplysningar: a) fängslad i Tyskland, b) brodern är Ismail Mohamed Ismail Abu Shaweesh. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 6 december 2005.” ska ersättas med följande:

”Yasser Mohamed Ismail Abu Shaweesh (alias Yasser Mohamed Abou Shaweesh). Adress: Tyskland (fängslad). Född den 20 november 1973 i Benghazi, Libyen. Medborgarskap: statslös palestinier. Pass nr: a) 939254 (egyptiskt resedokument), b) 0003213 (egyptiskt pass), c) 981358 (egyptiskt pass), d) C00071659 (ersättning för pass utfärdad av Förbundsrepubliken Tyskland). Övriga upplysningar: a) dömd till 5 år och 6 månaders fängelse i Tyskland den 6 december 2007. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 6 december 2005.”

| c) | Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Nasir 'Abd-Al-Karim 'Abdullah Al-Wahishi (alias a) Nasir al-Wahishi, b) Abu Basir Nasir al-Wahishi, c) Naser Abdel Karim al-Wahishi, d) Nasir Abd al-Karim al-Wuhayshi, e) Abu Basir Nasir Al-Wuhayshi, f) Nasser Abdul- karim Abdullah al-Wouhichi, g) Abu Baseer al-Wehaishi, h) Abu Basir Nasser al-Wuhishi, i) Abdul Kareem Abdullah Al-Woohaishi, j) Nasser Abdelkarim Saleh Al Wahichi, k) Abu Basir, l) Abu Bashir). Född a) den 1 oktober 1976, b) den 8 oktober 1396 (Hijrakalendern) i Jemen. jemenitisk medborgare. Pass nr: 40483 (jemenitiskt pass utfärdat den 5 januari 1997). Övriga upplysningar: fängslad i Jemen mellan 2003 och 2006. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 19 januari 2010.” ersättas med följande:
  ”Nasir 'Abd-Al-Karim 'Abdullah Al-Wahishi (alias a) Nasir al-Wahishi, b) Abu Basir Nasir al-Wahishi, c) Naser Abdel Karim al-Wahishi, d) Nasir Abd al-Karim al-Wuhayshi, e) Abu Basir Nasir Al-Wuhayshi, f) Nasser Abdul- karim Abdullah al-Wouhichi, g) Abu Baseer al-Wehaishi, h) Abu Basir Nasser al-Wuhishi, i) Abdul Kareem Abdullah Al-Woohaishi, j) Nasser Abdelkarim Saleh Al Wahichi, k) Abu Basir, l) Abu Bashir). Född a) den 1 oktober 1976, b) den 8 oktober 1396 (Hijrakalendern) i Jemen. Jemenitisk medborgare. Pass nr: 40483 (jemenitiskt pass utfärdat den 5 januari 1997). Övriga upplysningar: a) sedan 2007 ledare för al-Qaida i Jemen (AQY), b) sedan januari 2009 ledare för Al-Qaida på Arabiska halvön i Jemen och Saudiarabien, c) associerad med Al-Qaidas högsta ledning, d) påstår sig ha varit sekreterare till Usama Bin Laden (avliden) före 2003, e) arresterad i Iran och utlämnad till Jemen 2003, där han rymde från fängelse 2006 och var fortfarande på flykt i januari 2010. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 19 januari 2010.” |
| --- | --- |

c)

Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Nasir 'Abd-Al-Karim 'Abdullah Al-Wahishi (alias a) Nasir al-Wahishi, b) Abu Basir Nasir al-Wahishi, c) Naser Abdel Karim al-Wahishi, d) Nasir Abd al-Karim al-Wuhayshi, e) Abu Basir Nasir Al-Wuhayshi, f) Nasser Abdul- karim Abdullah al-Wouhichi, g) Abu Baseer al-Wehaishi, h) Abu Basir Nasser al-Wuhishi, i) Abdul Kareem Abdullah Al-Woohaishi, j) Nasser Abdelkarim Saleh Al Wahichi, k) Abu Basir, l) Abu Bashir). Född a) den 1 oktober 1976, b) den 8 oktober 1396 (Hijrakalendern) i Jemen. jemenitisk medborgare. Pass nr: 40483 (jemenitiskt pass utfärdat den 5 januari 1997). Övriga upplysningar: fängslad i Jemen mellan 2003 och 2006. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 19 januari 2010.” ersättas med följande:

”Nasir 'Abd-Al-Karim 'Abdullah Al-Wahishi (alias a) Nasir al-Wahishi, b) Abu Basir Nasir al-Wahishi, c) Naser Abdel Karim al-Wahishi, d) Nasir Abd al-Karim al-Wuhayshi, e) Abu Basir Nasir Al-Wuhayshi, f) Nasser Abdul- karim Abdullah al-Wouhichi, g) Abu Baseer al-Wehaishi, h) Abu Basir Nasser al-Wuhishi, i) Abdul Kareem Abdullah Al-Woohaishi, j) Nasser Abdelkarim Saleh Al Wahichi, k) Abu Basir, l) Abu Bashir). Född a) den 1 oktober 1976, b) den 8 oktober 1396 (Hijrakalendern) i Jemen. Jemenitisk medborgare. Pass nr: 40483 (jemenitiskt pass utfärdat den 5 januari 1997). Övriga upplysningar: a) sedan 2007 ledare för al-Qaida i Jemen (AQY), b) sedan januari 2009 ledare för Al-Qaida på Arabiska halvön i Jemen och Saudiarabien, c) associerad med Al-Qaidas högsta ledning, d) påstår sig ha varit sekreterare till Usama Bin Laden (avliden) före 2003, e) arresterad i Iran och utlämnad till Jemen 2003, där han rymde från fängelse 2006 och var fortfarande på flykt i januari 2010. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 19 januari 2010.”

| d) | Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Ibrahim Hassan Tali Al-Asiri (alias a) Ibrahim Hassan Tali Asiri, b) Ibrahim Hasan Talea Aseeri, c) Ibrahim Hassan al-Asiri, d) Ibrahim Hasan Tali Asiri, e) Ibrahim Hassan Tali Assiri, f) Ibrahim Hasan Tali'A 'Asiri, g) Ibrahim Hasan Tali al-'Asiri, h) Ibrahim al-'Asiri, i) Ibrahim Hassan Al Asiri, j) Abu Saleh, k) Abosslah, l) Abu-Salaah). Adress: Jemen. Född a) den 19 april 1982, b) den 18 april 1982, c) den 24 juni 1402 (Hijrakalendern) i Riyadh, Saudiarabien. Saudiarabisk medborgare. Pass nr: F654645 (saudiskt pass utfärdat den 30 april 2005 med sista giltighetsdag den 7 mars 2010; enligt Hijrakalendern utfärdat den 24 juni 1426 med sista giltighetsdag den 21 mars 1431). Nationellt identitetsnummer: 1028745097 (saudiskt civilt identitetsbevis). Övriga upplysningar: a) Al-Quaidas viktigaste aktiva bombtillverkare på Arabiska halvön, b) tros ha varit gömd i Jemen i mars 2011, c) efterspanad av Saudiarabien, d) Interpol Orange Notice (file #2009/52/OS/CCC, #81) har utfärdats för honom, e) associerad med Nasir 'abd-al-Karim 'Abdullah Al-Wahishi, Said Ali al-Shihri, Qasim Yahya Mahdi al-Rimi och Anwar Nasser Abdulla Al-Aulaqi. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 24 mars 2011.” ersättas med följande:
  ”Ibrahim Hassan Tali Al-Asiri (alias a) Ibrahim Hassan Tali Asiri, b) Ibrahim Hasan Talea Aseeri, c) Ibrahim Hassan al-Asiri, d) Ibrahim Hasan Tali Asiri, e) Ibrahim Hassan Tali Assiri, f) Ibrahim Hasan Tali'A 'Asiri, g) Ibrahim Hasan Tali al-'Asiri, h) Ibrahim al-'Asiri, i) Ibrahim Hassan Al Asiri, j) Abu Saleh, k) Abosslah, l) Abu-Salaah). Adress: Jemen. Född a) den 19 april 1982, b) den 18 april 1982, c) den 24 juni 1402 (Hijrakalendern) i Riyadh, Saudiarabien. Saudiarabisk medborgare. Pass nr: F654645 (saudiskt pass utfärdat den 30 april 2005 med sista giltighetsdag den 7 mars 2010; enligt Hijrakalendern utfärdat den 24 juni 1426 med sista giltighetsdag den 21 mars 1431). Nationellt identitetsnummer: 1028745097 (saudiskt civilt identitetsbevis). Övriga upplysningar: a) Al-Quaidas viktigaste aktiva bombtillverkare på Arabiska halvön, b) tros ha varit gömd i Jemen i mars 2011, c) efterspanad av Saudiarabien, d) även associerad med Nasir 'abd-al-Karim 'Abdullah Al-Wahishi, Said Ali al-Shihri, Qasim Yahya Mahdi al-Rimi och Anwar Nasser Abdulla Al-Aulaqi. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 24 mars 2011.” |
| --- | --- |

d)

Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Ibrahim Hassan Tali Al-Asiri (alias a) Ibrahim Hassan Tali Asiri, b) Ibrahim Hasan Talea Aseeri, c) Ibrahim Hassan al-Asiri, d) Ibrahim Hasan Tali Asiri, e) Ibrahim Hassan Tali Assiri, f) Ibrahim Hasan Tali'A 'Asiri, g) Ibrahim Hasan Tali al-'Asiri, h) Ibrahim al-'Asiri, i) Ibrahim Hassan Al Asiri, j) Abu Saleh, k) Abosslah, l) Abu-Salaah). Adress: Jemen. Född a) den 19 april 1982, b) den 18 april 1982, c) den 24 juni 1402 (Hijrakalendern) i Riyadh, Saudiarabien. Saudiarabisk medborgare. Pass nr: F654645 (saudiskt pass utfärdat den 30 april 2005 med sista giltighetsdag den 7 mars 2010; enligt Hijrakalendern utfärdat den 24 juni 1426 med sista giltighetsdag den 21 mars 1431). Nationellt identitetsnummer: 1028745097 (saudiskt civilt identitetsbevis). Övriga upplysningar: a) Al-Quaidas viktigaste aktiva bombtillverkare på Arabiska halvön, b) tros ha varit gömd i Jemen i mars 2011, c) efterspanad av Saudiarabien, d) Interpol Orange Notice (file #2009/52/OS/CCC, #81) har utfärdats för honom, e) associerad med Nasir 'abd-al-Karim 'Abdullah Al-Wahishi, Said Ali al-Shihri, Qasim Yahya Mahdi al-Rimi och Anwar Nasser Abdulla Al-Aulaqi. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 24 mars 2011.” ersättas med följande:

”Ibrahim Hassan Tali Al-Asiri (alias a) Ibrahim Hassan Tali Asiri, b) Ibrahim Hasan Talea Aseeri, c) Ibrahim Hassan al-Asiri, d) Ibrahim Hasan Tali Asiri, e) Ibrahim Hassan Tali Assiri, f) Ibrahim Hasan Tali'A 'Asiri, g) Ibrahim Hasan Tali al-'Asiri, h) Ibrahim al-'Asiri, i) Ibrahim Hassan Al Asiri, j) Abu Saleh, k) Abosslah, l) Abu-Salaah). Adress: Jemen. Född a) den 19 april 1982, b) den 18 april 1982, c) den 24 juni 1402 (Hijrakalendern) i Riyadh, Saudiarabien. Saudiarabisk medborgare. Pass nr: F654645 (saudiskt pass utfärdat den 30 april 2005 med sista giltighetsdag den 7 mars 2010; enligt Hijrakalendern utfärdat den 24 juni 1426 med sista giltighetsdag den 21 mars 1431). Nationellt identitetsnummer: 1028745097 (saudiskt civilt identitetsbevis). Övriga upplysningar: a) Al-Quaidas viktigaste aktiva bombtillverkare på Arabiska halvön, b) tros ha varit gömd i Jemen i mars 2011, c) efterspanad av Saudiarabien, d) även associerad med Nasir 'abd-al-Karim 'Abdullah Al-Wahishi, Said Ali al-Shihri, Qasim Yahya Mahdi al-Rimi och Anwar Nasser Abdulla Al-Aulaqi. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 24 mars 2011.”

| e) | Under rubriken ”Fysiska person” ska ”Adil Muhammad Mahmud Abd Al-Khaliq (alias a) Adel Mohamed Mahmoud Abdul Khaliq, b) Adel Mohamed Mahmood Abdul Khaled). Född den 2 mars 1984 i Bahrain. Bahrainsk medborgare. Pass nr: 1632207 (Bahrain). Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 10 oktober 2008.” ersättas med följande:
  ”Adil Muhammad Mahmud Abd Al-Khaliq (alias a) Adel Mohamed Mahmoud Abdul Khaliq, b) Adel Mohamed Mahmood Abdul Khaled). Född den 2 mars 1984 i Bahrain. Bahrainsk medborgare. Pass nr: 1632207 (Bahrain). Övriga upplysningar: a) har företrätt och gett ekonomiskt, materiellt och logistiskt stöd till Al-Qaida och Libyan Islamic Fighting Group (LIFG), b) arresterad i Förenade Arabemiraten i januari 2007 anklagad för medlemskap i Al-Qaida och LIFG, c) efter domen i Förenade arabemiraten i slutet av 2007 överfördes han till Bahrain i början av 2008 för att avtjäna återstoden av sitt straff, d) efter frigivningen 2008 återupptog han sin verksamhet att samla in pengar till förmån för Al-Qaida åtminstone under 2012, e) han har också samlat in pengar till talibanerna. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 10 oktober 2008.” |
| --- | --- |

e)

Under rubriken ”Fysiska person” ska ”Adil Muhammad Mahmud Abd Al-Khaliq (alias a) Adel Mohamed Mahmoud Abdul Khaliq, b) Adel Mohamed Mahmood Abdul Khaled). Född den 2 mars 1984 i Bahrain. Bahrainsk medborgare. Pass nr: 1632207 (Bahrain). Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 10 oktober 2008.” ersättas med följande:

”Adil Muhammad Mahmud Abd Al-Khaliq (alias a) Adel Mohamed Mahmoud Abdul Khaliq, b) Adel Mohamed Mahmood Abdul Khaled). Född den 2 mars 1984 i Bahrain. Bahrainsk medborgare. Pass nr: 1632207 (Bahrain). Övriga upplysningar: a) har företrätt och gett ekonomiskt, materiellt och logistiskt stöd till Al-Qaida och Libyan Islamic Fighting Group (LIFG), b) arresterad i Förenade Arabemiraten i januari 2007 anklagad för medlemskap i Al-Qaida och LIFG, c) efter domen i Förenade arabemiraten i slutet av 2007 överfördes han till Bahrain i början av 2008 för att avtjäna återstoden av sitt straff, d) efter frigivningen 2008 återupptog han sin verksamhet att samla in pengar till förmån för Al-Qaida åtminstone under 2012, e) han har också samlat in pengar till talibanerna. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 10 oktober 2008.”

| f) | Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Ibrahim Ali Abu Bakr Tantoush (alias a) Abd al-Muhsin, b) Ibrahim Ali Muhammad Abu Bakr, c) Abdul Rahman, d) Abu Anas, e) Ibrahim Abubaker Tantouche, f) Ibrahim Abubaker Tantoush, g) Abd al-Muhsi, h) Abd al-Rahman, i) Al-Libi). Adress: Johannesburg, Sydafrika. Född 1966 i al Aziziyya, Libyen. Libysk medborgare. Pass nr: 203037 (libyskt pass utfärdat i Tripoli). Övriga upplysningar: a) Associerad med Afghan Support Committee (ASC), Revival of Islamic Heritage Society (RIHS) och Libyan Islamic Fighting Group (LIFG). Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 11 januari 2002.” ersättas med följande:
  ”Ibrahim Ali Abu Bakr Tantoush (alias a) Abd al-Muhsin, b) Ibrahim Ali Muhammad Abu Bakr, c) Abdul Rahman, d) Abu Anas, e) Ibrahim Abubaker Tantouche, f) Ibrahim Abubaker Tantoush, g) Abd al-Muhsi, (h) Abd al-Rahman, (i) Abdel Ilah Sabri (falskt sydafrikanskt identitetsnr 6910275240086 kopplat till sydafrikanskt pass nr 434021161, båda dokumenten har konfiskerats). Adress: Tripoli, Libyen (i februari 2014). Född den 2 februari 1966 i al Aziziyya, Libyen. Libysk medborgare. Pass nr: a) libyskt pass nr 203037 utfärdat i Tripoli, Libyen, b) libyskt pass nr 347834 utfärdat under namnet Ibrahim Ali Tantoush, löpte ut den 21 februari 2014. Övriga upplysningar: a) associerad med Afghan Support Committee (ASC), Revival of Islamic Heritage Society (RIHS) and the Libyan Islamic Fighting Group (LIFG), fotografi och fingeravtryck finns och kan läggas till i den särskilda anmärkning från Interpol-FN:s säkerhetsråd. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 11 januari 2002.” |
| --- | --- |

f)

Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Ibrahim Ali Abu Bakr Tantoush (alias a) Abd al-Muhsin, b) Ibrahim Ali Muhammad Abu Bakr, c) Abdul Rahman, d) Abu Anas, e) Ibrahim Abubaker Tantouche, f) Ibrahim Abubaker Tantoush, g) Abd al-Muhsi, h) Abd al-Rahman, i) Al-Libi). Adress: Johannesburg, Sydafrika. Född 1966 i al Aziziyya, Libyen. Libysk medborgare. Pass nr: 203037 (libyskt pass utfärdat i Tripoli). Övriga upplysningar: a) Associerad med Afghan Support Committee (ASC), Revival of Islamic Heritage Society (RIHS) och Libyan Islamic Fighting Group (LIFG). Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 11 januari 2002.” ersättas med följande:

”Ibrahim Ali Abu Bakr Tantoush (alias a) Abd al-Muhsin, b) Ibrahim Ali Muhammad Abu Bakr, c) Abdul Rahman, d) Abu Anas, e) Ibrahim Abubaker Tantouche, f) Ibrahim Abubaker Tantoush, g) Abd al-Muhsi, (h) Abd al-Rahman, (i) Abdel Ilah Sabri (falskt sydafrikanskt identitetsnr 6910275240086 kopplat till sydafrikanskt pass nr 434021161, båda dokumenten har konfiskerats). Adress: Tripoli, Libyen (i februari 2014). Född den 2 februari 1966 i al Aziziyya, Libyen. Libysk medborgare. Pass nr: a) libyskt pass nr 203037 utfärdat i Tripoli, Libyen, b) libyskt pass nr 347834 utfärdat under namnet Ibrahim Ali Tantoush, löpte ut den 21 februari 2014. Övriga upplysningar: a) associerad med Afghan Support Committee (ASC), Revival of Islamic Heritage Society (RIHS) and the Libyan Islamic Fighting Group (LIFG), fotografi och fingeravtryck finns och kan läggas till i den särskilda anmärkning från Interpol-FN:s säkerhetsråd. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 11 januari 2002.”

| g) | Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Zulkifli Abdul Hir (alias a) Musa Abdul Hir, b) Muslimin Abdulmotalib, c) Salim Alombra, d) Armand Escalante, e) Normina Hashim, f) Henri Lawi, g) Hendri Lawi, h) Norhana Mohamad, i) Omar Salem, j) Ahmad Shobirin, k) Bin Abdul Hir Zulkifli, l) Abdulhir Bin Hir, m) Hassan, n) Hogalu, o) Hugalu, p) Lagu, q) Marwan). Adress: Seksyen 17, Shah Alam, Selangor, Malaysia. Född a) den 5 januari 1966, b) den 5 oktober 1966 i Muar Johor, Malaysia. Malaysisk medborgare. Pass nr: A 11263265. Nationellt identitetsnummer: 660105-01-5297 Övriga upplysningar: a) moderns namn är Minah Binto Aogist Abd Aziz, b) körkort med nr D2161572 har utfärdats i Kalifornien, Förenta staterna. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 9 september 2003.” ersättas med följande:
  ”Zulkifli Abdul Hir (alias a) Musa Abdul Hir, b) Muslimin Abdulmotalib, c) Salim Alombra, d) Armand Escalante, e) Normina Hashim, f) Henri Lawi, g) Hendri Lawi, h) Norhana Mohamad, i) Omar Salem, j) Ahmad Shobirin, k) Bin Abdul Hir Zulkifli, l) Abdulhir Bin Hir, m) Hassan, n) Hogalu, o) Hugalu, p) Lagu, q) Marwan (mest känd som)). Adress: a) Seksyen 17, Shah Alam, Selangor, Malaysia (tidigare adress), b) Maguindanao, Filippinerna (i januari 2015). Född a) den 5 januari 1966, b) den 5 oktober 1966 i Muar Johor, Malaysia. Malaysisk medborgare. Pass nr: a) A 11263265, b) Nationellt identitetsnr: 660105-01-5297, c) körkort nr D2161572 utfärdat i Kalifornien, Förenta staterna. Övriga upplysningar: a) Court for the Northern District of California, Förenta staterna, utfärdade en arresteringsorder för honom den 1 augusti 2007. b) Bekräftas ha avlidit i Maguindanao, Filippinerna i januari 2015. c) moderns namn är Minah Binto Aogist Abd Aziz. Dag som avses i artikel 2a.4 b: 9 september 2003.” |
| --- | --- |

g)

Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Zulkifli Abdul Hir (alias a) Musa Abdul Hir, b) Muslimin Abdulmotalib, c) Salim Alombra, d) Armand Escalante, e) Normina Hashim, f) Henri Lawi, g) Hendri Lawi, h) Norhana Mohamad, i) Omar Salem, j) Ahmad Shobirin, k) Bin Abdul Hir Zulkifli, l) Abdulhir Bin Hir, m) Hassan, n) Hogalu, o) Hugalu, p) Lagu, q) Marwan). Adress: Seksyen 17, Shah Alam, Selangor, Malaysia. Född a) den 5 januari 1966, b) den 5 oktober 1966 i Muar Johor, Malaysia. Malaysisk medborgare. Pass nr: A 11263265. Nationellt identitetsnummer: 660105-01-5297 Övriga upplysningar: a) moderns namn är Minah Binto Aogist Abd Aziz, b) körkort med nr D2161572 har utfärdats i Kalifornien, Förenta staterna. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 9 september 2003.” ersättas med följande:

”Zulkifli Abdul Hir (alias a) Musa Abdul Hir, b) Muslimin Abdulmotalib, c) Salim Alombra, d) Armand Escalante, e) Normina Hashim, f) Henri Lawi, g) Hendri Lawi, h) Norhana Mohamad, i) Omar Salem, j) Ahmad Shobirin, k) Bin Abdul Hir Zulkifli, l) Abdulhir Bin Hir, m) Hassan, n) Hogalu, o) Hugalu, p) Lagu, q) Marwan (mest känd som)). Adress: a) Seksyen 17, Shah Alam, Selangor, Malaysia (tidigare adress), b) Maguindanao, Filippinerna (i januari 2015). Född a) den 5 januari 1966, b) den 5 oktober 1966 i Muar Johor, Malaysia. Malaysisk medborgare. Pass nr: a) A 11263265, b) Nationellt identitetsnr: 660105-01-5297, c) körkort nr D2161572 utfärdat i Kalifornien, Förenta staterna. Övriga upplysningar: a) Court for the Northern District of California, Förenta staterna, utfärdade en arresteringsorder för honom den 1 augusti 2007. b) Bekräftas ha avlidit i Maguindanao, Filippinerna i januari 2015. c) moderns namn är Minah Binto Aogist Abd Aziz. Dag som avses i artikel 2a.4 b: 9 september 2003.”

| 2. | Under rubriken ”Juridiska personer, grupper och enheter” ska följande läggas till:






  a) | Under rubriken ”Juridiska personer, grupper och enheter” ska Revival Of Islamic Heritage Society (RIHS), alias a) Jamiat Ihia Al-Turath Al-Islamiya, b) Revival of Islamic Society Heritage on the African Continent, c) Jamia Ihya Ul Turath, d) RIHS). Adress: a) Pakistan, b) Afghanistan. Övriga upplysningar: a) denna enhets kontor i Pakistan och Afghanistan är de enda som anges. b) associerad med Abu Bakr al-Jaziri och Afghan Support Committee (ASC). Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 11 januari 2002. ersättas med följande:
  ”Revival of Islamic Heritage Society (alias a) Revival of Islamic Society Heritage on the African Continent, b) Jamia Ihya ul Turath, c) RIHS, d) Jamiat Ihia Al-Turath Al-Islamiya, e) Al-Furqan Foundation Welfare Trust, f) Al-Furqan Welfare Foundation. Address: a) Pakistan, b) Afghanistan. Övriga upplysningar: a) denna enhets kontor i Pakistan och Afghanistan är de enda som anges, b) associerad med Abu Bakr al-Jaziri och Afghan Support Committee (ASC). Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 11 januari 2002.” |
| --- | --- | --- |

2.

Under rubriken ”Juridiska personer, grupper och enheter” ska följande läggas till:

a)

Under rubriken ”Juridiska personer, grupper och enheter” ska Revival Of Islamic Heritage Society (RIHS), alias a) Jamiat Ihia Al-Turath Al-Islamiya, b) Revival of Islamic Society Heritage on the African Continent, c) Jamia Ihya Ul Turath, d) RIHS). Adress: a) Pakistan, b) Afghanistan. Övriga upplysningar: a) denna enhets kontor i Pakistan och Afghanistan är de enda som anges. b) associerad med Abu Bakr al-Jaziri och Afghan Support Committee (ASC). Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 11 januari 2002. ersättas med följande:

”Revival of Islamic Heritage Society (alias a) Revival of Islamic Society Heritage on the African Continent, b) Jamia Ihya ul Turath, c) RIHS, d) Jamiat Ihia Al-Turath Al-Islamiya, e) Al-Furqan Foundation Welfare Trust, f) Al-Furqan Welfare Foundation. Address: a) Pakistan, b) Afghanistan. Övriga upplysningar: a) denna enhets kontor i Pakistan och Afghanistan är de enda som anges, b) associerad med Abu Bakr al-Jaziri och Afghan Support Committee (ASC). Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 11 januari 2002.”

| b) | Under rubriken ”Juridiska personer, grupper och enheter” ska ”Al-Haramain Islamic Foundation (Somalia). Adress: Somalia. Övriga upplysningar: Dess grundare och f.d. ledare är Aqeel Abdulaziz Aqeel al-Aqeel. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 13 mars 2002.” ersättas med följande:
  ”Al-Haramain Islamic Foundation (Somalia). Adress: Somalia. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 13 mars 2002.” |
| --- | --- |

b)

Under rubriken ”Juridiska personer, grupper och enheter” ska ”Al-Haramain Islamic Foundation (Somalia). Adress: Somalia. Övriga upplysningar: Dess grundare och f.d. ledare är Aqeel Abdulaziz Aqeel al-Aqeel. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 13 mars 2002.” ersättas med följande:

”Al-Haramain Islamic Foundation (Somalia). Adress: Somalia. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 13 mars 2002.”

| c) | Under rubriken ”Juridiska personer, grupper och enheter” ska ”Al-Qaida in the Arabian Peninsula (alias a) AQAP, b) Al-Qaida of Jihad Organization in the Arabian Peninsula, c) Tanzim Qa'idat al-Jihad fi Jazirat al-Arab, d) Al-Qaida Organization in the Arabian Peninsula, e) Al-Qaida in the South Arabian Peninsula, f) Ansar al-Shari'a, g) AAS, h) Al-Qaida in Yemen, i) AQY). Övriga upplysningar: Adress: Jemen eller Saudiarabien. Ansar al-Shari'a grundades i början av 2011 av AQAP. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 19 januari 2002.” ersättas med följande:
  ”Al-Qaida in the Arabian Peninsula (alias a) AQAP, b) Al-Qaida of Jihad Organization in the Arabian Peninsula, c) Tanzim Qa'idat al-Jihad fi Jazirat al-Arab, d) Al-Qaida Organization in the Arabian Peninsula, e) Al-Qaida in the South Arabian Peninsula, f) Ansar al-Shari'a, g) AAS, h) Al-Qaida in Yemen, i) AQY). Övriga upplysningar: a) Adress: Jemen eller Saudiarabien (2004-2006). b) Grundades i januari 2009 när al-Qaida i Jemen gick samman med saudiarabiska al-Qaida-medlemmar, c) ledare i AQAP är Nasir 'abd-al-Karim 'Abdullah Al-Wahishi, d) Ansar al-Shari'a grundades i början av 2011 av AQAP och har tagit på sig ansvaret för ett flertal attacker i Jemen, både mot regeringsmål och civila mål. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 19 januari 2010.” |
| --- | --- |

c)

Under rubriken ”Juridiska personer, grupper och enheter” ska ”Al-Qaida in the Arabian Peninsula (alias a) AQAP, b) Al-Qaida of Jihad Organization in the Arabian Peninsula, c) Tanzim Qa'idat al-Jihad fi Jazirat al-Arab, d) Al-Qaida Organization in the Arabian Peninsula, e) Al-Qaida in the South Arabian Peninsula, f) Ansar al-Shari'a, g) AAS, h) Al-Qaida in Yemen, i) AQY). Övriga upplysningar: Adress: Jemen eller Saudiarabien. Ansar al-Shari'a grundades i början av 2011 av AQAP. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 19 januari 2002.” ersättas med följande:

”Al-Qaida in the Arabian Peninsula (alias a) AQAP, b) Al-Qaida of Jihad Organization in the Arabian Peninsula, c) Tanzim Qa'idat al-Jihad fi Jazirat al-Arab, d) Al-Qaida Organization in the Arabian Peninsula, e) Al-Qaida in the South Arabian Peninsula, f) Ansar al-Shari'a, g) AAS, h) Al-Qaida in Yemen, i) AQY). Övriga upplysningar: a) Adress: Jemen eller Saudiarabien (2004-2006). b) Grundades i januari 2009 när al-Qaida i Jemen gick samman med saudiarabiska al-Qaida-medlemmar, c) ledare i AQAP är Nasir 'abd-al-Karim 'Abdullah Al-Wahishi, d) Ansar al-Shari'a grundades i början av 2011 av AQAP och har tagit på sig ansvaret för ett flertal attacker i Jemen, både mot regeringsmål och civila mål. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 19 januari 2010.”

| d) | Under rubriken ”Juridiska personer, grupper och enheter” ska ”Tehrik-e Taliban Pakistan (TTP) (alias a) Tehrik-I-Taliban Pakistan, b) Tehrik-e-Taliban, c) Pakistani Taliban, d) Tehreek-e-Taliban). Övriga upplysningar: a) Tehrik-e Talibani är baserad i stamområdena längs gränsen mellan Afghanistan och Pakistan, b) den grundades 2007, och dess ledare är Hakimullah Mehsud, c) Wali Ur Rehman är emir i TTP för södra Waziristan. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 29 november 2002.” ersättas med följande:
  ”Tehrik-e Taliban Pakistan (TTP) (alias a) Tehrik-I-Taliban Pakistan, b) Tehrik-e-Taliban, c) Pakistani Taliban, d) Tehreek-e-Taliban). Övriga upplysningar: a) Tehrik-e Talibani är baserad i stamområdena längs gränsen mellan Afghanistan och Pakistan, b) den grundades 2007, och dess ledare är Maulana Fazlullah. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 29 juli 2011.” |
| --- | --- |

d)

Under rubriken ”Juridiska personer, grupper och enheter” ska ”Tehrik-e Taliban Pakistan (TTP) (alias a) Tehrik-I-Taliban Pakistan, b) Tehrik-e-Taliban, c) Pakistani Taliban, d) Tehreek-e-Taliban). Övriga upplysningar: a) Tehrik-e Talibani är baserad i stamområdena längs gränsen mellan Afghanistan och Pakistan, b) den grundades 2007, och dess ledare är Hakimullah Mehsud, c) Wali Ur Rehman är emir i TTP för södra Waziristan. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 29 november 2002.” ersättas med följande:

”Tehrik-e Taliban Pakistan (TTP) (alias a) Tehrik-I-Taliban Pakistan, b) Tehrik-e-Taliban, c) Pakistani Taliban, d) Tehreek-e-Taliban). Övriga upplysningar: a) Tehrik-e Talibani är baserad i stamområdena längs gränsen mellan Afghanistan och Pakistan, b) den grundades 2007, och dess ledare är Maulana Fazlullah. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 29 juli 2011.”

| 3. | Under rubriken ”Juridiska personer, grupper och enheter” ska följande läggas till:






  a) | ”The Army Of Emigrants And Supporters (alias: a) Battalion of Emigrants and Supporters b) Army of Emigrants and Supporters organization c) Battalion of Emigrants and Ansar d) Jaysh al-Muhajirin wal-Ansar (JAMWA). Adress: Jabal Turkuman-området, Lattakia-distriktet, Arabrepubliken Syrien. Övriga upplysningar: Upprättades av utländska terroriststridande 2013. Adress: Arabrepubliken Syrien Knuten till Islamiska staten i Irak och Levanten (Isil), som anges som al-Qaida i Irak och Al-Nusrah Front for the People of the Levant. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 6 augusti 2015.” |
| --- | --- | --- |

3.

Under rubriken ”Juridiska personer, grupper och enheter” ska följande läggas till:

a)

”The Army Of Emigrants And Supporters (alias: a) Battalion of Emigrants and Supporters b) Army of Emigrants and Supporters organization c) Battalion of Emigrants and Ansar d) Jaysh al-Muhajirin wal-Ansar (JAMWA). Adress: Jabal Turkuman-området, Lattakia-distriktet, Arabrepubliken Syrien. Övriga upplysningar: Upprättades av utländska terroriststridande 2013. Adress: Arabrepubliken Syrien Knuten till Islamiska staten i Irak och Levanten (Isil), som anges som al-Qaida i Irak och Al-Nusrah Front for the People of the Levant. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 6 augusti 2015.”

---

| 14.8.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 215/11 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 215/11

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) 2015/1391

av den 13 augusti 2015

om ändring av förordning (EG) nr 1200/2009 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1166/2008 om undersökningar om jordbrukets struktur och en undersökning om produktionsmetoder inom jordbruket när det gäller koefficienter för djurenheter och fastställande av variabler

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1166/2008 av den 19 november 2008 om undersökningar om jordbrukets struktur och en undersökning om produktionsmetoder inom jordbruket (1), särskilt artiklarna 7.4 och 11.7, och

av följande skäl:

| (1) | Genom förordning (EG) nr 1166/2008 inrättades en ram för tillhandahållande av jämförbar unionsstatistik över företagsstrukturen i jordbruket och för en undersökning om produktionsmetoder inom jordbruket. |
| --- | --- |

(1)

Genom förordning (EG) nr 1166/2008 inrättades en ram för tillhandahållande av jämförbar unionsstatistik över företagsstrukturen i jordbruket och för en undersökning om produktionsmetoder inom jordbruket.

| (2) | Genom kommissionens förordning (EU) nr 715/2014 (2) fastställs en ny förteckning över de variabler som ska samlas in i 2016 års undersökning om jordbrukets struktur. Därför behöver definitionerna ändras. |
| --- | --- |

(2)

Genom kommissionens förordning (EU) nr 715/2014 (2) fastställs en ny förteckning över de variabler som ska samlas in i 2016 års undersökning om jordbrukets struktur. Därför behöver definitionerna ändras.

| (3) | För jämförbarhetens skull bör termerna i den variabelförteckning som avses i skäl 2 tolkas och tillämpas enhetligt i hela unionen. Definitionerna av de variabler som ska användas för undersökningen om jordbrukets struktur behöver därför ändras. |
| --- | --- |

(3)

För jämförbarhetens skull bör termerna i den variabelförteckning som avses i skäl 2 tolkas och tillämpas enhetligt i hela unionen. Definitionerna av de variabler som ska användas för undersökningen om jordbrukets struktur behöver därför ändras.

| (4) | Bilaga II till kommissionens förordning (EG) nr 1200/2009 (3) bör anpassas till den nya variabelförteckning som avses i skäl 2. |
| --- | --- |

(4)

Bilaga II till kommissionens förordning (EG) nr 1200/2009 (3) bör anpassas till den nya variabelförteckning som avses i skäl 2.

| (5) | Förordning (EG) nr 1200/2009 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(5)

Förordning (EG) nr 1200/2009 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (6) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för jordbruksstatistik, som inrättades genom rådets beslut 72/279/EEG (4). |
| --- | --- |

(6)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för jordbruksstatistik, som inrättades genom rådets beslut 72/279/EEG (4).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga II till förordning (EU) nr 1200/2009 ska ersättas med bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 13 augusti 2015.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  EUT L 321, 1.12.2008, s. 16.

1

(2)  Kommissionens förordning (EU) nr 715/2014 av den 26 juni 2014 om ändring av bilaga III till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1166/2008 om undersökningar om jordbrukets struktur och en undersökning om produktionsmetoder inom jordbruket vad gäller förteckningen över de variabler som ska samlas in i 2016 års undersökning om jordbrukets struktur (EUT L 190, 28.6.2014, s. 8).

2

(3)  Kommissionens förordning (EG) nr 1200/2009 av den 30 november 2009 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1166/2008 om undersökningar om jordbrukets struktur och en undersökning om produktionsmetoder inom jordbruket när det gäller koefficienter för djurenheter och fastställande av variabler (EUT L 329, 15.12.2009, s. 1).

3

(4)  Rådets beslut 72/279/EEG av den 31 juli 1972 om inrättande av en ständig kommitté för jordbruksstatistik (EGT L 179, 7.8.1972, s. 1).

4

---

BILAGA

”BILAGA II

Definitioner av de variabler som ska användas vid unionsundersökningarna om jordbrukets struktur
   (1)

I.   ALLMÄNNA VARIABLER

Jordbruksföretagets geografiska läge

I artikel 2 e i förordning (EG) nr 1166/2008 anges vad som avses med jordbruksföretagets geografiska läge.

Nuts 3-region

Den Nuts 3-region (enligt kommissionens förordning (EU) nr 31/2011 (2)) där företaget ligger.

Ligger företaget i ett mindre gynnat område?

Information om mindre gynnade områden ska lämnas i enlighet med artikel 32 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1305/2013 (3).

L– Företaget ligger i ett mindre gynnat område som inte är bergsområde, med väsentliga naturliga begränsningar, eller i ett annat område som påverkas av särskilda begränsningar.

M– Företaget ligger i ett mindre gynnat bergsområde.

N– Normalt område (som inte är ett mindre gynnat område)

Jordbruksföretagets rättsliga form

Jordbruksföretagets rättsliga form beror på företagarens ställning.

Är företaget en enhet på allmänningar?

En särskild ’jordbruksenhet på allmänningar’– en virtuell enhet som skapats för uppgiftsinsamling och registrering, bestående av den utnyttjade jordbruksmark som används av jordbruksföretagen men inte tillhör dem, dvs. mark med allmän nyttjanderätt.

Vilar det juridiska och ekonomiska ansvaret för företaget på

| | en fysisk person som är egen företagare, med ett oberoende företag?

  En enskild fysisk person som är företagare vid ett jordbruksföretag som inte är knutet till andra företagares jordbruksföretag, vare sig genom gemensam ledning eller liknande åtgärder.
  Om svaret på föregående fråga är ja, är denna person (företagaren) också driftsledare?
  Om företagaren inte är driftsledare, är driftsledaren medlem av företagarens familj?
  Om driftsledaren är medlem av företagarens familj, är driftsledaren företagarens make/maka? |
| --- | --- |

en fysisk person som är egen företagare, med ett oberoende företag?

En enskild fysisk person som är företagare vid ett jordbruksföretag som inte är knutet till andra företagares jordbruksföretag, vare sig genom gemensam ledning eller liknande åtgärder.

Om svaret på föregående fråga är ja, är denna person (företagaren) också driftsledare?

Om företagaren inte är driftsledare, är driftsledaren medlem av företagarens familj?

Om driftsledaren är medlem av företagarens familj, är driftsledaren företagarens make/maka?

| | en eller flera fysiska personer som är delägare, i de fall jordbruksföretaget ingår i ett samverkansföretag?

  Delägare i ett samverkansföretag är fysiska personer som äger, arrenderar eller på annat sätt gemensamt förvaltar ett jordbruksföretag eller gemensamt förvaltar sina enskilda jordbruksföretag som om dessa vore ett företag. Sådant samarbete måste ha ingåtts antingen enligt lag eller genom ett skriftligt avtal. |
| --- | --- |

en eller flera fysiska personer som är delägare, i de fall jordbruksföretaget ingår i ett samverkansföretag?

Delägare i ett samverkansföretag är fysiska personer som äger, arrenderar eller på annat sätt gemensamt förvaltar ett jordbruksföretag eller gemensamt förvaltar sina enskilda jordbruksföretag som om dessa vore ett företag. Sådant samarbete måste ha ingåtts antingen enligt lag eller genom ett skriftligt avtal.

| | en juridisk person?

  En juridisk enhet som inte är en fysisk person men som har en enskilds normala rättigheter och skyldigheter, såsom möjlighet att föra talan eller bli stämd inför rätta (en generell egen rättskapacitet). |
| --- | --- |

en juridisk person?

En juridisk enhet som inte är en fysisk person men som har en enskilds normala rättigheter och skyldigheter, såsom möjlighet att föra talan eller bli stämd inför rätta (en generell egen rättskapacitet).

Jordbruksföretagets brukningsform (i förhållande till företagaren) och jordbrukssystem

Utnyttjad jordbruksmark

Utnyttjad jordbruksmark är den totala areal som utgör åkermark eller permanent gräsmark eller används för fleråriga grödor och köksträdgårdar, och som används av jordbruksföretaget, oavsett brukningsform och oavsett om den används som en del av allmänning eller ej.

som brukas med äganderätt

Utnyttjad jordbruksmark som brukas av jordbruksföretaget och som tillhör företagaren eller brukas av denne med nyttjanderätt eller under långfristigt ärftligt arrende eller någon motsvarande brukningsform.

som brukas som arrende

Utnyttjad jordbruksmark som arrenderas av jordbruksföretaget mot fast, i förväg överenskommet arrende (kontant, in natura eller annat), och för vilken det finns ett (muntligt eller skriftligt) arrendeavtal. Ett utnyttjat markområde hänförs till endast ett jordbruksföretag. Om ett utnyttjat markområde hyrs ut till mer än ett jordbruksföretag under referensåret hänförs det normalt sett till det jordbruksföretag till vilket det är knutet på referensdagen för undersökningen eller som utnyttjat det längst tid under referensåret.

som andelsbrukas eller brukas under andra former

| a) | Jordbruksmark som andelsbrukas är den utnyttjade jordbruksmark (som kan utgöra ett helt jordbruksföretag) som brukas gemensamt av ägaren och andelsarrendatorn enligt ett skriftligt eller muntligt andelsbrukskontrakt. Avkastningen (ekonomisk eller fysisk) från den andelsbrukade arealen delas mellan de två parterna enligt överenskommelse. |
| --- | --- |

a)

Jordbruksmark som andelsbrukas är den utnyttjade jordbruksmark (som kan utgöra ett helt jordbruksföretag) som brukas gemensamt av ägaren och andelsarrendatorn enligt ett skriftligt eller muntligt andelsbrukskontrakt. Avkastningen (ekonomisk eller fysisk) från den andelsbrukade arealen delas mellan de två parterna enligt överenskommelse.

| b) | Utnyttjad jordbruksmark som brukas under andra former är utnyttjad jordbruksmark som inte omfattas av föregående rubriker. |
| --- | --- |

b)

Utnyttjad jordbruksmark som brukas under andra former är utnyttjad jordbruksmark som inte omfattas av föregående rubriker.

på allmänning

Allmänning är den utnyttjade jordbruksmark som används av jordbruksföretaget men inte tillhör det, dvs. där allmän nyttjanderätt tillämpas.

Ekologiskt jordbruk

Jordbruksmetoder i enlighet med vissa fastställda standarder och bestämmelser i i) rådets förordning (EG) nr 834/2007 (4), eller i förekommande fall den senaste lagstiftningen, och ii) motsvarande nationella genomförandebestämmelser om ekologisk produktion.

Total utnyttjad jordbruksmark inom företaget på vilken ekologiska produktionsmetoder används, certifierade i enlighet med regler fastställda av medlemsstaterna eller Europeiska unionen

Den del av jordbruksföretagets utnyttjade jordbruksmark där produktionsmetoden helt uppfyller principerna för ekologisk produktion på lantgård i i) förordning (EG) nr 834/2007, eller, i förekommande fall, den senaste lagstiftningen, och ii) motsvarande nationella genomförandebestämmelser om certifiering av ekologisk produktion.

Total utnyttjad jordbruksmark inom jordbruksföretaget som är under omställning till ekologiska produktionsmetoder, som ska certifieras i enlighet med regler fastställda av medlemsstaterna eller Europeiska unionen

Den del av jordbruksföretagets utnyttjade jordbruksmark där ekologiskt jordbruk bedrivs men där den övergångsperiod som behövs innan den helt kan anses uppfylla principerna för ekologisk produktion på lantgård i i) förordning (EG) nr 834/2007 eller, i förekommande fall, den senaste lagstiftningen, och ii) motsvarande nationella genomförandebestämmelser om certifiering av ekologisk produktion ännu inte fullföljts.

Areal vid jordbruksföretaget på vilken ekologiska produktionsmetoder antingen används och är certifierade i enlighet med regler fastställda av medlemsstaterna eller Europeiska unionen, eller är under omställning och ska certifieras

Utnyttjad jordbruksmark vid jordbruksföretaget på vilken ekologiska produktionsmetoder antingen används och är certifierade, eller är under omställning och ska certifieras, i enlighet med vissa fastställda standarder och bestämmelser i i) förordning (EG) nr 834/2007 eller, i förekommande fall, den senaste lagstiftningen, och ii) motsvarande nationella genomförandebestämmelser om ekologisk produktion, uppdelad efter kategorier av grödor.

De olika kategorierna av grödor för ekologisk produktion anges nedan. Grödor definieras i avsnitt II, Mark.

| | Spannmål till mognad (inklusive utsäde) |
| --- | --- |

Spannmål till mognad (inklusive utsäde)

| | Trindsäd och proteingrödor till mognad (inklusive utsäde och blandningar av spannmål och trindsäd) |
| --- | --- |

Trindsäd och proteingrödor till mognad (inklusive utsäde och blandningar av spannmål och trindsäd)

| | Potatis (inklusive tidig potatis och utsädespotatis) |
| --- | --- |

Potatis (inklusive tidig potatis och utsädespotatis)

| | Sockerbetor (exklusive utsäde) |
| --- | --- |

Sockerbetor (exklusive utsäde)

| | Oljeväxter |
| --- | --- |

Oljeväxter

| | Färska grönsaker, meloner och jordgubbar |
| --- | --- |

Färska grönsaker, meloner och jordgubbar

| | Betesmark och slåtteräng, exklusive naturlig betesmark |
| --- | --- |

Betesmark och slåtteräng, exklusive naturlig betesmark

| | Frukt- och bärodlingar |
| --- | --- |

Frukt- och bärodlingar

| | Citrusodlingar |
| --- | --- |

Citrusodlingar

| | Olivodlingar |
| --- | --- |

Olivodlingar

| | Vinodlingar |
| --- | --- |

Vinodlingar

| | Andra växter (textilväxter osv.), inklusive naturlig betesmark |
| --- | --- |

Andra växter (textilväxter osv.), inklusive naturlig betesmark

Ekologiska produktionsmetoder som används för husdjursproduktionen och som är certifierade i enlighet med regler fastställda av medlemsstaterna eller Europeiska unionen

Antalet djur som föds upp vid jordbruksföretaget och där hela eller delar av animalieproduktionen helt uppfyller principerna för ekologisk produktion på lantgård i i) förordning (EG) nr 834/2007, eller, i förekommande fall, den senaste lagstiftningen, och ii) motsvarande bestämmelser i medlemsstaterna om certifiering av ekologisk produktion, uppdelade efter djurkategorier.

Husdjur definieras i avsnitt III, Husdjur

| | Nötkreatur |
| --- | --- |

Nötkreatur

| | Grisar |
| --- | --- |

Grisar

| | Får och getter |
| --- | --- |

Får och getter

| | Fjäderfä |
| --- | --- |

Fjäderfä

| | Andra djur |
| --- | --- |

Andra djur

Avsättning för jordbruksföretagets produktion

Hushållet konsumerar mer än 50 % av värdet av företagets slutproduktion

Hushållet är den familjeenhet till vilken företagaren hör och vars medlemmar delar boende och helt eller delvis delar inkomster och tillgångar samt konsumerar vissa typer av varor och tjänster gemensamt, särskilt boende och livsmedel.

Med slutproduktion inom ramen för denna variabel avses användbar produktion såsom den definieras i förordningen om räkenskaper för jordbruket (5).

Direktförsäljning till konsumenter utgör mer än 50 % av företagets totala försäljning

Med direktförsäljning till konsumenter avses jordbruksföretagets försäljning av egenproducerade jordbruksprodukter, bearbetade eller obearbetade, direkt till konsumenter för dessas eget bruk. Procentandelen ska beräknas på värdet mätt i pengar, oberoende av om försäljningen har betalats i pengar, in natura eller på något annat sätt.

II.   MARK

Jordbruksföretagets totala areal utgörs av den utnyttjade jordbruksmarken (åkermark eller permanent gräsmark eller mark som används för fleråriga grödor och köksträdgårdar) och övrig mark (outnyttjad jordbruksmark, skogsmark och annan mark).

Åkermark

Mark som brukas (plöjs eller bereds) regelbundet, i allmänhet genom ett system med växtföljd.

Växtföljd innebär att ettåriga grödor som odlas på ett visst fält byts ut enligt ett bestämt mönster eller i en bestämd följd under flera på varandra följande skördeår så att växter av samma art inte odlas utan avbrott på samma fält. Normalt sett byts grödorna ut varje år, men det kan även ske med flera års mellanrum. För att skilja åkermark från fleråriga grödor eller permanent gräsmark finns en gräns på fem år. Detta innebär att om en åker används för en och samma gröda i fem år eller mer utan att den föregående grödan avlägsnas och ersätts med en ny, betraktas det inte som åkermark.

Spannmål till mognad (inklusive utsäde)

Alla arealer med spannmål som skördas mogen ska, oavsett användning, redovisas här (inklusive spannmål som används för produktion av förnybar energi).

| | Vanligt vete och spelt


  Triticum aestivum L. emend. Fiori et Paol., Triticum spelta L. och Triticum monococcum L. |
| --- | --- |

Vanligt vete och spelt

Triticum aestivum L. emend. Fiori et Paol., Triticum spelta L. och Triticum monococcum L.

| | Durumvete


  Triticum durum Desf. |
| --- | --- |

Durumvete

Triticum durum Desf.

| | Råg


  Secale cereale L., inklusive blandningar av råg och annan höstsäd (blandsäd). |
| --- | --- |

Råg

Secale cereale L., inklusive blandningar av råg och annan höstsäd (blandsäd).

| | Korn


  Hordeum vulgare L. |
| --- | --- |

Korn

Hordeum vulgare L.

| | Havre


  Avena sativa L., inklusive blandningar av havre och annan vårsäd. |
| --- | --- |

Havre

Avena sativa L., inklusive blandningar av havre och annan vårsäd.

| | Majs

  Majs (Zea mays L.) som skördas till spannmål. |
| --- | --- |

Majs

Majs (Zea mays L.) som skördas till spannmål.

| | Ris


  Oryza sativa L. |
| --- | --- |

Ris

Oryza sativa L.

| | Övriga spannmål till mognad

  Spannmål som renbestånd, som tröskas mogen, och som inte redovisas på annat ställe under föregående rubriker. |
| --- | --- |

Övriga spannmål till mognad

Spannmål som renbestånd, som tröskas mogen, och som inte redovisas på annat ställe under föregående rubriker.

Trindsäd och proteingrödor till mognad (inklusive utsäde och blandningar av spannmål och trindsäd)

Grödor som sås och skördas främst för sitt proteininnehåll.

Alla arealer med trindsäd och proteingrödor som skördas mogna ska, oavsett användning, redovisas här (inklusive grödor som används för produktion av förnybar energi).

varav ärter, åkerbönor och sötlupiner

Pisum sativum L., Vicia faba L., Lupinus spp., som renbestånd, som skördas mogna.

Potatis (inklusive tidig potatis och utsädespotatis)

Solanum tuberosum L.

Sockerbetor (exklusive utsäde)

Beta vulgaris L. avsedd för sockerindustrin och alkoholframställning (inklusive produktion av energi).

Foderrotfrukter och kålväxter (exklusive utsäde)

Foderbetor (Beta vulgaris L.) och arter av kål (Brassicae) som skördas främst för foder, oavsett om roten eller stjälken används, samt andra växter som odlas främst för sina rötter till foder och som inte är omnämnda på annat ställe.

Industrigrödor

Grödor som normalt sett inte säljs direkt till konsumenten, eftersom de behöver förädlas industriellt innan de når slutanvändaren.

Alla skördade arealer med industrigrödor ska, oavsett användning, redovisas här (inklusive grödor som används för produktion av förnybar energi).

| | Tobak


  Nicotiana tabacum L. |
| --- | --- |

Tobak

Nicotiana tabacum L.

| | Humle


  Humulus lupulus L. |
| --- | --- |

Humle

Humulus lupulus L.

| | Bomull


  Gossypium spp. som skördas för fibrer och för oljeväxtfrön. |
| --- | --- |

Bomull

Gossypium spp. som skördas för fibrer och för oljeväxtfrön.

| | Raps och rybs


  Brassica napus L. (partim) och Brassica rapa L. var. sylvestris (Lam.) Briggs som odlas för oljeproduktion och skördas mogna. |
| --- | --- |

Raps och rybs

Brassica napus L. (partim) och Brassica rapa L. var. sylvestris (Lam.) Briggs som odlas för oljeproduktion och skördas mogna.

| | Solrosor


  Helianthus annuus L. som skördas mogna. |
| --- | --- |

Solrosor

Helianthus annuus L. som skördas mogna.

| | Sojabönor


  Glycine max L. Merril som skördas mogna. |
| --- | --- |

Sojabönor

Glycine max L. Merril som skördas mogna.

| | Oljelin


  Linum usitatissimum L., olika sorter som odlas främst för oljeframställning, som skördas mogna. |
| --- | --- |

Oljelin

Linum usitatissimum L., olika sorter som odlas främst för oljeframställning, som skördas mogna.

| | Andra oljeväxter

  Andra grödor som odlas främst för sitt oljeinnehåll, skördas mogna och inte är omnämnda på annat ställe. |
| --- | --- |

Andra oljeväxter

Andra grödor som odlas främst för sitt oljeinnehåll, skördas mogna och inte är omnämnda på annat ställe.

| | Lin


  Linum usitatissimum L., olika sorter som odlas främst för fiberframställning. |
| --- | --- |

Lin

Linum usitatissimum L., olika sorter som odlas främst för fiberframställning.

| | Hampa


  Cannabis sativa L. |
| --- | --- |

Hampa

Cannabis sativa L.

| | Andra fiberväxter

  Andra växter som odlas främst för sitt fiberinnehåll och som inte är omnämnda på annat ställe. |
| --- | --- |

Andra fiberväxter

Andra växter som odlas främst för sitt fiberinnehåll och som inte är omnämnda på annat ställe.

| | Aromatiska växter, medicinalväxter och kryddväxter

  Växter eller delar av växter för farmaceutiska ändamål, parfymtillverkning eller konsumtion.
  Kryddväxter skiljer sig från grönsaker genom att de används i små mängder och tillför maten smak snarare än substans. |
| --- | --- |

Aromatiska växter, medicinalväxter och kryddväxter

Växter eller delar av växter för farmaceutiska ändamål, parfymtillverkning eller konsumtion.

Kryddväxter skiljer sig från grönsaker genom att de används i små mängder och tillför maten smak snarare än substans.

| | Andra industrigrödor som inte är omnämnda på annat ställe

  Andra industrigrödor som inte är omnämnda på annat ställe.
  Arealer med grödor som uteslutande används för produktion av förnybar energi. |
| --- | --- |

Andra industrigrödor som inte är omnämnda på annat ställe

Andra industrigrödor som inte är omnämnda på annat ställe.

Arealer med grödor som uteslutande används för produktion av förnybar energi.

Färska grönsaker, meloner och jordgubbar

På friland eller under lågt skydd (som inte ger tillträde)

Färska grönsaker, meloner och jordgubbar på friland eller under lågt skydd (som inte ger tillträde).

I kombination med jordbruksgrödor

Färska grönsaker, meloner och jordgubbar som odlas på åkermark i växtföljd med andra jordbruksgrödor.

Handelsträdgårdsodling

Färska grönsaker, meloner och jordgubbar som odlas på åkermark i växtföljd endast med trädgårdsgrödor.

I växthus under högt glas eller annat skydd (som ger tillträde)

Grödor som under hela odlingsperioden eller under större delen av denna odlas i växthus eller under annat fast eller rörligt högt skydd (glas eller styv eller böjlig plast).

Blommor och andra prydnadsväxter (utom plantskolor)

På friland eller under lågt skydd (som inte ger tillträde)

Blommor och prydnadsväxter (utom plantskolor), på friland eller under lågt skydd (som inte ger tillträde).

I växthus under högt glas eller annat skydd (som ger tillträde)

Blommor och prydnadsväxter (utom plantskolor) som under hela odlingsperioden eller under större delen av denna odlas i växthus eller under annat fast eller rörligt högt skydd (glas eller styv eller böjlig plast).

Grödor som skördas som grönfoder

Hit hör alla jordbruksgrödor som skördas som grönfoder och främst är avsedda att användas till foder, för produktion av förnybar energi (t.ex. produktion av biomassa från grönfodermajs) eller gröngödsel, nämligen spannmål, gräs, baljväxter eller industrigrödor och andra jordbruksgrödor som skördas och/eller används som grönfoder.

Grödorna odlas i växtföljd och upptar samma mark kortare tid än fem år (ett- eller fleråriga foderväxter).

Hit hör grödor som inte används av jordbruksföretaget utan säljs, antingen för att användas direkt av andra jordbruksföretag eller till industrin.

Slåtter- och betesvall på åker

Gräsväxter för bete, hö eller ensilage som ett led i normal växtföljd, som varar under minst ett och mindre än fem skördeår och som besåtts med gräs eller gräsblandningar. Arealen bryts upp genom plöjning eller annan markberedning, eller också förstörs växterna på annat sätt, t.ex. med herbicider, innan arealen sås på nytt.

Hit hör blandningar av huvudsakligen gräsväxter och andra fodergrödor (vanligen baljväxter), för bete eller som skördas omogna eller som torkat hö.

Andra grödor som skördas som grönfoder

Andra ettåriga eller fleråriga (mindre än fem skördeår) grödor som skördas som grönfoder enligt beskrivningen i ’Grödor som skördas som grönfoder’.

Grönfodermajs

Alla former av majs (Zea mays L.) som odlas främst för ensilage och som inte skördas till spannmål (helkolv, delar av eller hela växten).

Detta omfattar omogen majs som konsumeras direkt av djur (utan ensilage) och hela kolvar (frö, stam och täckblad) som skördas till foder eller ensilage samt till produktion av förnybar energi.

Baljväxter

Baljväxter där hela den omogna växten skördas främst till foder, för energianvändning eller till gröngödsel.

Hit hör blandningar av huvudsakligen baljväxter (vanligen > 80 %) och gräsväxter som skördas omogna eller som torkat hö.

Andra grödor som skördas som grönfoder och som inte är omnämnda på annat ställe

Andra jordbruksgrödor som är avsedda att användas främst till foder, skördas i omoget tillstånd och inte är omnämnda på annat ställe.

Utsäde och sättplantor för åkermark

Arealer som producerar utsäde och sättplantor för avsalu, med undantag av spannmål, ris, baljväxter, potatis och oljefröväxter. Hit hör arealer för grönfoder som skördas för utsäde, rötter som skördas för utsäde, utsäde och sättplantor för grönsaker och blommor för avsalu osv.

Övriga grödor på åkermark

Grödor på åkermark som inte är omnämnda på annat ställe.

Träda

All åkermark som antingen ingår i växtföljden eller hålls i god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden (6), oavsett om den brukas eller inte, men som inte är avsedd att producera någon skörd under ett helt skördeår.

Det som särskilt kännetecknar träda är att marken får återhämta sig, vanligtvis i ett helt skördeår.

Träda kan vara

| 1. | mark helt utan grödor, |
| --- | --- |

1.

mark helt utan grödor,

| 2. | mark med naturlig växtlighet som kan användas till foder eller plöjas ned, |
| --- | --- |

2.

mark med naturlig växtlighet som kan användas till foder eller plöjas ned,

| 3. | mark som besås uteslutande för produktion av gröngödsel (grönträda). |
| --- | --- |

3.

mark som besås uteslutande för produktion av gröngödsel (grönträda).

Köksträdgårdar

Arealer avsedda för odling av jordbruksprodukter som huvudsakligen ska förbrukas av företagaren och dennes hushåll, i regel avskilda från övrig jordbruksareal och igenkännliga som köksträdgårdar.

Jordbruksföretaget säljer endast enstaka överskottsprodukter från denna areal. Alla arealer vars produkter genomgående saluförs hör hemma under andra rubriker, även om en del av produkterna förbrukas av företagaren och dennes hushåll.

Permanent gräsmark

Mark som utnyttjas permanent (under fem år eller mer) till att odla fodergrödor genom odling (insådd) eller naturligt (självsådd) och som inte ingår i växtföljden på jordbruksföretaget.

Marken kan användas för bete, slås till ensilage och hö, eller användas till produktion av förnybar energi.

Betesmark och slåtteräng, exklusive naturlig betesmark

Permanent betesmark på goda eller medelgoda marker. Dessa marker kan i regel användas till intensiv betesgång.

Naturlig betesmark

Lågavkastande permanent gräsmark, vanligtvis på mager mark, t.ex. mark i kuperad terräng och på hög höjd som inte förbättrats genom gödsling, markberedning, omläggning eller dikning.

Dessa arealer kan i regel endast användas till extensivt bete. De slås i regel inte, eller slås extensivt och klarar inte hög djurtäthet.

Permanent gräsmark som inte längre används för produktion och som berättigar till bidrag

Permanent gräsmark som inte längre används för produktion och som enligt rådets förordning (EG) nr 1782/2003 (7) eller, i förekommande fall, den senaste lagstiftningen, hålls i god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden och för vilka företaget är berättigat till ekonomiskt stöd.

Fleråriga grödor

Grödor som inte odlas i växtföljd, med undantag av permanent gräsmark, och som upptar marken under lång tid och ger skördar under flera år.

Frukt- och bärodlingar

Arealer med träd, buskar och andra fleråriga bärväxter än jordgubbar för fruktproduktion. Fruktodlingarna får ha både litet och stort utrymme mellan träden.

Fruktarter

| | Fruktarter i tempererat klimat

  Fruktodlingar som i regel finns i tempererade klimat för produktion av frukt. |
| --- | --- |

Fruktarter i tempererat klimat

Fruktodlingar som i regel finns i tempererade klimat för produktion av frukt.

| | Fruktarter i subtropiska klimatzoner

  Fruktodlingar som i regel finns i subtropiska klimat för produktion av frukt. |
| --- | --- |

Fruktarter i subtropiska klimatzoner

Fruktodlingar som i regel finns i subtropiska klimat för produktion av frukt.

Bärarter

Bärodlingar som i regel finns i både tempererade och subtropiska klimat för produktion av bär.

Nötter

Odlingar med nötträd som i regel finns i både tempererade och subtropiska klimat.

Citrusodlingar

Odlingar med Citrus spp.

Olivodlingar

Odlingar med Olea europaea L.

| | som vanligtvis producerar bordsoliver

  Odlingar med olika olivsorter som vanligtvis används för produktion av bordsoliver. |
| --- | --- |

som vanligtvis producerar bordsoliver

Odlingar med olika olivsorter som vanligtvis används för produktion av bordsoliver.

| | som vanligtvis producerar oliver för produktion av olivolja

  Odlingar med olika olivsorter som vanligtvis används för produktion av olivolja. |
| --- | --- |

som vanligtvis producerar oliver för produktion av olivolja

Odlingar med olika olivsorter som vanligtvis används för produktion av olivolja.

Vinodlingar, vars produkter vanligtvis används för

Odlingar med Vitis vinifera L.

| | kvalitetsvin

  Druvsorter som vanligtvis används för produktion av viner med skyddad ursprungsbeteckning (SUB) som uppfyller kraven i i) rådets förordning (EG) nr 479/2008 (8) eller, i förekommande fall, den senaste lagstiftningen och ii) motsvarande nationella bestämmelser.
  Druvsorter som vanligtvis används för produktion av viner med skyddad geografisk beteckning (SGB) som uppfyller kraven i i) förordning (EG) nr 479/2008 eller, i förekommande fall, den senaste lagstiftningen och ii) motsvarande nationella bestämmelser. |
| --- | --- |

kvalitetsvin

Druvsorter som vanligtvis används för produktion av viner med skyddad ursprungsbeteckning (SUB) som uppfyller kraven i i) rådets förordning (EG) nr 479/2008 (8) eller, i förekommande fall, den senaste lagstiftningen och ii) motsvarande nationella bestämmelser.

Druvsorter som vanligtvis används för produktion av viner med skyddad geografisk beteckning (SGB) som uppfyller kraven i i) förordning (EG) nr 479/2008 eller, i förekommande fall, den senaste lagstiftningen och ii) motsvarande nationella bestämmelser.

| | andra viner

  Druvsorter som vanligtvis används för produktion av andra viner än viner med skyddad ursprungsbeteckning eller skyddad geografisk beteckning. |
| --- | --- |

andra viner

Druvsorter som vanligtvis används för produktion av andra viner än viner med skyddad ursprungsbeteckning eller skyddad geografisk beteckning.

| | bordsdruvor

  Druvsorter som vanligtvis används för produktion av färska druvor. |
| --- | --- |

bordsdruvor

Druvsorter som vanligtvis används för produktion av färska druvor.

| | russin

  Druvsorter som vanligtvis används för produktion av russin. |
| --- | --- |

russin

Druvsorter som vanligtvis används för produktion av russin.

Plantskolor

Arealer med unga vedartade växter som odlas utomhus för senare utplantering:

| a) | Plantskolor för vinstockar och grundstammar. |
| --- | --- |

a)

Plantskolor för vinstockar och grundstammar.

| b) | Plantskolor för fruktträd och bär. |
| --- | --- |

b)

Plantskolor för fruktträd och bär.

| c) | Plantskolor för prydnadsväxter. |
| --- | --- |

c)

Plantskolor för prydnadsväxter.

| d) | Kommersiella plantskolor för skogsträd (utom sådana som odlas för jordbruksföretagets eget behov på skogsmark). |
| --- | --- |

d)

Kommersiella plantskolor för skogsträd (utom sådana som odlas för jordbruksföretagets eget behov på skogsmark).

| e) | Träd och buskar för utplantering i trädgårdar, parker, utmed gator och vattendrag (t.ex. häckplantor, rosbuskar och andra prydnadsbuskar samt prydnadsbarrträd), i samtliga fall inklusive grundstammar och unga plantor. |
| --- | --- |

e)

Träd och buskar för utplantering i trädgårdar, parker, utmed gator och vattendrag (t.ex. häckplantor, rosbuskar och andra prydnadsbuskar samt prydnadsbarrträd), i samtliga fall inklusive grundstammar och unga plantor.

Övriga fleråriga grödor

Andra fleråriga grödor som odlas på friland utom de som anges under föregående rubrik, i synnerhet de som är avsedda för flätning eller vävning och som i allmänhet skördas varje år, och träd som planteras på den utnyttjade jordbruksmarken för kommersiella syften för användning som julgranar.

Fleråriga grödor under glas

Annan mark

’Annan mark’ omfattar outnyttjad jordbruksmark (jordbruksmark som inte längre brukas av ekonomiska, sociala eller andra skäl och som inte ingår i växtföljden), skogsmark och mark som upptas av byggnader, gårdsplaner, vägar, dammar, stenbrott, ofruktbar jord, berg osv.

Outnyttjad jordbruksmark

Areal som tidigare utnyttjats som jordbruksmark, men som under referensåret för undersökningen inte längre utnyttjas av ekonomiska, sociala eller andra skäl och som inte längre ingår i växtföljden, dvs. mark som inte längre är avsedd att användas för jordbruk.

Denna mark kan åter börja brukas genom användning av de resurser som vanligtvis är tillgängliga på ett jordbruksföretag.

Skogsmark

Arealer täckta av träd eller skogsbuskar, inklusive planteringar av popplar eller andra liknande träd i eller utanför skogar och plantskolor för skogsträd med odling på skogsmark för jordbruksföretagets eget behov, samt skogsanläggningar (skogsvägar, timmerupplag osv.).

varav skottskogar med kort omloppstid

Skogsmark som används för att odla vedartade växter där omloppstiden är 20 år eller mindre.

Omloppstiden är tiden mellan det att träden först sås/planteras och slutprodukten avverkas, med förbehåll för att avverkning inte innefattar normal skogsvård såsom gallring.

Övrig mark (mark som upptas av byggnader, gårdsplaner, vägar, vattendrag, stenbrott, ofruktbar mark, berg osv.)

Alla sådana delar av jordbruksföretagets totala areal som varken utgör utnyttjad jordbruksmark, outnyttjad jordbruksmark eller skogsmark.

Svamp

Svamp som odlas i byggnader som särskilt uppförts eller inretts för odling av svamp, liksom utrymmen under jord, grottor och källare.

Energigrödor (för produktion av biobränslen eller annan förnybar energi)

Areal för produktion av energigrödor som inte används för andra syften än för produktion av energi och som odlas på åkermark.

Bevattnad areal

Total areal med bevattningsmöjlighet

Total maximal utnyttjad jordbruksmark som kan bevattnas under referensåret med utnyttjande av den utrustning och den vattenkvantitet som vanligtvis finns tillgänglig på jordbruksföretaget.

Total areal för grödor som bevattnats minst en gång under de senaste tolv månaderna

Areal för grödor som har bevattnats minst en gång under de tolv månader som föregår referensdagen för undersökningen.

Bevattningsmetoder

| | Ytbevattning (översvämning, fåror)

  Vattnet leds längs marken med tyngdkraftens hjälp, antingen genom att hela området läggs under vatten eller genom att vattnet leds i smala fåror mellan odlingsraderna. |
| --- | --- |

Ytbevattning (översvämning, fåror)

Vattnet leds längs marken med tyngdkraftens hjälp, antingen genom att hela området läggs under vatten eller genom att vattnet leds i smala fåror mellan odlingsraderna.

| | Bevattning med sprinklers

  Bevattning av växterna genom att vattnet under högt tryck sprids som regn över jordlotterna. |
| --- | --- |

Bevattning med sprinklers

Bevattning av växterna genom att vattnet under högt tryck sprids som regn över jordlotterna.

| | Droppbevattning

  Bevattning av växterna genom att de på låg höjd tillförs vatten droppvis med droppspridare eller genom vattenånga. |
| --- | --- |

Droppbevattning

Bevattning av växterna genom att de på låg höjd tillförs vatten droppvis med droppspridare eller genom vattenånga.

Källa till vatten som används för bevattning på jordbruksföretaget

Källa till allt eller det mesta av det vatten som används för bevattning på jordbruksföretaget.

| | Grundvatten på jordbruksföretaget

  Vattentäkter som är belägna på eller i närheten av jordbruksföretaget och vars vatten pumpas upp från borrade eller grävda brunnar eller från grundvattenkällor eller dylikt. |
| --- | --- |

Grundvatten på jordbruksföretaget

Vattentäkter som är belägna på eller i närheten av jordbruksföretaget och vars vatten pumpas upp från borrade eller grävda brunnar eller från grundvattenkällor eller dylikt.

| | Ytvatten på jordbruksföretaget

  Små naturliga vattensamlingar eller konstgjorda dammar som helt är belägna på jordbruksföretaget eller som endast används av ett jordbruksföretag. |
| --- | --- |

Ytvatten på jordbruksföretaget

Små naturliga vattensamlingar eller konstgjorda dammar som helt är belägna på jordbruksföretaget eller som endast används av ett jordbruksföretag.

| | Ytvatten från sjöar eller vattendrag utanför jordbruksföretaget

  Färskvatten i form av ytvatten (sjöar, floder och andra vattendrag) som inte konstruerats för bevattningsändamål. |
| --- | --- |

Ytvatten från sjöar eller vattendrag utanför jordbruksföretaget

Färskvatten i form av ytvatten (sjöar, floder och andra vattendrag) som inte konstruerats för bevattningsändamål.

| | Vatten från gemensamma vattenförsörjningssystem från källor utanför jordbruksföretaget

  Vatten från andra källor utanför jordbruksföretaget än de som nämns under ’Ytvatten från sjöar eller vattendrag utanför jordbruksföretaget’, tillgängliga för minst två jordbruksföretag. |
| --- | --- |

Vatten från gemensamma vattenförsörjningssystem från källor utanför jordbruksföretaget

Vatten från andra källor utanför jordbruksföretaget än de som nämns under ’Ytvatten från sjöar eller vattendrag utanför jordbruksföretaget’, tillgängliga för minst två jordbruksföretag.

| | Andra källor

  Andra källor till vatten som används för bevattning och som inte är omnämnda på annat ställe. Dessa kan vara källor med hög salthalt, t.ex. Atlanten eller Medelhavet, då vattnet behandlas för att få en lägre salthalt (avsaltas) innan det används, eller bräckt vatten (med låg salthalt), t.ex. Östersjön och vissa floder, vilket innebär att det kan användas direkt utan att först behandlas. Vattnet kan också ha genomgått avloppsvattenrening och levereras till användaren i form av återvunnet avloppsvatten. |
| --- | --- |

Andra källor

Andra källor till vatten som används för bevattning och som inte är omnämnda på annat ställe. Dessa kan vara källor med hög salthalt, t.ex. Atlanten eller Medelhavet, då vattnet behandlas för att få en lägre salthalt (avsaltas) innan det används, eller bräckt vatten (med låg salthalt), t.ex. Östersjön och vissa floder, vilket innebär att det kan användas direkt utan att först behandlas. Vattnet kan också ha genomgått avloppsvattenrening och levereras till användaren i form av återvunnet avloppsvatten.

III.   HUSDJUR

Antal produktionsdjur som på referensdagen för undersökningen direkt ägs eller sköts av jordbruksföretaget.

Djuren är inte nödvändigtvis jordbruksföretagets egendom. Djuren kan finnas på jordbruksföretaget (på utnyttjad jordbruksmark eller i djurstallar eller hönshus som används av jordbruksföretaget) eller utanför det (på gemensamt bete eller under vandring osv.).

Hästdjur

Husdjur tillhörande familjen Equidae, släktet Equus (hästar, åsnor osv.).

Nötkreatur

Husdjur av arterna Bos taurus och Bubalus bubalus, inklusive hybrider såsom Beefalo.

| | Nötkreatur, yngre än ett år, tjur- och stutkalvar samt kvigor |
| --- | --- |

Nötkreatur, yngre än ett år, tjur- och stutkalvar samt kvigor

| | Tjurar och stutar, minst ett men mindre än två år gamla |
| --- | --- |

Tjurar och stutar, minst ett men mindre än två år gamla

| | Kvigor, minst ett men mindre än två år gamla |
| --- | --- |

Kvigor, minst ett men mindre än två år gamla

| | Tjurar och stutar, två år och äldre |
| --- | --- |

Tjurar och stutar, två år och äldre

| | Kvigor, två år och äldre

  Nötkreatur, hondjur, två år och äldre som ännu inte kalvat. |
| --- | --- |

Kvigor, två år och äldre

Nötkreatur, hondjur, två år och äldre som ännu inte kalvat.

| | Mjölkkor

  Nötkreatur, hondjur, som kalvat (även om de är under två år) och som på grund av sin härkomst eller särskilda egenskaper hålls uteslutande eller huvudsakligen för produktion av mjölk avsedd för konsumtion eller för bearbetning till mjölkprodukter. |
| --- | --- |

Mjölkkor

Nötkreatur, hondjur, som kalvat (även om de är under två år) och som på grund av sin härkomst eller särskilda egenskaper hålls uteslutande eller huvudsakligen för produktion av mjölk avsedd för konsumtion eller för bearbetning till mjölkprodukter.

| | Övriga kor

  Nötkreatur, hondjur, som kalvat (även om de är under två år) och som på grund av sin härkomst eller särskilda egenskaper hålls uteslutande eller huvudsakligen för avel och vars mjölk inte är avsedd för konsumtion eller för bearbetning till mjölkprodukter. |
| --- | --- |

Övriga kor

Nötkreatur, hondjur, som kalvat (även om de är under två år) och som på grund av sin härkomst eller särskilda egenskaper hålls uteslutande eller huvudsakligen för avel och vars mjölk inte är avsedd för konsumtion eller för bearbetning till mjölkprodukter.

Får och getter

Får (alla åldrar)

Husdjur av arten Ovis aries.

| | Avelstackor

  Tackor och betäckta tacklamm. |
| --- | --- |

Avelstackor

Tackor och betäckta tacklamm.

| | Övriga får

  Alla får utom avelstackor. |
| --- | --- |

Övriga får

Alla får utom avelstackor.

Getter (alla åldrar)

Husdjur av underarten Capra aegagrus hircus.

| | Avelshonor

  Getter som redan fått killingar och betäckta getter. |
| --- | --- |

Avelshonor

Getter som redan fått killingar och betäckta getter.

| | Övriga getter

  Alla getter utom avelshonor. |
| --- | --- |

Övriga getter

Alla getter utom avelshonor.

Grisar

Husdjur av arten Sus scrofa domesticus.

| | Smågrisar som väger mindre än 20 kg

  Smågrisar som i allmänhet väger mindre än 20 kg. |
| --- | --- |

Smågrisar som väger mindre än 20 kg

Smågrisar som i allmänhet väger mindre än 20 kg.

| | Avelssuggor som väger 50 kg eller mer

  Hondjur som väger 50 kg eller mer och ska användas till avel, oberoende av om de har grisat eller inte. |
| --- | --- |

Avelssuggor som väger 50 kg eller mer

Hondjur som väger 50 kg eller mer och ska användas till avel, oberoende av om de har grisat eller inte.

| | Övriga grisar

  Grisar som inte redovisas på annat ställe. |
| --- | --- |

Övriga grisar

Grisar som inte redovisas på annat ställe.

Fjäderfä

| | Slaktkycklingar

  Husdjur av arten Gallus gallus som hålls för köttproduktion. |
| --- | --- |

Slaktkycklingar

Husdjur av arten Gallus gallus som hålls för köttproduktion.

| | Värphöns

  Husdjur av arten Gallus gallus som är värpmogna och hålls för äggproduktion. |
| --- | --- |

Värphöns

Husdjur av arten Gallus gallus som är värpmogna och hålls för äggproduktion.

| | Annat fjäderfä

  Fjäderfä som inte nämns under slaktkycklingar eller värphöns. | Kalkoner

  Husdjur av släktet Meleagris. |
| --- | --- | --- |

Annat fjäderfä

Fjäderfä som inte nämns under slaktkycklingar eller värphöns.

Kalkoner

Husdjur av släktet Meleagris.

| | Ankor

  Husdjur av släktet Anas och arten Cairina moschata. |
| --- | --- |

Ankor

Husdjur av släktet Anas och arten Cairina moschata.

| | Gäss

  Husdjur av arten Anser anser dom. |
| --- | --- |

Gäss

Husdjur av arten Anser anser dom.

| | Strutsar

  Strutsar (Struthio camelus). |
| --- | --- |

Strutsar

Strutsar (Struthio camelus).

| | Övrigt fjäderfä, som inte är omnämnt på annat ställe |
| --- | --- |

Övrigt fjäderfä, som inte är omnämnt på annat ställe

Kaniner, avelshonor

Hondjur (av släktet Oryctolagus) som är avsedda för uppfödning av kaniner till slakt och som fått ungar.

Bin

Antal bikupor (Apis mellifera) för framställning av honung.

Övriga husdjur, som inte är omnämnda på annat ställe

Produktionsdjur som inte nämns på annat ställe i detta avsnitt.

IV.   ARBETSKRAFT

i)   JORDBRUKSARBETE INOM FÖRETAGET

Arbetskraft på jordbruksföretaget

Arbetskraften på jordbruksföretaget inbegriper alla personer som fullgjort sin obligatoriska utbildning (gått ut skolan) och som utfört jordbruksarbete på det undersökta jordbruksföretaget under de tolv månader som slutar på referensdagen för undersökningen.

Om det i nationell lagstiftning inte anges upp till vilken ålder undervisning på heltid eller deltid är obligatorisk, betraktas 15 år som konventionell skolavslutningsålder.

Egna företagare som inte utför jordbruksarbete på jordbruksföretaget redovisas i undersökningen, men medräknas inte i den ’totala arbetskraften i jordbruket’.

Alla personer som uppnått pensionsåldern men som fortsätter att arbeta på jordbruksföretaget räknas in i arbetskraften.

Arbetskraft som arbetar vid jordbruksföretaget men är anställd av en tredje part eller enligt avtal om ömsesidig hjälp (t.ex. arbetskraft från jordbruksentreprenadföretag eller kooperativ) ingår inte.

Jordbruksarbete

Jordbruksarbete är varje typ av arbete på jordbruksföretaget som bidrar till i) sådan verksamhet som anges i bilaga I till förordning (EG) nr 1166/2008, ii) underhållet av produktionsmedlen eller iii) verksamhet som direkt följer av denna produktionsverksamhet.

Tid som använts för jordbruksarbete inom jordbruksföretaget

Den tid som använts för jordbruksarbete inom jordbruksföretaget är den arbetstid som faktiskt ägnats åt jordbruksarbete för jordbruksföretaget, utom arbete i företagarens eller driftsledarens hushåll.

Årsverke

Sysselsättningen i heltidsekvivalenter, dvs. det totala antalet utförda arbetstimmar dividerat med genomsnittligt antal utförda arbetstimmar per år vid heltidsarbete i landet.

Med heltid avses det minsta antal timmar som krävs enligt de nationella bestämmelserna om anställningsavtal. Om dessa inte anger antalet årstimmar bör 1 800 timmar tas som lägsta tal (225 arbetsdagar och 8 timmar per dag).

Företagare

Företagaren är den fysiska person, grupp av fysiska personer eller juridiska person i vars namn företaget drivs och som är juridiskt och ekonomiskt ansvarig för företaget, dvs. den som bär de ekonomiska riskerna för företaget.

Företagaren kan antingen äga jordbruksföretaget, arrendera det, inneha ett ärftligt arrende på lång tid, inneha nyttjanderätt eller förvalta det.

| | Kön |
| --- | --- |

Kön

| | Ålder |
| --- | --- |

Ålder

| | Jordbruksarbete inom företaget (utom hushållsarbete) |
| --- | --- |

Jordbruksarbete inom företaget (utom hushållsarbete)

Driftsledare

Driftsledare är den fysiska person som ansvarar för det berörda jordbruksföretagets normala dagliga ekonomiska och produktionsrelaterade drift.

| | Kön |
| --- | --- |

Kön

| | Ålder |
| --- | --- |

Ålder

| | Jordbruksarbete inom företaget (utom hushållsarbete) |
| --- | --- |

Jordbruksarbete inom företaget (utom hushållsarbete)

| | Driftsledarens utbildning | Driftsledarens lantbruksutbildning |
| --- | --- | --- |

Driftsledarens utbildning

Driftsledarens lantbruksutbildning

| | Endast praktisk lantbrukserfarenhet

  Erfarenhet som erhållits genom praktiskt arbete på ett jordbruksföretag. |
| --- | --- |

Endast praktisk lantbrukserfarenhet

Erfarenhet som erhållits genom praktiskt arbete på ett jordbruksföretag.

| | Grundläggande lantbruksutbildning

  Alla kurser som fullgörs på en lantbruksskola eller en institution som är specialiserad på vissa ämnen (inklusive trädgårdsodling, vinodling, skogsbruk, fiskodling, veterinärmedicin, lantbruksteknik och närliggande ämnen). Fullgjord lantbrukspraktik anses som grundläggande utbildning. |
| --- | --- |

Grundläggande lantbruksutbildning

Alla kurser som fullgörs på en lantbruksskola eller en institution som är specialiserad på vissa ämnen (inklusive trädgårdsodling, vinodling, skogsbruk, fiskodling, veterinärmedicin, lantbruksteknik och närliggande ämnen). Fullgjord lantbrukspraktik anses som grundläggande utbildning.

| | Högre lantbruksutbildning

  Varje kurs som motsvarar minst två års utbildning på heltid efter avslutad obligatorisk skolgång och som fullgörs vid lantbruksskola, universitet eller annan institution för högre utbildning inom lantbruk, trädgårdsodling, vinodling, skogsbruk, fiskodling, veterinärmedicin, lantbruksteknik eller närliggande ämnen. |
| --- | --- |

Högre lantbruksutbildning

Varje kurs som motsvarar minst två års utbildning på heltid efter avslutad obligatorisk skolgång och som fullgörs vid lantbruksskola, universitet eller annan institution för högre utbildning inom lantbruk, trädgårdsodling, vinodling, skogsbruk, fiskodling, veterinärmedicin, lantbruksteknik eller närliggande ämnen.

| | Yrkesinriktad fortbildning som driftsledaren genomgått under de senaste tolv månaderna

  Yrkesinriktad fortbildning är en utbildningsåtgärd eller verksamhet som tillhandahålls av en utbildare eller en utbildningsinstitution och vars främsta syfte är att förvärva ny kompetens inom jordbruksföretagets verksamhetsområde eller inom verksamhet med direkt anknytning till jordbruksföretaget, eller utveckla och förbättra befintlig kompetens. |
| --- | --- |

Yrkesinriktad fortbildning som driftsledaren genomgått under de senaste tolv månaderna

Yrkesinriktad fortbildning är en utbildningsåtgärd eller verksamhet som tillhandahålls av en utbildare eller en utbildningsinstitution och vars främsta syfte är att förvärva ny kompetens inom jordbruksföretagets verksamhetsområde eller inom verksamhet med direkt anknytning till jordbruksföretaget, eller utveckla och förbättra befintlig kompetens.

Medlemmar av företagarens familj som utför jordbruksarbete åt företaget

Företagarens familjemedlemmar, inklusive make/maka, som arbetar på jordbruksföretaget men inte nödvändigtvis bor på jordbruksföretaget.

I allmänhet är företagarens familjemedlemmar make/maka, släktingar i upp- eller nedstigande led (även ingifta och adopterade) samt företagarens eller hans/hennes makas/makes syskon.

Två personer som sammanbor under äktenskapsliknande förhållanden utan att vara gifta ska också behandlas som makar.

Medlemmar av företagarens familj som utför jordbruksarbete åt företaget: män

| — | Jordbruksarbete inom företaget (utom hushållsarbete) |
| --- | --- |

—

Jordbruksarbete inom företaget (utom hushållsarbete)

Medlemmar av företagarens familj som utför jordbruksarbete åt företaget: kvinnor

| — | Jordbruksarbete inom företaget (utom hushållsarbete) |
| --- | --- |

—

Jordbruksarbete inom företaget (utom hushållsarbete)

Annan arbetskraft, stadigvarande sysselsatt

Alla personer som utför jordbruksarbete åt och erhåller någon form av ersättning (lön eller annan betalning, inklusive lön in natura) från jordbruksföretaget utom företagaren och medlemmar av hans/hennes familj.

Med stadigvarande sysselsatta avses personer som arbetat på jordbruksföretaget varje vecka under de tolv månader som slutar på referensdagen för undersökningen, oavsett veckoarbetstiden.

Här ingår även personer som arbetat regelbundet under en del av den perioden men som inte kunnat arbeta hela perioden av något av följande skäl:

| 1. | Jordbruksföretaget har speciella produktionsvillkor (det har t.ex. specialiserat sig på olivodling, vinodling eller odling av frukt och grönsaker på friland eller på uppfödning av djurbesättning på bete och behöver arbetskraft endast under ett begränsat antal månader). |
| --- | --- |

1.

Jordbruksföretaget har speciella produktionsvillkor (det har t.ex. specialiserat sig på olivodling, vinodling eller odling av frukt och grönsaker på friland eller på uppfödning av djurbesättning på bete och behöver arbetskraft endast under ett begränsat antal månader).

| 2. | Frånvaro p.g.a. semester, militärtjänst, sjukdom, olyckshändelse eller dödsfall. |
| --- | --- |

2.

Frånvaro p.g.a. semester, militärtjänst, sjukdom, olyckshändelse eller dödsfall.

| 3. | Anställningen på jordbruksföretaget påbörjades eller avslutades (omfattar också arbetare som slutar arbeta på ett jordbruksföretag för att börja arbeta för ett annat jordbruksföretag under de tolv månader som föregår referensdagen för undersökningen). |
| --- | --- |

3.

Anställningen på jordbruksföretaget påbörjades eller avslutades (omfattar också arbetare som slutar arbeta på ett jordbruksföretag för att börja arbeta för ett annat jordbruksföretag under de tolv månader som föregår referensdagen för undersökningen).

| 4. | Fullständigt upphörande av arbetet på jordbruksföretaget p.g.a. oförutsedda händelser (översvämning, brand osv.).
  Annan arbetskraft, stadigvarande sysselsatt: män






  — | Jordbruksarbete inom företaget (utom hushållsarbete) |
| --- | --- | --- |

4.

Fullständigt upphörande av arbetet på jordbruksföretaget p.g.a. oförutsedda händelser (översvämning, brand osv.).

—

Jordbruksarbete inom företaget (utom hushållsarbete)

| — | Jordbruksarbete inom företaget (utom hushållsarbete) |
| --- | --- |

—

Jordbruksarbete inom företaget (utom hushållsarbete)

Annan arbetskraft, tillfälligt sysselsatt: män och kvinnor

Tillfälligt sysselsatta personer är arbetare som inte arbetat varje vecka på jordbruksföretaget under de tolv månader som slutar på referensdagen för undersökningen av något annat skäl än de som anges under ’Annan arbetskraft, stadigvarande sysselsatt’.

Med arbetsdagar utförda av annan arbetskraft, tillfälligt sysselsatt, avses alla dagar av sådan längd att arbetstagaren får lön eller ersättning (lön eller annan betalning, inklusive lön in natura) för en hel dags arbete och under vilka det utförs arbete av det slag som normalt sett utförs av en heltidsarbetande jordbruksarbetare. Lediga eller sjuklediga dagar räknas inte som arbetsdagar.

En hel arbetsdag är den normala arbetsdagen för fast anställda heltidsarbetande arbetstagare.

ii)   ANNAN INKOMSTBRINGANDE VERKSAMHET: ANNAT ARBETE PÅ FÖRETAGET ÄN JORDBRUKSARBETE (SOM INTE HAR DIREKT ANKNYTNING TILL JORDBRUKSFÖRETAGET) SAMT ARBETE UTANFÖR FÖRETAGET

Med annan inkomstbringande verksamhet avses varje verksamhet som utförs mot ersättning (lön eller annan betalning, inklusive lön in natura, beroende på tjänsten som utförs), utom det jordbruksarbete på företaget som anges i avsnitt IV i och annan inkomstbringande verksamhet med direkt anknytning till jordbruksföretaget, se definitioner i avsnitt V i.

Hit hör det jordbruksarbete som arbetskraften på ett jordbruksföretag utför för ett annat jordbruksföretag.

Uppgifter samlas in endast för egna företagare på jordbruksföretag där företagaren är en fysisk person (dvs. där företagaren samtidigt är driftsledare) och för alla samverkansföretag. Inga uppgifter samlas in för egna företagare på jordbruksföretag där företagaren inte är driftsledare och för juridiska personer.

Uppgifter om annan inkomstbringande verksamhet redovisas för företagaren och för företagarens övriga familjemedlemmar. Uppgifterna redovisas endast om de utför jordbruksarbete eller arbete som har direkt anknytning till jordbruksföretaget.

Icke-särskiljbar sekundär inkomstbringande verksamhet som inte är jordbruksverksamhet hör inte hit, eftersom den ingår i jordbruksarbete.

Den verksamhet som ingår klassificeras som

—   Huvudsyssla: verksamhet som upptar minst lika mycket tid som det jordbruksarbete som utförs för företaget,

—   bisyssla: verksamhet som upptar mindre tid än det jordbruksarbete som utförs för företaget.

Annan inkomstbringande verksamhet som utförs av en egen företagare som samtidigt är driftsledare

All inkomstbringande verksamhet som inte har direkt anknytning till jordbruksföretaget och som bedrivs som huvudsyssla eller bisyssla av företagaren som också är driftsledare

Annan inkomstbringande verksamhet som utförs av en egen företagares övriga familjemedlemmar

| | Huvudsyssla
  Antalet personer (antingen företagarens make/maka eller övriga familjemedlemmar) vilka som huvudsyssla bedriver inkomstbringande verksamhet som inte har anknytning till jordbruksföretaget. |
| --- | --- |

Huvudsyssla

Antalet personer (antingen företagarens make/maka eller övriga familjemedlemmar) vilka som huvudsyssla bedriver inkomstbringande verksamhet som inte har anknytning till jordbruksföretaget.

| | Bisyssla
  Antalet personer (antingen företagarens make/maka eller övriga familjemedlemmar) vilka som bisyssla bedriver inkomstbringande verksamhet som inte har anknytning till jordbruksföretaget. |
| --- | --- |

Bisyssla

Antalet personer (antingen företagarens make/maka eller övriga familjemedlemmar) vilka som bisyssla bedriver inkomstbringande verksamhet som inte har anknytning till jordbruksföretaget.

V.   ANNAN INKOMSTBRINGANDE VERKSAMHET PÅ JORDBRUKSFÖRETAGET (MED DIREKT ANKNYTNING TILL JORDBRUKSFÖRETAGET)

i)   FÖRTECKNING ÖVER ANNAN INKOMSTBRINGANDE VERKSAMHET

Annan inkomstbringande verksamhet i företaget omfattar all annan verksamhet än jordbruksarbete och har direkt anknytning till företaget och inverkar på företagets ekonomi.

Med ’verksamhet med direkt anknytning till företaget’ avses verksamhet där antingen jordbruksföretagets resurser (mark, byggnader, maskiner osv.) eller dess produkter används. Om endast jordbruksföretagets arbetskraft (familj och arbetskraft som inte är familjemedlemmar) används, och inga andra av jordbruksföretagets resurser, anses den anställde arbeta för två olika arbetsgivare, varför denna andra inkomstbringande verksamhet inte ses som direkt relaterad till jordbruksföretaget.

Annat arbete än jordbruksarbete och jordbruksarbete för andra jordbruksföretag ingår.

Med inkomstbringande verksamhet i detta sammanhang avses aktivt arbete. Rent ekonomiska investeringar ingår således inte. Utarrendering av mark för diverse verksamhet utan att vidare delta i verksamheten i fråga ingår inte heller.

| | Tillhandahållande av hälsovård, sociala tjänster eller utbildningstjänster

  All verksamhet med anknytning till tillhandahållande av hälsovård, sociala tjänster eller utbildningstjänster och/eller affärsverksamhet i den sociala sektorn, där antingen jordbruksföretagets resurser eller dess primära produkter används. |
| --- | --- |

Tillhandahållande av hälsovård, sociala tjänster eller utbildningstjänster

All verksamhet med anknytning till tillhandahållande av hälsovård, sociala tjänster eller utbildningstjänster och/eller affärsverksamhet i den sociala sektorn, där antingen jordbruksföretagets resurser eller dess primära produkter används.

| | Turism, uthyrning och arrangemang av fritidsaktiviteter

  All verksamhet med anknytning till turism, logitjänster, visning av gården för turister eller andra grupper, sport och rekreationsverksamhet osv. där jordbruksföretagets mark, byggnader eller andra resurser används. |
| --- | --- |

Turism, uthyrning och arrangemang av fritidsaktiviteter

All verksamhet med anknytning till turism, logitjänster, visning av gården för turister eller andra grupper, sport och rekreationsverksamhet osv. där jordbruksföretagets mark, byggnader eller andra resurser används.

| | Hantverk

  Hantverksprodukter som tillverkas på jordbruksföretaget av antingen företagaren eller dennes familjemedlemmar, eller av arbetskraft som inte är familjemedlemmar, under förutsättning att de också utför jordbruksarbete, oavsett hur produkterna säljs. |
| --- | --- |

Hantverk

Hantverksprodukter som tillverkas på jordbruksföretaget av antingen företagaren eller dennes familjemedlemmar, eller av arbetskraft som inte är familjemedlemmar, under förutsättning att de också utför jordbruksarbete, oavsett hur produkterna säljs.

| | Vidareförädling av gårdsprodukter

  All bearbetning av en primär jordbruksprodukt till en sekundär produkt på jordbruksföretaget oavsett om råvarorna produceras på jordbruksföretaget eller köps in utifrån. Detta omfattar bearbetning av kött, osttillverkning osv.
  All bearbetning av jordbruksprodukter redovisas under denna rubrik, utom om bearbetningen betraktas som en del av jordbruksverksamheten. Vinframställning och produktion av olivolja ingår därför inte, utom om den inköpta andelen vin eller olivolja är betydande. |
| --- | --- |

Vidareförädling av gårdsprodukter

All bearbetning av en primär jordbruksprodukt till en sekundär produkt på jordbruksföretaget oavsett om råvarorna produceras på jordbruksföretaget eller köps in utifrån. Detta omfattar bearbetning av kött, osttillverkning osv.

All bearbetning av jordbruksprodukter redovisas under denna rubrik, utom om bearbetningen betraktas som en del av jordbruksverksamheten. Vinframställning och produktion av olivolja ingår därför inte, utom om den inköpta andelen vin eller olivolja är betydande.

| | Produktion av förnybar energi

  Produktion av förnybar energi för marknaden, inklusive biogas, biobränslen eller el, med vindturbiner, annan utrustning eller av jordbruksråvaror.
  Förnybar energi som produceras endast för jordbruksföretagets egen förbrukning ingår inte. |
| --- | --- |

Produktion av förnybar energi

Produktion av förnybar energi för marknaden, inklusive biogas, biobränslen eller el, med vindturbiner, annan utrustning eller av jordbruksråvaror.

Förnybar energi som produceras endast för jordbruksföretagets egen förbrukning ingår inte.

| | Vidareförädling av trä (t.ex. sågning)

  Förädling av obehandlat trä från jordbruksföretaget för marknaden (sågning av timmer osv.). |
| --- | --- |

Vidareförädling av trä (t.ex. sågning)

Förädling av obehandlat trä från jordbruksföretaget för marknaden (sågning av timmer osv.).

| | Vattenbruk

  Produktion av fisk, kräftor osv. på jordbruksföretaget. Verksamhet som endast berör fiske ingår inte. |
| --- | --- |

Vattenbruk

Produktion av fisk, kräftor osv. på jordbruksföretaget. Verksamhet som endast berör fiske ingår inte.

| | Arbete på entreprenad (där jordbruksföretagets produktionsmedel används)

  Entreprenadarbete med användning av jordbruksföretagets utrustning, med åtskillnad mellan arbete inom och utom jordbruksbranschen, t.ex. snöröjning, transporter, landskapsvård, jordbruks- och miljötjänster osv. | Jordbruksarbete (för andra jordbruksföretags räkning) |
| --- | --- | --- |

Arbete på entreprenad (där jordbruksföretagets produktionsmedel används)

Entreprenadarbete med användning av jordbruksföretagets utrustning, med åtskillnad mellan arbete inom och utom jordbruksbranschen, t.ex. snöröjning, transporter, landskapsvård, jordbruks- och miljötjänster osv.

Jordbruksarbete (för andra jordbruksföretags räkning)

| | Annat arbete än jordbruksarbete |
| --- | --- |

Annat arbete än jordbruksarbete

| | Skogsbruk

  Skogsbruksarbete med användning av såväl jordbruksföretagets arbetskraft som de maskiner och den utrustning som jordbruksföretaget vanligtvis använder i jordbruksarbetet. |
| --- | --- |

Skogsbruk

Skogsbruksarbete med användning av såväl jordbruksföretagets arbetskraft som de maskiner och den utrustning som jordbruksföretaget vanligtvis använder i jordbruksarbetet.

| | Övrigt

  Annan inkomstbringande verksamhet med direkt anknytning till jordbruksföretaget som inte är omnämnd på annat ställe. |
| --- | --- |

Övrigt

Annan inkomstbringande verksamhet med direkt anknytning till jordbruksföretaget som inte är omnämnd på annat ställe.

Vem deltar i arbetet?

Den verksamhet som ingår klassificeras som

—   Huvudsyssla: verksamhet som upptar minst lika mycket tid som det jordbruksarbete som utförs för företaget,

—   bisyssla: verksamhet som upptar mindre tid än det jordbruksarbete som utförs för företaget.

Företagare som samtidigt är driftsledare

Andra medlemmar av egenföretagarens familj, som deras huvudsyssla

Andra medlemmar av egenföretagarens familj, som deras bisyssla

Annan arbetskraft som stadigvarande arbetar på jordbruksföretaget, som deras huvudsyssla

Annan arbetskraft som stadigvarande arbetar på jordbruksföretaget, som deras bisyssla

ii)   BETYDELSEN AV DEN ANDRA INKOMSTBRINGANDE VERKSAMHETEN MED DIREKT ANKNYTNING TILL JORDBRUKSFÖRETAGET

Andel av värdet av jordbruksföretagets omsättning

Den betydelse som den andra inkomstbringande verksamheten med direkt anknytning till jordbruksföretaget har för företagets omsättning beräknas som andel av omsättningen från annan inkomstbringande verksamhet med direkt anknytning till jordbruksföretagets totala omsättning och dess direktstöd i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1307/2013 (9).

Formula

VI.   STÖD TILL LANDSBYGDSUTVECKLING

Jordbruksföretaget har dragit nytta av någon av följande landsbygdsutvecklingsåtgärder under de senaste tre åren

De åtgärder som anges i avdelning III kapitel I i förordning (EU) nr 1305/2013 och som jordrukaren dragit nytta av.

Uppgifter ska samlas in om huruvida jordbruksföretaget har dragit nytta av någon av följande landsbygdsutvecklingsåtgärder under de senaste tre åren i enlighet med vissa fastställda standarder och bestämmelser i den senaste lagstiftningen.

| | Jordbrukares deltagande i kvalitetssystem för livsmedel

  Artikel 16 i förordning (EU) nr 1305/2013: Kvalitetssystem för jordbruksprodukter och livsmedel |
| --- | --- |

Jordbrukares deltagande i kvalitetssystem för livsmedel

Artikel 16 i förordning (EU) nr 1305/2013: Kvalitetssystem för jordbruksprodukter och livsmedel

| | Stöd kopplat till Natura 2000 och ramdirektivet om vatten
   (10)

  Artikel 30 i förordning (EU) nr 1305/2013: Stöd inom ramen för Natura 2000 och ramdirektivet för vatten |
| --- | --- |

Stöd kopplat till Natura 2000 och ramdirektivet om vatten
   (10)

Artikel 30 i förordning (EU) nr 1305/2013: Stöd inom ramen för Natura 2000 och ramdirektivet för vatten

| | Stöd för miljö- och klimatvänligt jordbruk

  Artikel 28 i förordning (EU) nr 1305/2013: Miljö- och klimatvänligt jordbruk |
| --- | --- |

Stöd för miljö- och klimatvänligt jordbruk

Artikel 28 i förordning (EU) nr 1305/2013: Miljö- och klimatvänligt jordbruk

| | Ekologiskt jordbruk

  Artikel 29 i förordning (EU) nr 1305/2013: Ekologiskt jordbruk |
| --- | --- |

Ekologiskt jordbruk

Artikel 29 i förordning (EU) nr 1305/2013: Ekologiskt jordbruk

| | Stöd för djurens välbefinnande

  Artikel 33 i förordning (EU) nr 1305/2013: Djurens välbefinnande |
| --- | --- |

Stöd för djurens välbefinnande

Artikel 33 i förordning (EU) nr 1305/2013: Djurens välbefinnande

| | Investeringar i fysiska tillgångar

  Artikel 17 i förordning (EU) nr 1305/2013: Investeringar i fysiska tillgångar |
| --- | --- |

Investeringar i fysiska tillgångar

Artikel 17 i förordning (EU) nr 1305/2013: Investeringar i fysiska tillgångar

| | Förebyggande av skador på och återupprättande av jordbrukets produktionspotential efter naturkatastrofer och andra katastrofer

  Artikel 18 i förordning (EU) nr 1305/2013: Återställande av produktionspotential inom jordbruket som skadats av naturkatastrofer och andra katastrofer samt införande av lämpliga förebyggande åtgärder |
| --- | --- |

Förebyggande av skador på och återupprättande av jordbrukets produktionspotential efter naturkatastrofer och andra katastrofer

Artikel 18 i förordning (EU) nr 1305/2013: Återställande av produktionspotential inom jordbruket som skadats av naturkatastrofer och andra katastrofer samt införande av lämpliga förebyggande åtgärder

| | Jordbruks- och affärsutveckling

  Artikel 19 i förordning (EU) nr 1305/2013: Jordbruks- och affärsutveckling |
| --- | --- |

Jordbruks- och affärsutveckling

Artikel 19 i förordning (EU) nr 1305/2013: Jordbruks- och affärsutveckling

| | Investeringar i skogsområdesutveckling och skogsbruksföretagens överlevnad

  Artikel 21 i förordning (EU) nr 1305/2013: Investeringar i skogsområdesutveckling och förbättring av skogars livskraft |
| --- | --- |

Investeringar i skogsområdesutveckling och skogsbruksföretagens överlevnad

Artikel 21 i förordning (EU) nr 1305/2013: Investeringar i skogsområdesutveckling och förbättring av skogars livskraft

| | Beskogning och skapande av skogsmark

  Artikel 22 i förordning (EU) nr 1305/2013: Beskogning och skapande av skogsmark |
| --- | --- |

Beskogning och skapande av skogsmark

Artikel 22 i förordning (EU) nr 1305/2013: Beskogning och skapande av skogsmark

| | Upprättande av system för trädjordbruk

  Artikel 23 i förordning (EU) nr 1305/2013: Inrättande av system för trädjordbruk |
| --- | --- |

Upprättande av system för trädjordbruk

Artikel 23 i förordning (EU) nr 1305/2013: Inrättande av system för trädjordbruk

| | Förebyggande av och återställande efter skador på skogar

  Artikel 24 i förordning (EU) nr 1305/2013: Förebyggande och återställande av skador på skogar som uppstår till följd av skogsbränder och naturkatastrofer och andra katastrofer |
| --- | --- |

Förebyggande av och återställande efter skador på skogar

Artikel 24 i förordning (EU) nr 1305/2013: Förebyggande och återställande av skador på skogar som uppstår till följd av skogsbränder och naturkatastrofer och andra katastrofer

| | Investeringar för att förbättra skogarnas klimattålighet och miljövärde

  Artikel 25 i förordning (EU) nr 1305/2013: Investeringar som förbättrar skogsekosystems återhämtningsförmåga och miljövärde |
| --- | --- |

Investeringar för att förbättra skogarnas klimattålighet och miljövärde

Artikel 25 i förordning (EU) nr 1305/2013: Investeringar som förbättrar skogsekosystems återhämtningsförmåga och miljövärde

| | Investeringar i skogsbruksmetoder och i bearbetning, mobilisering och marknadsföring av skogsprodukter

  Artikel 26 i förordning (EU) nr 1305/2013: Investeringar i skogsbruksmetoder och i bearbetning, mobilisering och marknadsföring av skogsprodukter |
| --- | --- |

Investeringar i skogsbruksmetoder och i bearbetning, mobilisering och marknadsföring av skogsprodukter

Artikel 26 i förordning (EU) nr 1305/2013: Investeringar i skogsbruksmetoder och i bearbetning, mobilisering och marknadsföring av skogsprodukter

| | Stöd till områden med naturliga eller andra särskilda begränsningar

  Artikel 31 i förordning (EU) nr 1305/2013: Stöd till områden med naturliga eller andra särskilda begränsningar |
| --- | --- |

Stöd till områden med naturliga eller andra särskilda begränsningar

Artikel 31 i förordning (EU) nr 1305/2013: Stöd till områden med naturliga eller andra särskilda begränsningar

| | Tjänster för miljö- och klimatvänligt skogsbruk samt skogsskydd

  Artikel 34 i förordning (EU) nr 1305/2013: Tjänster för miljö- och klimatvänligt skogsbruk samt skogsskydd |
| --- | --- |

Tjänster för miljö- och klimatvänligt skogsbruk samt skogsskydd

Artikel 34 i förordning (EU) nr 1305/2013: Tjänster för miljö- och klimatvänligt skogsbruk samt skogsskydd

| | Riskhantering

  Artikel 36 i förordning (EU) nr 1305/2013: Riskhantering |
| --- | --- |

Riskhantering

Artikel 36 i förordning (EU) nr 1305/2013: Riskhantering

VII.   JORDBRUKSFÖRETAGENS METODER FÖR MARKVÅRD OCH GÖDSELHANTERING

Jordbearbetningsmetoder på åkermark (friland)

Konventionell jordbearbetning

Åkermark där konventionell jordbearbetning tillämpas, vilket innebär att jorden först vänds, vanligen med vändskiveplog eller tallriksplog, och därefter harvas med tallriksharv.

Skonsam jordbearbetning

Åkermark där skonsam (ytlig) jordbearbetning tillämpas, vilket är en metod eller en kombination av metoder som innebär att växtrester (minst 30 %) lämnas ovanpå marken för att hindra erosion och bevara fuktigheten, varvid jorden vanligen inte vänds.

Ingen jordbearbetning (exklusive åkerareal (friland) som är täckt av fleråriga växter)

Åkermark där ingen jordbearbetning tillämpas mellan skörd och sådd.

Marktäckning på åkermark (friland)

Det sätt på vilket åkermarken täcks med växter eller växtrester eller lämnas bar under vintern.

Normala vintergrödor

Åkermark där man på hösten sår grödor som växer under vintern (normala vintergrödor, såsom höstvete) och som vanligen skördas eller används för bete.

Täckgröda eller fånggröda

Åkermark där växter sås specifikt för att minska urlakning av jord, näringsämnen och växtskyddsmedel under vintern eller andra tider när marken i annat fall skulle ligga bar och dessa ämnen skulle riskera att urlakas. Det ekonomiska värdet av dessa grödor är litet och det främsta syftet är att skydda jorden och näringsinnehållet.

Vanligtvis plöjs de ned under våren innan en ny gröda sås, och de skördas inte och används inte till bete.

Växtrester

Åkermark som under vintern täcks med växtrester och stubb från föregående odlingssäsong. Fånggrödor och täckgrödor ingår inte.

Bar mark

Åkermark som plöjs eller bearbetas på annat sätt på hösten men inte besås eller täcks med växtrester under vintern, utan ligger bar till dess agrotekniska åtgärder före sådd eller i samband med sådd vidtas följande vår.

Åkerareal (friland) som är täckt av fleråriga växter

Åkerareal (friland) som är täckt av fleråriga växter som inte sås eller odlas under referensåret.

Växtföljd på åkermark

Växtföljd innebär att grödor som odlas på ett visst fält byts ut enligt ett bestämt mönster eller i en bestämd följd under flera på varandra följande skördeår så att växter av samma art inte odlas utan avbrott på samma fält.

Andel åkerareal som ingår i växtföljden

Åkerarealen ingår i en planerad växtföljd.

Areal med ekologiskt fokus – total areal med åkerkanter, buffertzoner, häckar, träd, mark i träda, biotoper, beskogad areal och bibehållna landskapselement

Arealer som jordbruksföretagets driftsledare garanterar är en areal med ekologiskt fokus enligt beskrivningen i artikel 46 i förordning (EU) nr 1307/2013. Total areal med åkerkanter, buffertzoner, häckar, träd, mark i träda, biotoper, beskogad areal och bibehållna landskapselement

Ska endast redovisas av företag med mer än 15 hektar åkermark.

Gödslingsmetoder

Procentandelen av den totala mängden (producerad plus importerad minus exporterad) gödsel på jordbruksföretaget som sprids på jordbruksmarken med de olika metoder som finns.

Bredspridning

Gödsel sprids över markens eller grödarealens yta utan bandspridning eller myllning.

| | Ingen nedbrukning

  Procentandelen av all gödsel som inte nedbrukats i jorden. Här ingår gödsel som inte har nedbrukats inom 24 timmar efter bredspridning. |
| --- | --- |

Ingen nedbrukning

Procentandelen av all gödsel som inte nedbrukats i jorden. Här ingår gödsel som inte har nedbrukats inom 24 timmar efter bredspridning.

| | Nedbrukning inom fyra timmar

  Procentandelen av all gödsel som nedbrukats mekaniskt i jorden inom fyra timmar efter spridning. |
| --- | --- |

Nedbrukning inom fyra timmar

Procentandelen av all gödsel som nedbrukats mekaniskt i jorden inom fyra timmar efter spridning.

| | Nedbrukning efter fyra timmar

  Procentandelen av all gödsel som nedbrukats mekaniskt i jorden mer än fyra timmar efter spridning. Gödsel som inte har nedbrukats inom 24 timmar efter bredspridning, omfattas inte av denna rubrik utan hör till ’Ingen nedbrukning’. |
| --- | --- |

Nedbrukning efter fyra timmar

Procentandelen av all gödsel som nedbrukats mekaniskt i jorden mer än fyra timmar efter spridning. Gödsel som inte har nedbrukats inom 24 timmar efter bredspridning, omfattas inte av denna rubrik utan hör till ’Ingen nedbrukning’.

Bandspridning

Urin eller flytgödsel sprids på ett område i parallella strängar, utan gödsel mellan strängarna, med hjälp av en bandspridare som är kopplad till en tankvagn eller traktor för att sprida ut urin eller flytgödsel på markytan.

| | Med släpslang

  En typ av bandspridare bestående av ett antal slangar som monteras på en ramp men utan anordningar för att avskilja gröda eller gräs. |
| --- | --- |

Med släpslang

En typ av bandspridare bestående av ett antal slangar som monteras på en ramp men utan anordningar för att avskilja gröda eller gräs.

| | Med släpfot

  En typ av bandspridare bestående av ett antal fot- eller skoformade anordningar som monteras på en ramp för att avskilja gröda eller gräs, så att gödseln placeras i strängar på ytan samtidigt som kontamineringen av grödan eller gräset minskas. |
| --- | --- |

Med släpfot

En typ av bandspridare bestående av ett antal fot- eller skoformade anordningar som monteras på en ramp för att avskilja gröda eller gräs, så att gödseln placeras i strängar på ytan samtidigt som kontamineringen av grödan eller gräset minskas.

Myllning

Spridning av urin eller flytgödsel genom placering i skåror i marken med varierande djup beroende på typen av myllningsaggregat.

| | Ytmyllning/öppen skåra

  Skårorna är grunda, vanligtvis ca 50 mm djupa. De lämnas öppna efter spridningen. |
| --- | --- |

Ytmyllning/öppen skåra

Skårorna är grunda, vanligtvis ca 50 mm djupa. De lämnas öppna efter spridningen.

| | Djupmyllning/täckt skåra

  Skårorna är djupare, vanligtvis ca 150 mm djupa. De täcks med jord efter spridningen. |
| --- | --- |

Djupmyllning/täckt skåra

Skårorna är djupare, vanligtvis ca 150 mm djupa. De täcks med jord efter spridningen.

Import/export av gödsel till/från jordbruksföretaget

Total mängd producerad gödsel som exporteras från jordbruksföretaget

Mängden gödsel som transporteras från företaget.

Gödsel som importeras till jordbruksföretaget

Mängden gödsel som tas in till företaget för att användas i jordbruket, oberoende av om gödseln erhålls mot betalning eller kostnadsfritt.”

---

(1)  De grundläggande definitionerna av begreppen jordbruksföretag och djurenhet anges i artikel 2 i förordning (EG) nr 1166/2008.

1

(2)  Kommissionens förordning (EU) nr 31/2011 av den 17 januari 2011 om ändring av bilagorna till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1059/2003 om inrättande av en gemensam nomenklatur för statistiska territoriella enheter (Nuts) (EUT L 13, 18.1.2011, s. 3).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1305/2013 av den 17 december 2013 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1698/2005 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 487).

3

(4)  Rådets förordning (EG) nr 834/2007 av den 28 juni 2007 om ekologisk produktion och märkning av ekologiska produkter och om upphävande av förordning (EEG) nr 2092/91 (EUT L 189, 20.7.2007, s. 1).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 138/2004 av den 5 december 2003 om räkenskaper för jordbruket i gemenskapen (EUT L 33, 5.2.2004, s. 1).

5

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 av den 17 december 2013 om finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 352/78, (EG) nr 165/94, (EG) nr 2799/98, (EG) nr 814/2000, (EG) nr 1290/2005 och (EG) nr 485/2008 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 549).

6

(7)  Rådets förordning (EG) nr 1782/2003 av den 29 september 2003 om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare och om ändring av förordningarna (EEG) nr 2019/93, (EG) nr 1452/2001, (EG) nr 1453/2001, (EG) nr 1454/2001, (EG) nr 1868/94, (EG) nr 1251/1999, (EG) nr 1254/1999, (EG) nr 1673/2000, (EEG) nr 2358/71 och (EG) nr 2529/2001 (EUT L 270, 21.10.2003, s. 1).

7

(8)  Rådets förordning (EG) nr 149/2008 av den 29 april 2008 om den gemensamma organisationen av marknaden för vin, om ändring av förordningarna (EG) nr 1493/1999, (EG) nr 1782/2003, (EG) nr 1290/2005 och (EG) nr 3/2008 samt om upphävande av förordningarna (EEG) nr 2392/86 och (EG) nr 1493/1999 (EUT L 148, 6.6.2008, s. 1).

8

(9)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1307/2013 av den 17 december 2013 om regler för direktstöd för jordbrukare inom de stödordningar som ingår i den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 637/2008 och rådets förordning (EG) 73/2009 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 608).

9

(10)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (EGT L 327, 22.12.2000, s. 1).

10

---

| 14.8.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 215/34 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 215/34

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2015/1392

av den 13 augusti 2015

om godkännande av allmänkemikalien fruktos i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden, och om ändring av bilagan till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 av den 21 oktober 2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden och om upphävande av rådets direktiv 79/117/EEG och 91/414/EEG (1), särskilt artikel 23.5 jämförd med artikel 13.2, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med artikel 23.3 i förordning (EG) nr 1107/2009 tog kommissionen den 12 mars 2014 emot en ansökan från Institut Technique de l'Agriculture Biologique (ITAB) om godkännande av fruktos som allmänkemikalie. Ansökan åtföljdes av den information som krävs enligt artikel 23.3 andra stycket. |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med artikel 23.3 i förordning (EG) nr 1107/2009 tog kommissionen den 12 mars 2014 emot en ansökan från Institut Technique de l'Agriculture Biologique (ITAB) om godkännande av fruktos som allmänkemikalie. Ansökan åtföljdes av den information som krävs enligt artikel 23.3 andra stycket.

| (2) | Kommissionen uppmanade Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) att lämna vetenskapligt bistånd. Myndigheten lade fram en teknisk rapport om det berörda ämnet för kommissionen den 24 oktober 2014 (2). Den 20 mars 2015 lade kommissionen fram granskningsrapporten (3) och ett utkast till denna förordning för ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder, och färdigställde dem till kommitténs möte den 14 juli 2015. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen uppmanade Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) att lämna vetenskapligt bistånd. Myndigheten lade fram en teknisk rapport om det berörda ämnet för kommissionen den 24 oktober 2014 (2). Den 20 mars 2015 lade kommissionen fram granskningsrapporten (3) och ett utkast till denna förordning för ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder, och färdigställde dem till kommitténs möte den 14 juli 2015.

| (3) | Den dokumentation som sökanden lämnat visar att fruktos uppfyller kriterierna för ett livsmedel enligt definitionen i artikel 2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 (4). Vidare används ämnet inte huvudsakligen för växtskyddsändamål, men det är ändå till nytta för växtskyddet i en produkt som består av ämnet och vatten. Följaktligen bör ämnet betraktas som en allmänkemikalie. |
| --- | --- |

(3)

Den dokumentation som sökanden lämnat visar att fruktos uppfyller kriterierna för ett livsmedel enligt definitionen i artikel 2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 (4). Vidare används ämnet inte huvudsakligen för växtskyddsändamål, men det är ändå till nytta för växtskyddet i en produkt som består av ämnet och vatten. Följaktligen bör ämnet betraktas som en allmänkemikalie.

| (4) | De undersökningar som gjorts har visat att fruktos i allmänhet kan antas uppfylla kraven i artikel 23 i förordning (EG) nr 1107/2009, särskilt när det gäller de användningsområden som undersöktes och som beskrivs i kommissionens granskningsrapport. Fruktos bör därför godkännas som allmänkemikalie. |
| --- | --- |

(4)

De undersökningar som gjorts har visat att fruktos i allmänhet kan antas uppfylla kraven i artikel 23 i förordning (EG) nr 1107/2009, särskilt när det gäller de användningsområden som undersöktes och som beskrivs i kommissionens granskningsrapport. Fruktos bör därför godkännas som allmänkemikalie.

| (5) | I enlighet med artikel 13.2 i förordning (EG) nr 1107/2009 jämförd med artikel 6 i samma förordning och mot bakgrund av aktuella vetenskapliga och tekniska rön är det dock nödvändigt att införa vissa villkor för godkännandet enligt bilaga I till den här förordningen. |
| --- | --- |

(5)

I enlighet med artikel 13.2 i förordning (EG) nr 1107/2009 jämförd med artikel 6 i samma förordning och mot bakgrund av aktuella vetenskapliga och tekniska rön är det dock nödvändigt att införa vissa villkor för godkännandet enligt bilaga I till den här förordningen.

| (6) | I enlighet med artikel 13.4 i förordning (EG) nr 1107/2009 bör bilagan till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 (5) ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(6)

I enlighet med artikel 13.4 i förordning (EG) nr 1107/2009 bör bilagan till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 (5) ändras i enlighet med detta.

| (7) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(7)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Godkännande av en allmänkemikalie

Allmänkemikalien fruktos enligt specifikationen i bilaga I godkänns under förutsättning att de villkor som anges i den bilagan uppfylls.

Artikel 2

Ändringar av genomförandeförordning (EU) nr 540/2011

Genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 ska ändras i enlighet med bilaga II till den här förordningen.

Artikel 3

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 13 augusti 2015.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  EUT L 309, 24.11.2009, s. 1.

1

(2)  Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet, 2014: Resultatet av samrådet med medlemsstaterna och Efsa om ansökan för allmänkemikalien fruktos för användning som växtskyddsmedel på äppleträd med indirekt verkan vid bekämpning av insekter. EFSA supporting publication, EN-684, 2014, 27 s.

2

EFSA supporting publication

(3)  http://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/eu-pesticides-database/public/?event=activesubstance.selection&language=EN

3

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 av den 28 januari 2002 om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som gäller livsmedelssäkerhet (EGT L 31, 1.2.2002, s. 1).

4

(5)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 av den 25 maj 2011 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 vad gäller förteckningen över godkända verksamma ämnen (EUT L 153, 11.6.2011, s. 1).

5

---

BILAGA I

| Trivialnamn, identifikationsnummer | Namn enligt Iupac | Renhetsgrad (1) | Datum för godkännande | Särskilda bestämmelser |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Fruktos
  CAS-nr 57-48-7 | β-D-fruktofuranos | Livsmedelskvalitet | 1 oktober 2015 | Får endast godkännas för användning som allmänkemikalie som utlöser grödans egna försvarsmekanismer.
  Fruktos ska användas i enlighet med vissa villkor som anges i slutsatserna i granskningsrapporten om fruktos (SANCO/12680/2014), särskilt tilläggen I och II. |

Trivialnamn, identifikationsnummer

Namn enligt Iupac

Renhetsgrad (1)

Datum för godkännande

Särskilda bestämmelser

Fruktos

CAS-nr 57-48-7

β-D-fruktofuranos

Livsmedelskvalitet

1 oktober 2015

Får endast godkännas för användning som allmänkemikalie som utlöser grödans egna försvarsmekanismer.

Fruktos ska användas i enlighet med vissa villkor som anges i slutsatserna i granskningsrapporten om fruktos (SANCO/12680/2014), särskilt tilläggen I och II.

---

(1)  Ytterligare uppgifter om allmänkemikaliens identitet, specifikation och användningssätt finns i granskningsrapporten.

---

BILAGA II

I del C i bilagan till genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 ska följande post läggas till:

| Nummer | Trivialnamn, identifikationsnummer | Namn enligt IUPAC | Renhetsgrad (1) | Datum för godkännande | Särskilda bestämmelser |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ”8 | Fruktos
  CAS-nr 57-48-7 | β-D-fruktofuranos | Livsmedelskvalitet | 1 oktober 2015 | Får endast godkännas för användning som allmänkemikalie som utlöser grödans egna försvarsmekanismer.
  Fruktos ska användas i enlighet med vissa villkor som anges i slutsatserna i granskningsrapporten om fruktos (SANCO/12680/2014), särskilt tilläggen I och II.” |

Nummer

Trivialnamn, identifikationsnummer

Namn enligt IUPAC

Renhetsgrad (1)

Datum för godkännande

Särskilda bestämmelser

”8

Fruktos

CAS-nr 57-48-7

β-D-fruktofuranos

Livsmedelskvalitet

1 oktober 2015

Får endast godkännas för användning som allmänkemikalie som utlöser grödans egna försvarsmekanismer.

Fruktos ska användas i enlighet med vissa villkor som anges i slutsatserna i granskningsrapporten om fruktos (SANCO/12680/2014), särskilt tilläggen I och II.”

---

(1)  Ytterligare uppgifter om allmänkemikaliens identitet, specifikation och användningssätt finns i granskningsrapporten.

1

---

| 14.8.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 215/38 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 215/38

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2015/1393

av den 13 augusti 2015

om godkännande av en annan ändring än en mindre ändring av produktspecifikationen för ett namn som tagits upp i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Καλαμάτα [Kalamata] [SUB])

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 av den 21 november 2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (1), särskilt artikel 52.3 b, och

av följande skäl:

| (1) | Förordning (EU) nr 1151/2012 trädde i kraft den 3 januari 2013. Den upphäver och ersätter rådets förordning (EG) nr 510/2006 (2). |
| --- | --- |

(1)

Förordning (EU) nr 1151/2012 trädde i kraft den 3 januari 2013. Den upphäver och ersätter rådets förordning (EG) nr 510/2006 (2).

| (2) | Kommissionen har i enlighet med artikel 9.1 i förordning (EG) nr 510/2006 granskat Greklands ansökan om godkännande av en ändring av produktspecifikationen för den skyddade ursprungsbeteckningen (SUB) ”Καλαμάτα” (Kalamata), som registrerats i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 1065/97 (3). |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen har i enlighet med artikel 9.1 i förordning (EG) nr 510/2006 granskat Greklands ansökan om godkännande av en ändring av produktspecifikationen för den skyddade ursprungsbeteckningen (SUB) ”Καλαμάτα” (Kalamata), som registrerats i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 1065/97 (3).

| (3) | Eftersom den berörda ändringen inte är mindre i den mening som avses i artikel 9 i förordning (EG) nr 510/2006 har kommissionen offentliggjort ansökan om ändring i Europeiska unionens officiella tidning
   (4), i enlighet med artikel 6.2 i förordning (EG) nr 510/2006. |
| --- | --- |

(3)

Eftersom den berörda ändringen inte är mindre i den mening som avses i artikel 9 i förordning (EG) nr 510/2006 har kommissionen offentliggjort ansökan om ändring i Europeiska unionens officiella tidning
   (4), i enlighet med artikel 6.2 i förordning (EG) nr 510/2006.

| (4) | Kommissionen har mottagit fem invändningar i enlighet med artikel 7.1 och 7.2 i förordning (EG) nr 510/2006 (5). Den första mottogs den 14 december 2012 från det schweiziska företaget NECTRA FOOD SA. Den andra och tredje invändningen mottogs den 17 december 2012 och lämnades av det egyptiska företaget FAR TRADING CO respektive det norska företaget Oluf Lorentzen AS. Den fjärde invändningen mottogs den 20 december 2012 från Förenade kungariket, och den femte invändningen mottogs den 17 december 2012 från det danska företaget CARL B. FELDTHUSEN. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen har mottagit fem invändningar i enlighet med artikel 7.1 och 7.2 i förordning (EG) nr 510/2006 (5). Den första mottogs den 14 december 2012 från det schweiziska företaget NECTRA FOOD SA. Den andra och tredje invändningen mottogs den 17 december 2012 och lämnades av det egyptiska företaget FAR TRADING CO respektive det norska företaget Oluf Lorentzen AS. Den fjärde invändningen mottogs den 20 december 2012 från Förenade kungariket, och den femte invändningen mottogs den 17 december 2012 från det danska företaget CARL B. FELDTHUSEN.

| (5) | Den sista invändningen ansågs inte kunna tas upp till prövning, eftersom juridiska personer som är etablerade i en medlemsstat, enligt artikel 7.2 i förordning (EG) nr 510/2006, inte får lämna in invändningar direkt till kommissionen. De övriga invändningarna ansågs kunna tas upp till prövning. |
| --- | --- |

(5)

Den sista invändningen ansågs inte kunna tas upp till prövning, eftersom juridiska personer som är etablerade i en medlemsstat, enligt artikel 7.2 i förordning (EG) nr 510/2006, inte får lämna in invändningar direkt till kommissionen. De övriga invändningarna ansågs kunna tas upp till prövning.

| (6) | Genom skrivelser av den 15 februari 2013 uppmanade kommissionen de berörda parterna att inleda lämpliga samråd för att sinsemellan försöka nå en överenskommelse inom sex månader i enlighet med sina interna förfaranden. |
| --- | --- |

(6)

Genom skrivelser av den 15 februari 2013 uppmanade kommissionen de berörda parterna att inleda lämpliga samråd för att sinsemellan försöka nå en överenskommelse inom sex månader i enlighet med sina interna förfaranden.

| (7) | Ingen överenskommelse mellan parterna nåddes inom tidsfristen. |
| --- | --- |

(7)

Ingen överenskommelse mellan parterna nåddes inom tidsfristen.

| (8) | Eftersom ingen överenskommelse nåddes åligger det kommissionen att fatta ett beslut i enlighet med förfarandet i artikel 52.3 b i förordning (EU) nr 1151/2012. |
| --- | --- |

(8)

Eftersom ingen överenskommelse nåddes åligger det kommissionen att fatta ett beslut i enlighet med förfarandet i artikel 52.3 b i förordning (EU) nr 1151/2012.

| (9) | De som gjort invändningar hävdar att det geografiska område som följer av ändringen inte är homogent, eftersom den del av området som lagts till genom begäran om ändring inte har samma unika mikroklimatiska egenskaper som det nuvarande området för den skyddade ursprungsbeteckningen, att de kemiska och organoleptiska egenskaperna, och därmed kvaliteten, hos den olivolja som framställs i det föreslagna ändrade området är sämre än hos den olivolja som framställs i det nuvarande området för den skyddade ursprungsbeteckningen, och att denna kvalitetsförsämring skulle innebära att produktens rykte och anseende försämras, att utvidgningen av området skulle vilseleda konsumenterna, eftersom produkten inte längre framställs i området Kalamata, utan i regionen Messenien, och eftersom den också kan buteljeras utanför denna region, att det nya geografiska området inte är avgränsat med hänsyn till sambandet och att avsaknaden av geografiska begränsningar för buteljering försvagar sambandet mellan produkt och område, leder till problem med spårbarhet och medför en risk för bedrägerier och kvalitetsförsämring. Slutligen menar de att den statistiska relevansen och representativiteten hos uppgifterna till stöd för ansökan om ändring kan ifrågasättas samt att webblänken till den ändrade produktspecifikationen i det offentliggjorda sammanfattande dokumentet inte fungerat korrekt. |
| --- | --- |

(9)

De som gjort invändningar hävdar att det geografiska område som följer av ändringen inte är homogent, eftersom den del av området som lagts till genom begäran om ändring inte har samma unika mikroklimatiska egenskaper som det nuvarande området för den skyddade ursprungsbeteckningen, att de kemiska och organoleptiska egenskaperna, och därmed kvaliteten, hos den olivolja som framställs i det föreslagna ändrade området är sämre än hos den olivolja som framställs i det nuvarande området för den skyddade ursprungsbeteckningen, och att denna kvalitetsförsämring skulle innebära att produktens rykte och anseende försämras, att utvidgningen av området skulle vilseleda konsumenterna, eftersom produkten inte längre framställs i området Kalamata, utan i regionen Messenien, och eftersom den också kan buteljeras utanför denna region, att det nya geografiska området inte är avgränsat med hänsyn till sambandet och att avsaknaden av geografiska begränsningar för buteljering försvagar sambandet mellan produkt och område, leder till problem med spårbarhet och medför en risk för bedrägerier och kvalitetsförsämring. Slutligen menar de att den statistiska relevansen och representativiteten hos uppgifterna till stöd för ansökan om ändring kan ifrågasättas samt att webblänken till den ändrade produktspecifikationen i det offentliggjorda sammanfattande dokumentet inte fungerat korrekt.

| (10) | Trots ovannämnda invändningar bör ändringen av produktspecifikationen för den skyddade ursprungsbeteckningen ”Καλαμάτα” (Kalamata) godkännas av följande skäl: |
| --- | --- |

(10)

Trots ovannämnda invändningar bör ändringen av produktspecifikationen för den skyddade ursprungsbeteckningen ”Καλαμάτα” (Kalamata) godkännas av följande skäl:

| (11) | Enhetligheten när det gäller de naturliga och mänskliga faktorerna i Messenien beskrivs på ett uttömmande sätt i ansökan om ändring, det sammanfattande dokumentet och produktspecifikationen. De som gjort invändningar har inte bevisat att mark- och klimatförhållandena i den del av det geografiska området som läggs till genom begäran om ändring i någon högre grad skiljer sig från förhållandena i det nuvarande geografiska området. Dessutom utgör regionen Messenien för närvarande det avgränsade geografiska området för den skyddade ursprungsbeteckningen ”Elia Kalamatas” (Kalamataoliver). Sammanfattningsvis skulle området Messenien, enligt definitionen i ansökan om ändring, kunna utgöra det avgränsade geografiska området för den skyddade ursprungsbeteckningen ”Καλαμάτα” (Kalamata) när det gäller olivolja. |
| --- | --- |

(11)

Enhetligheten när det gäller de naturliga och mänskliga faktorerna i Messenien beskrivs på ett uttömmande sätt i ansökan om ändring, det sammanfattande dokumentet och produktspecifikationen. De som gjort invändningar har inte bevisat att mark- och klimatförhållandena i den del av det geografiska området som läggs till genom begäran om ändring i någon högre grad skiljer sig från förhållandena i det nuvarande geografiska området. Dessutom utgör regionen Messenien för närvarande det avgränsade geografiska området för den skyddade ursprungsbeteckningen ”Elia Kalamatas” (Kalamataoliver). Sammanfattningsvis skulle området Messenien, enligt definitionen i ansökan om ändring, kunna utgöra det avgränsade geografiska området för den skyddade ursprungsbeteckningen ”Καλαμάτα” (Kalamata) när det gäller olivolja.

| (12) | Påståendet om försämrad kvalitet och minskat anseende stöddes inte genom konkreta uppgifter som visar på en sådan kvalitetsförsämring. Analysen av uppgifterna om de organoleptiska och kemiska egenskaperna hos den olivolja som framställs inom de två områdena, som fanns med i den studie som bifogats invändningarna, visar inte entydigt att egenskaperna hos den olivolja som framställs i det föreslagna området är sämre än egenskaperna hos den olivolja som framställs i det nuvarande området för den skyddade ursprungsbeteckningen. I stället visar uppgifterna från de grekiska myndigheterna att de två olivoljorna överlag har samma organoleptiska och kemiska egenskaper och att skillnaderna är försumbara. |
| --- | --- |

(12)

Påståendet om försämrad kvalitet och minskat anseende stöddes inte genom konkreta uppgifter som visar på en sådan kvalitetsförsämring. Analysen av uppgifterna om de organoleptiska och kemiska egenskaperna hos den olivolja som framställs inom de två områdena, som fanns med i den studie som bifogats invändningarna, visar inte entydigt att egenskaperna hos den olivolja som framställs i det föreslagna området är sämre än egenskaperna hos den olivolja som framställs i det nuvarande området för den skyddade ursprungsbeteckningen. I stället visar uppgifterna från de grekiska myndigheterna att de två olivoljorna överlag har samma organoleptiska och kemiska egenskaper och att skillnaderna är försumbara.

| (13) | Att låta en produkt uppnå eller bibehålla en viss kvalitet eller ett visst rykte är inte heller syftet med förordning (EU) nr 1151/2012, som inte innehåller några bestämmelser för detta ändamål. Ändringsansökan uppfyller kraven i förordning (EU) nr 1151/2012 om det kan kontrolleras att egenskaperna hos en produkt från det ändrade geografiska området, som liknar egenskaperna hos produkten från det nuvarande området för den skyddade ursprungsbeteckningen, främst beror på naturliga och mänskliga faktorer i det ändrade geografiska området. |
| --- | --- |

(13)

Att låta en produkt uppnå eller bibehålla en viss kvalitet eller ett visst rykte är inte heller syftet med förordning (EU) nr 1151/2012, som inte innehåller några bestämmelser för detta ändamål. Ändringsansökan uppfyller kraven i förordning (EU) nr 1151/2012 om det kan kontrolleras att egenskaperna hos en produkt från det ändrade geografiska området, som liknar egenskaperna hos produkten från det nuvarande området för den skyddade ursprungsbeteckningen, främst beror på naturliga och mänskliga faktorer i det ändrade geografiska området.

| (14) | Det finns otaliga exempel på registrerade skyddade ursprungsbeteckningar vars namn inte motsvarar namnet på det geografiska området. Omständigheten att den skyddade ursprungsbeteckningen, till följd av ansökan om ändring, även kommer att framställas i regionen Messenien står således inte i strid med förordning (EU) nr 1151/2012. |
| --- | --- |

(14)

Det finns otaliga exempel på registrerade skyddade ursprungsbeteckningar vars namn inte motsvarar namnet på det geografiska området. Omständigheten att den skyddade ursprungsbeteckningen, till följd av ansökan om ändring, även kommer att framställas i regionen Messenien står således inte i strid med förordning (EU) nr 1151/2012.

| (15) | Den mening i produktspecifikationen som förtydligar att produkten får buteljeras utanför det avgränsade geografiska området står inte i strid med förordning (EU) nr 1151/2012 och påverkar inte sambandet. En skyldighet att förpacka produkten inom området avviker från standardreglerna i förordning (EU) nr 1151/2012 och måste motiveras i enlighet med artikel 7.1 e i samma förordning. Om det är motiverat, ankommer det på sökanden att ange denna typ av begränsningar i produktspecifikationen. I detta fall har sökandena inte föreslagit någon sådan begränsning. De som gjort invändningar gav inte heller tillräckliga produktspecifika skäl till varför det bör vara obligatoriskt att förpacka produkten i det avgränsade geografiska området. |
| --- | --- |

(15)

Den mening i produktspecifikationen som förtydligar att produkten får buteljeras utanför det avgränsade geografiska området står inte i strid med förordning (EU) nr 1151/2012 och påverkar inte sambandet. En skyldighet att förpacka produkten inom området avviker från standardreglerna i förordning (EU) nr 1151/2012 och måste motiveras i enlighet med artikel 7.1 e i samma förordning. Om det är motiverat, ankommer det på sökanden att ange denna typ av begränsningar i produktspecifikationen. I detta fall har sökandena inte föreslagit någon sådan begränsning. De som gjort invändningar gav inte heller tillräckliga produktspecifika skäl till varför det bör vara obligatoriskt att förpacka produkten i det avgränsade geografiska området.

| (16) | De som gjort invändningar hävdar att analysen av uppgifterna om de organoleptiska och kemiska egenskaperna hos den olivolja som framställs i det fastställda geografiska området och den olivolja som framställs i resten av det ändrade geografiska området, som rapporteras i den studie som bifogas invändningarna, tydligt visar att det nya geografiska området inte är avgränsat med hänsyn till sambandet. Kommissionen anser inte att man på grundval av denna analys kan dra slutsatsen att det ändrade området inte är avgränsat med hänsyn till sambandet. Analysen visar inte att de organoleptiska och kemiska egenskaperna hos den olivolja som framställs i det föreslagna ändrade området och egenskaperna hos den olivolja som framställs i det nuvarande området för den skyddade ursprungsbeteckningen inte är homogena. De aktörer som lämnat in invändningar har inte förklarat sin slutsats att det ändrade området inte avgränsats med hänsyn till sambandet. |
| --- | --- |

(16)

De som gjort invändningar hävdar att analysen av uppgifterna om de organoleptiska och kemiska egenskaperna hos den olivolja som framställs i det fastställda geografiska området och den olivolja som framställs i resten av det ändrade geografiska området, som rapporteras i den studie som bifogas invändningarna, tydligt visar att det nya geografiska området inte är avgränsat med hänsyn till sambandet. Kommissionen anser inte att man på grundval av denna analys kan dra slutsatsen att det ändrade området inte är avgränsat med hänsyn till sambandet. Analysen visar inte att de organoleptiska och kemiska egenskaperna hos den olivolja som framställs i det föreslagna ändrade området och egenskaperna hos den olivolja som framställs i det nuvarande området för den skyddade ursprungsbeteckningen inte är homogena. De aktörer som lämnat in invändningar har inte förklarat sin slutsats att det ändrade området inte avgränsats med hänsyn till sambandet.

| (17) | De kritiserar de uppgifter som ligger till grund för begäran om ändring och som visar att den olivolja som framställs i regionen Messenien har egenskaper som gör att den överensstämmer med den olivolja som framställs i det nuvarande området för den skyddade ursprungsbeteckningen. De hävdar att dessa uppgifter statistiskt sett inte kan ge resultat med vetenskaplig signifikans. De menar att uppgifterna inte är geografiskt representativa och inte är tillräckliga vad gäller det antal prover och de produktionsår som beaktats. |
| --- | --- |

(17)

De kritiserar de uppgifter som ligger till grund för begäran om ändring och som visar att den olivolja som framställs i regionen Messenien har egenskaper som gör att den överensstämmer med den olivolja som framställs i det nuvarande området för den skyddade ursprungsbeteckningen. De hävdar att dessa uppgifter statistiskt sett inte kan ge resultat med vetenskaplig signifikans. De menar att uppgifterna inte är geografiskt representativa och inte är tillräckliga vad gäller det antal prover och de produktionsår som beaktats.

| (18) | Kommissionen har kontrollerat ovannämnda uppgifters tillförlitlighet hos de grekiska myndigheterna. Ytterligare siffror tillhandahölls också. Dessa siffror har en tillförlitlig statistisk grund när det gäller de produktionsår som beaktats och provernas antal och geografiska spridning. Det framgår av dessa uppgifter att den olivolja som framställs i det fastställda geografiska området för ursprungsbeteckningen ”Καλαμάτα” (Kalamata) och den olivolja som framställs i resten av det ändrade geografiska området i stort har samma organoleptiska och kemiska egenskaper, med försumbara skillnader. |
| --- | --- |

(18)

Kommissionen har kontrollerat ovannämnda uppgifters tillförlitlighet hos de grekiska myndigheterna. Ytterligare siffror tillhandahölls också. Dessa siffror har en tillförlitlig statistisk grund när det gäller de produktionsår som beaktats och provernas antal och geografiska spridning. Det framgår av dessa uppgifter att den olivolja som framställs i det fastställda geografiska området för ursprungsbeteckningen ”Καλαμάτα” (Kalamata) och den olivolja som framställs i resten av det ändrade geografiska området i stort har samma organoleptiska och kemiska egenskaper, med försumbara skillnader.

| (19) | Det har konstaterats ett skrivfel i tabellen i punkt 3.2 i ansökan om ändring: Den genomsnittliga syrahalten för området ”övriga Messenien” är inte 0,49 utan 0,37. Detta skrivfel påverkar inte den slutliga bedömningen av homogeniteten när det gäller den olja som framställs i dessa två områden och det utgör inte en väsentlig ändring som kräver att ansökan om ändring offentliggörs på nytt. |
| --- | --- |

(19)

Det har konstaterats ett skrivfel i tabellen i punkt 3.2 i ansökan om ändring: Den genomsnittliga syrahalten för området ”övriga Messenien” är inte 0,49 utan 0,37. Detta skrivfel påverkar inte den slutliga bedömningen av homogeniteten när det gäller den olja som framställs i dessa två områden och det utgör inte en väsentlig ändring som kräver att ansökan om ändring offentliggörs på nytt.

| (20) | Slutligen anger de aktörer som lämnat in invändningar att internetadressen till den senaste versionen av produktspecifikationen i det sammanfattande dokumentet, som bifogats ansökan om ändring av den skyddade ursprungsbeteckningen ”Καλαμάτα” (Kalamata), inte fungerade korrekt. Detta påstås ha hindrat de forskare som utarbetat studien för aktörernas räkning från att få tillgång till hänvisningarna till specifikationens offentliggörande. |
| --- | --- |

(20)

Slutligen anger de aktörer som lämnat in invändningar att internetadressen till den senaste versionen av produktspecifikationen i det sammanfattande dokumentet, som bifogats ansökan om ändring av den skyddade ursprungsbeteckningen ”Καλαμάτα” (Kalamata), inte fungerade korrekt. Detta påstås ha hindrat de forskare som utarbetat studien för aktörernas räkning från att få tillgång till hänvisningarna till specifikationens offentliggörande.

| (21) | De grekiska myndigheterna har bekräftat att länken fungerat tillfredsställande under hela invändningstiden. Aktörerna som lämnat in invändningar har inte lämnat någon närmare information om omständigheterna (dvs. datum, antal försök att ansluta till webbplatsen osv.) då länken konstaterades inte fungera. Sammanfattningsvis anser kommissionen, även med tanke på de detaljerade och välmotiverade fyra invändningarna som visar på goda kunskaper om produktspecifikationen och en ingående granskning av denna, att rätten att motsätta sig godkännandet av ändringen av den skyddade ursprungsbeteckningen ”Καλαμάτα” (Kalamata) inte påverkats. |
| --- | --- |

(21)

De grekiska myndigheterna har bekräftat att länken fungerat tillfredsställande under hela invändningstiden. Aktörerna som lämnat in invändningar har inte lämnat någon närmare information om omständigheterna (dvs. datum, antal försök att ansluta till webbplatsen osv.) då länken konstaterades inte fungera. Sammanfattningsvis anser kommissionen, även med tanke på de detaljerade och välmotiverade fyra invändningarna som visar på goda kunskaper om produktspecifikationen och en ingående granskning av denna, att rätten att motsätta sig godkännandet av ändringen av den skyddade ursprungsbeteckningen ”Καλαμάτα” (Kalamata) inte påverkats.

| (22) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för kvalitetspolitik för jordbruksprodukter. |
| --- | --- |

(22)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för kvalitetspolitik för jordbruksprodukter.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den ändring av produktspecifikationen som har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning rörande namnet ”Καλαμάτα” (Kalamata) (SUB) godkänns härmed.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 13 augusti 2015.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  Rådets förordning (EG) nr 510/2006 av den 20 mars 2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel (EUT L 93, 31.3.2006, s. 12).

2

(3)  Kommissionens förordning (EG) nr 1065/97 av den 12 juni 1997 om komplettering av bilagan till förordning (EG) nr 1107/96 beträffande registrering av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar enligt förfarandet i artikel 17 i rådets förordning (EEG) nr 2081/92 (EGT L 156, 13.6.1997, s. 5).

3

(4)  EUT C 186, 26.6.2012, s. 18.

4

(5)  Senare ersatt av artikel 51.1 i förordning (EU) nr 1151/2012.

5

---

| 14.8.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 215/42 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 215/42

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2015/1394

av den 13 augusti 2015

om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 470/2014, ändrad genom genomförandeförordning (EU) 2015/588, om införande av en slutgiltig antidumpningstull och slutgiltigt uttag av den preliminära tull som införts på import av solfångarglas med ursprung i Folkrepubliken Kina efter en ny absorptionsundersökning i enlighet med artikel 12 i rådets förordning (EU) nr 1225/2009

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 12.3, och

av följande skäl:

A.   FÖRFARANDE

1.   Ursprungliga åtgärder

| (1) | De åtgärder som för närvarande är i kraft (nedan kallade de ursprungliga åtgärderna) är slutgiltiga antidumpningstullsatser som infördes genom kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 470/2014 (2) och varierar från 0,4 till 36,1 %. Artikel 1.2 i denna förordning ändrades genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/588 (3). Genom kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 471/2014 (4) införde kommissionen också utjämningstullsatser som varierar från 3,2 till 17,1 %. |
| --- | --- |

(1)

De åtgärder som för närvarande är i kraft (nedan kallade de ursprungliga åtgärderna) är slutgiltiga antidumpningstullsatser som infördes genom kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 470/2014 (2) och varierar från 0,4 till 36,1 %. Artikel 1.2 i denna förordning ändrades genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/588 (3). Genom kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 471/2014 (4) införde kommissionen också utjämningstullsatser som varierar från 3,2 till 17,1 %.

2.   Begäran om ny absorptionsundersökning

| (2) | Den 12 november 2014 ingavs en begäran för en ny absorptionsundersökning av de ursprungliga antidumpningsåtgärderna i enlighet med artikel 12 i grundförordningen. Begäran lämnades in av föreningen EU ProSun Glass (nedan kallad sökanden) som företrädare för tillverkare som svarar för mer än 25 % av unionens sammanlagda produktion av solfångarglas. |
| --- | --- |

(2)

Den 12 november 2014 ingavs en begäran för en ny absorptionsundersökning av de ursprungliga antidumpningsåtgärderna i enlighet med artikel 12 i grundförordningen. Begäran lämnades in av föreningen EU ProSun Glass (nedan kallad sökanden) som företrädare för tillverkare som svarar för mer än 25 % av unionens sammanlagda produktion av solfångarglas.

| (3) | Sökanden inlämnade tillräckliga uppgifter som visar att exportpriserna har sjunkit efter den ursprungliga undersökningsperioden och både före och efter införandet av de ursprungliga åtgärderna. Detta har enligt sökanden lett till ökad dumpning, vilket har hindrat de avsedda effekterna av de ursprungliga åtgärderna. Sökanden har också lagt fram bevisning för att avsevärda mängder av solfångarglas fortfarande importeras till unionen. |
| --- | --- |

(3)

Sökanden inlämnade tillräckliga uppgifter som visar att exportpriserna har sjunkit efter den ursprungliga undersökningsperioden och både före och efter införandet av de ursprungliga åtgärderna. Detta har enligt sökanden lett till ökad dumpning, vilket har hindrat de avsedda effekterna av de ursprungliga åtgärderna. Sökanden har också lagt fram bevisning för att avsevärda mängder av solfångarglas fortfarande importeras till unionen.

| (4) | Kommissionen meddelade den 19 december 2014 genom ett tillkännagivande i Europeiska unionens officiella tidning att en ny undersökning i enlighet med artikel 12 i grundförordningen skulle inledas avseende de antidumpningsåtgärder som är tillämpliga på import av solfångarglas med ursprung i Kina (5). |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen meddelade den 19 december 2014 genom ett tillkännagivande i Europeiska unionens officiella tidning att en ny undersökning i enlighet med artikel 12 i grundförordningen skulle inledas avseende de antidumpningsåtgärder som är tillämpliga på import av solfångarglas med ursprung i Kina (5).

3.   Parter som berörs av undersökningen

| (5) | I tillkännagivandet om återupptagande uppmanades berörda parter att ta kontakt med kommissionen för att delta i undersökningen. Dessutom informerade kommissionen särskilt sökanden, andra kända unionstillverkare, kända exporterande tillverkare i Kina, kända importörer, leverantörer och användare, handlare samt myndigheter i Kina om inledandet av undersökningen och bjöd in dem att delta. |
| --- | --- |

(5)

I tillkännagivandet om återupptagande uppmanades berörda parter att ta kontakt med kommissionen för att delta i undersökningen. Dessutom informerade kommissionen särskilt sökanden, andra kända unionstillverkare, kända exporterande tillverkare i Kina, kända importörer, leverantörer och användare, handlare samt myndigheter i Kina om inledandet av undersökningen och bjöd in dem att delta.

| (6) | De berörda parterna gavs möjlighet att lämna synpunkter på återupptagandet av undersökningen och att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet i handelspolitiska förfaranden. Efter meddelandet av uppgifter begärde en part att bli hörd av kommissionen och kunde framföra sina synpunkter den 23 juni 2015. |
| --- | --- |

(6)

De berörda parterna gavs möjlighet att lämna synpunkter på återupptagandet av undersökningen och att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet i handelspolitiska förfaranden. Efter meddelandet av uppgifter begärde en part att bli hörd av kommissionen och kunde framföra sina synpunkter den 23 juni 2015.

4.   Urvalsförfarande avseende exporterande tillverkare i Kina

| (7) | I sitt tillkännagivande om återupptagande angav kommissionen att den kunde komma att göra ett urval av de berörda parterna i enlighet med artikel 17 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(7)

I sitt tillkännagivande om återupptagande angav kommissionen att den kunde komma att göra ett urval av de berörda parterna i enlighet med artikel 17 i grundförordningen.

| (8) | För att besluta huruvida urvalsförfarande krävdes och i så fall göra ett urval ombads alla exporterande producenter i Kina att lämna de uppgifter som angetts i tillkännagivandet om återupptagande. Kommissionen bad dessutom Kinas delegation vid Europeiska unionen att identifiera och/eller kontakta eventuella andra exporterande producenter som kunde vara intresserade av att medverka i undersökningen. |
| --- | --- |

(8)

För att besluta huruvida urvalsförfarande krävdes och i så fall göra ett urval ombads alla exporterande producenter i Kina att lämna de uppgifter som angetts i tillkännagivandet om återupptagande. Kommissionen bad dessutom Kinas delegation vid Europeiska unionen att identifiera och/eller kontakta eventuella andra exporterande producenter som kunde vara intresserade av att medverka i undersökningen.

| (9) | Fem kinesiska exporterande tillverkare eller grupper av exporterande tillverkare, som stod för ungefär 70 % av den totala kinesiska exporten till unionen under den här perioden, lämnade den begärda informationen och gick med på att ingå i urvalet. I enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen gjorde kommissionen ett urval av två grupper av företag på grundval av den största representativa exportvolym till EU som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. De två valda grupperna av företag står för mer än 60 % av den totala kinesiska exporten till unionen och 94 % av exporten av de företag som samarbetade i denna undersökning. |
| --- | --- |

(9)

Fem kinesiska exporterande tillverkare eller grupper av exporterande tillverkare, som stod för ungefär 70 % av den totala kinesiska exporten till unionen under den här perioden, lämnade den begärda informationen och gick med på att ingå i urvalet. I enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen gjorde kommissionen ett urval av två grupper av företag på grundval av den största representativa exportvolym till EU som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. De två valda grupperna av företag står för mer än 60 % av den totala kinesiska exporten till unionen och 94 % av exporten av de företag som samarbetade i denna undersökning.

| (10) | I enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen genomfördes ett samråd om urvalet med alla kända exporterande berörda producenter och myndigheterna i det berörda landet. Inga synpunkter lämnades. Kommissionen beslöt därför att behålla det preliminära urvalet och alla berörda parter informerades om det slutgiltiga urvalet. |
| --- | --- |

(10)

I enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen genomfördes ett samråd om urvalet med alla kända exporterande berörda producenter och myndigheterna i det berörda landet. Inga synpunkter lämnades. Kommissionen beslöt därför att behålla det preliminära urvalet och alla berörda parter informerades om det slutgiltiga urvalet.

| (11) | Urvalet av exporterande tillverkare av solfångarglas var följande:






  — | Flat Solar Glass Group Co., Ltd (nedan kallat planglasgruppen). |
| --- | --- | --- |

(11)

Urvalet av exporterande tillverkare av solfångarglas var följande:

—

Flat Solar Glass Group Co., Ltd (nedan kallat planglasgruppen).

| — | Xinyi PV Products (Anhui) Holdings (nedan kallat Xinyi-gruppen). |
| --- | --- |

—

Xinyi PV Products (Anhui) Holdings (nedan kallat Xinyi-gruppen).

5.   Svar på frågeformuläret

| (12) | Kommissionen sände frågeformulär till de två utvalda kinesiska grupperna av exporterande tillverkare och till icke-närstående importörer samt användare som gav sig till känna inom de tidsfrister som angavs i tillkännagivandet om återupptagande. |
| --- | --- |

(12)

Kommissionen sände frågeformulär till de två utvalda kinesiska grupperna av exporterande tillverkare och till icke-närstående importörer samt användare som gav sig till känna inom de tidsfrister som angavs i tillkännagivandet om återupptagande.

| (13) | Svar på frågeformuläret mottogs från två kinesiska exporterande tillverkare och tre icke-närstående importörer/användare. |
| --- | --- |

(13)

Svar på frågeformuläret mottogs från två kinesiska exporterande tillverkare och tre icke-närstående importörer/användare.

6.   Kontrollbesök

| (14) | Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg nödvändiga för undersökningen. Kontrollbesök i enlighet med artikel 16 i grundförordningen genomfördes i följande företags lokaler:






  — | Planglasgruppen, Jiaxing, Zhejiang, PRC. |
| --- | --- | --- |

(14)

Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg nödvändiga för undersökningen. Kontrollbesök i enlighet med artikel 16 i grundförordningen genomfördes i följande företags lokaler:

—

Planglasgruppen, Jiaxing, Zhejiang, PRC.

| — | Xinyi-gruppen, Wuhu, Anhui, PRC. |
| --- | --- |

—

Xinyi-gruppen, Wuhu, Anhui, PRC.

7.   Upplysningar

| (15) | Alla berörda parter fick ett meddelande med uppgifter om de viktigaste omständigheter och överväganden på grundval av vilka kommissionen föreslog en ändring av införandet av en slutgiltig antidumpningstull på solfångarglas med ursprung i Kina. Parterna informerades om tidsfristen inom vilken de kunde lämna synpunkter på meddelandet av uppgifter. |
| --- | --- |

(15)

Alla berörda parter fick ett meddelande med uppgifter om de viktigaste omständigheter och överväganden på grundval av vilka kommissionen föreslog en ändring av införandet av en slutgiltig antidumpningstull på solfångarglas med ursprung i Kina. Parterna informerades om tidsfristen inom vilken de kunde lämna synpunkter på meddelandet av uppgifter.

| (16) | Synpunkterna från de berörda parterna övervägdes och togs i beaktande när så var lämpligt. |
| --- | --- |

(16)

Synpunkterna från de berörda parterna övervägdes och togs i beaktande när så var lämpligt.

8.   Undersökningsperiod

| (17) | Den nya absorptionsundersökningsperioden täckte perioden från den 1 december 2013 till den 30 november 2014. Exportpriser under absorptionsundersökningsperioden jämfördes med priserna från den ursprungliga undersökningsperiod som ledde till införandet av de ursprungliga åtgärderna, som täckte perioden från den 1 januari 2012 till den 31 december 2012. |
| --- | --- |

(17)

Den nya absorptionsundersökningsperioden täckte perioden från den 1 december 2013 till den 30 november 2014. Exportpriser under absorptionsundersökningsperioden jämfördes med priserna från den ursprungliga undersökningsperiod som ledde till införandet av de ursprungliga åtgärderna, som täckte perioden från den 1 januari 2012 till den 31 december 2012.

B.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

| (18) | Den produkt som omfattas av denna undersökning (nedan kallad den berörda produkten) är samma som produkten i den ursprungliga undersökningen och är solfångarglas bestående av härdat kalk-sodaplanglas, med en järnhalt på mindre än 300 ppm, en soltransmittans på mer än 88 % (uppmätt med AM1,5-spektrum 300-2 500 nm), en värmebeständighet på upp till 250 °C (uppmätt enligt EN 12150), en termochockresistens på Δ 150 K (uppmätt enligt EN 12150), med en mekanisk hållfasthet på minst 90 N/mm2 (uppmätt enligt EN 1288-3), för närvarande klassificerat enligt KN-nummer ex 7007 19 80 och med ursprung i Folkrepubliken Kina. |
| --- | --- |

(18)

Den produkt som omfattas av denna undersökning (nedan kallad den berörda produkten) är samma som produkten i den ursprungliga undersökningen och är solfångarglas bestående av härdat kalk-sodaplanglas, med en järnhalt på mindre än 300 ppm, en soltransmittans på mer än 88 % (uppmätt med AM1,5-spektrum 300-2 500 nm), en värmebeständighet på upp till 250 °C (uppmätt enligt EN 12150), en termochockresistens på Δ 150 K (uppmätt enligt EN 12150), med en mekanisk hållfasthet på minst 90 N/mm2 (uppmätt enligt EN 1288-3), för närvarande klassificerat enligt KN-nummer ex 7007 19 80 och med ursprung i Folkrepubliken Kina.

| (19) | Undersökningsperioden visade att den berörda produkten, produkten som tillverkas och säljs på den inhemska marknaden i Kina, produkten som tillverkas och säljs på den inhemska marknaden i Turkiet (som användes som jämförbart land i den ursprungliga undersökningen) och produkten som tillverkas och säljs i unionen av unionsindustrin har samma grundläggande fysikaliska, kemiska och tekniska egenskaper samt samma grundläggande användningsområden. De anses därför vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(19)

Undersökningsperioden visade att den berörda produkten, produkten som tillverkas och säljs på den inhemska marknaden i Kina, produkten som tillverkas och säljs på den inhemska marknaden i Turkiet (som användes som jämförbart land i den ursprungliga undersökningen) och produkten som tillverkas och säljs i unionen av unionsindustrin har samma grundläggande fysikaliska, kemiska och tekniska egenskaper samt samma grundläggande användningsområden. De anses därför vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

C.   RESULTAT

| (20) | En ny absorptionsundersökning i enlighet med artikel 12 i grundförordningen har som syfte att fastställa om exportpriser har sjunkit eller om rörelserna i återförsäljningspriserna eller de påföljande försäljningspriserna i unionen inte har varit tillräckliga när det gäller solfångarglas med ursprung i Kina sedan införandet av de ursprungliga åtgärderna. Om det konstateras att absorption förekommit bör därefter en ny beräkning av dumpningsmarginalerna göras. |
| --- | --- |

(20)

En ny absorptionsundersökning i enlighet med artikel 12 i grundförordningen har som syfte att fastställa om exportpriser har sjunkit eller om rörelserna i återförsäljningspriserna eller de påföljande försäljningspriserna i unionen inte har varit tillräckliga när det gäller solfångarglas med ursprung i Kina sedan införandet av de ursprungliga åtgärderna. Om det konstateras att absorption förekommit bör därefter en ny beräkning av dumpningsmarginalerna göras.

1.   Nedgång i exportpriserna

| (21) | Export av den berörda produkten under absorptionsundersökningsperioden skedde i samtliga fall direkt till icke-närstående kunder i unionen. |
| --- | --- |

(21)

Export av den berörda produkten under absorptionsundersökningsperioden skedde i samtliga fall direkt till icke-närstående kunder i unionen.

| (22) | Kommissionen jämförde priserna för de två utvalda grupperna på produkttyper som såldes under absorptionsundersökningsperioden med samma produkttyper som såldes under den ursprungliga undersökningsperioden och räknade och vägde den genomsnittliga absorptionsnivån för båda grupperna. |
| --- | --- |

(22)

Kommissionen jämförde priserna för de två utvalda grupperna på produkttyper som såldes under absorptionsundersökningsperioden med samma produkttyper som såldes under den ursprungliga undersökningsperioden och räknade och vägde den genomsnittliga absorptionsnivån för båda grupperna.

| (23) | Under den ursprungliga undersökningen exporterade de utvalda företagen mest obelagt solfångarglas tillsammans med små mängder av belagt solfångarglas. Den genomsnittliga skillnaden i försäljningspriser mellan solfångarglas med och utan beläggning konstaterades vara kring 20 % under den ursprungliga undersökningen. Däremot har solpanelsindustrin i hela världen senare gått till att använda belagt solfångarglas i stället för obelagt, eftersom den första är en effektivare produkt. Nuförtiden har belagt solfångarglas blivit standarden medan obelagt solfångarglas mest används för installationer i miljöer med svåra väderförhållanden. Denna utveckling återspeglas också i exportbeteendet för de utvalda tillverkarna, för vilka exporten ändrades diametralt från obelagt till belagt solfångarglas. |
| --- | --- |

(23)

Under den ursprungliga undersökningen exporterade de utvalda företagen mest obelagt solfångarglas tillsammans med små mängder av belagt solfångarglas. Den genomsnittliga skillnaden i försäljningspriser mellan solfångarglas med och utan beläggning konstaterades vara kring 20 % under den ursprungliga undersökningen. Däremot har solpanelsindustrin i hela världen senare gått till att använda belagt solfångarglas i stället för obelagt, eftersom den första är en effektivare produkt. Nuförtiden har belagt solfångarglas blivit standarden medan obelagt solfångarglas mest används för installationer i miljöer med svåra väderförhållanden. Denna utveckling återspeglas också i exportbeteendet för de utvalda tillverkarna, för vilka exporten ändrades diametralt från obelagt till belagt solfångarglas.

| (24) | Jämförelsen av exportpriserna under den ursprungliga undersökningsperioden och absorptionsundersökningsperioden visar att exportpriserna hos planglasgruppen sjönk med 17,6 % och hos Xinyi-gruppen med 30,4 % för den berörda produkten som exporterades under absorptionsundersökningsperioden. Därmed kan absorption fastställas för båda grupperna av företag. |
| --- | --- |

(24)

Jämförelsen av exportpriserna under den ursprungliga undersökningsperioden och absorptionsundersökningsperioden visar att exportpriserna hos planglasgruppen sjönk med 17,6 % och hos Xinyi-gruppen med 30,4 % för den berörda produkten som exporterades under absorptionsundersökningsperioden. Därmed kan absorption fastställas för båda grupperna av företag.

| (25) | I enlighet med artikel 12.2 i grundförordningen gavs importörer, användare och exportörer tillfälle att lägga fram bevisning för att en nedgång i exportpriserna efter införandet av de ursprungliga åtgärderna eller otillräckliga rörelser i återförsäljningspriserna i unionen kunde hänföras till andra skäl än absorption av de slutgiltiga antidumpningstullarna. |
| --- | --- |

(25)

I enlighet med artikel 12.2 i grundförordningen gavs importörer, användare och exportörer tillfälle att lägga fram bevisning för att en nedgång i exportpriserna efter införandet av de ursprungliga åtgärderna eller otillräckliga rörelser i återförsäljningspriserna i unionen kunde hänföras till andra skäl än absorption av de slutgiltiga antidumpningstullarna.

| (26) | En exporterande tillverkare påstod – och upprepade samma påstående efter meddelandet av uppgifter – att nedgången i exportpriserna inte skedde på grund av absorption utan på grund av effektiva tillverkningsmetoder, stordriftsfördel och en mer konkurrerande miljö för den berörda produkten. Som en följd av detta har både tillverknings- och exportpriserna gått ner. |
| --- | --- |

(26)

En exporterande tillverkare påstod – och upprepade samma påstående efter meddelandet av uppgifter – att nedgången i exportpriserna inte skedde på grund av absorption utan på grund av effektiva tillverkningsmetoder, stordriftsfördel och en mer konkurrerande miljö för den berörda produkten. Som en följd av detta har både tillverknings- och exportpriserna gått ner.

| (27) | Kommissionen avvisade detta påstående. Detta påstående hänför sig till produktionskostnaderna och kan endast beaktas vid en ny undersökning av normalvärdet. Enligt artikel 12.5 i grundförordningen ska emellertid påstådda förändringar av normalvärdet endast beaktas om fullständiga uppgifter görs tillgängliga för kommissionen. Detta var inte fallet eftersom ingen av de utvalda grupperna av företag hade begärt en ny granskning av normalvärdet, i enlighet med artikel 12.5 i grundförordningen och som anges i punkt 5.1.1 a i tillkännagivandet om återupptagande. Därmed har tillverkningskostnaderna under absorptionsundersökningsperioden inte kontrollerats och undersökningens räckvidd förblir begränsad till granskning av exportpriserna. Påståenden gällande förändringar i tillverkningspris och/eller normalvärde kan endast hanteras genom en interimsöversyn enligt artikel 11.3 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(27)

Kommissionen avvisade detta påstående. Detta påstående hänför sig till produktionskostnaderna och kan endast beaktas vid en ny undersökning av normalvärdet. Enligt artikel 12.5 i grundförordningen ska emellertid påstådda förändringar av normalvärdet endast beaktas om fullständiga uppgifter görs tillgängliga för kommissionen. Detta var inte fallet eftersom ingen av de utvalda grupperna av företag hade begärt en ny granskning av normalvärdet, i enlighet med artikel 12.5 i grundförordningen och som anges i punkt 5.1.1 a i tillkännagivandet om återupptagande. Därmed har tillverkningskostnaderna under absorptionsundersökningsperioden inte kontrollerats och undersökningens räckvidd förblir begränsad till granskning av exportpriserna. Påståenden gällande förändringar i tillverkningspris och/eller normalvärde kan endast hanteras genom en interimsöversyn enligt artikel 11.3 i grundförordningen.

| (28) | Efter meddelandet av uppgifter påstod en exporterande tillverkare att dennes exportpriser inte hade sjunkit eller åtminstone inte i samma utsträckning som exportpriserna hos de utvalda företagen. Tillverkaren hävdade vidare att den uppenbara minskningen av exportpriserna hos de två utvalda kinesiska exportörerna och de nya beräkningarna av deras dumpnings- och skademarginal inte kunde ligga till grund för omprövning av hans individuella nya antidumpningstull. Därför begärde tillverkaren en individuell granskning i enlighet med artikel 12.2 och 17.3 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(28)

Efter meddelandet av uppgifter påstod en exporterande tillverkare att dennes exportpriser inte hade sjunkit eller åtminstone inte i samma utsträckning som exportpriserna hos de utvalda företagen. Tillverkaren hävdade vidare att den uppenbara minskningen av exportpriserna hos de två utvalda kinesiska exportörerna och de nya beräkningarna av deras dumpnings- och skademarginal inte kunde ligga till grund för omprövning av hans individuella nya antidumpningstull. Därför begärde tillverkaren en individuell granskning i enlighet med artikel 12.2 och 17.3 i grundförordningen.

| (29) | Kommissionen avvisade detta påstående. Den exporterande tillverkaren var inte samarbetsvillig under denna undersökning och lämnade inte nödvändiga uppgifter inom den tidsfrist som anges i tillkännagivandet om återupptagande. Enligt artikel 12.4 i grundförordningen ska den nya undersökningen genomföras skyndsamt och ska normalt slutföras inom sex månader efter inledandet. En sådan ny undersökning ska under alla omständigheter slutföras inom nio månader efter det att den inleddes. En individuell granskning, som först begärdes i ett mycket sent skede av förfarandet efter meddelandet av uppgifter, skulle därmed hindra slutförande av undersökningen inom tidsfristen. |
| --- | --- |

(29)

Kommissionen avvisade detta påstående. Den exporterande tillverkaren var inte samarbetsvillig under denna undersökning och lämnade inte nödvändiga uppgifter inom den tidsfrist som anges i tillkännagivandet om återupptagande. Enligt artikel 12.4 i grundförordningen ska den nya undersökningen genomföras skyndsamt och ska normalt slutföras inom sex månader efter inledandet. En sådan ny undersökning ska under alla omständigheter slutföras inom nio månader efter det att den inleddes. En individuell granskning, som först begärdes i ett mycket sent skede av förfarandet efter meddelandet av uppgifter, skulle därmed hindra slutförande av undersökningen inom tidsfristen.

| (30) | En importör/användare påstod att unionsindustrin för solfångarglas hade ett otillräckligt utbud, särskilt av solfångarglas av hög kvalitet för att tillgodose efterfrågan för unionsindustrin för solcellsmoduler, och motsatte sig därför införandet av ytterligare åtgärder. Denne påstod dessutom att ytterligare antidumpningsåtgärder skulle leda till att tillverkning av solcellsmoduler flyttas till länder utanför EU. |
| --- | --- |

(30)

En importör/användare påstod att unionsindustrin för solfångarglas hade ett otillräckligt utbud, särskilt av solfångarglas av hög kvalitet för att tillgodose efterfrågan för unionsindustrin för solcellsmoduler, och motsatte sig därför införandet av ytterligare åtgärder. Denne påstod dessutom att ytterligare antidumpningsåtgärder skulle leda till att tillverkning av solcellsmoduler flyttas till länder utanför EU.

| (31) | Kommissionen avvisade båda påståenden. För det första skulle dessa påståenden omfattas av prövningen av unionens intresse vilket inte analyseras i en ny absorptionsundersökning. För det andra kunde användaren enligt sitt svar på frågeformuläret erhålla 100 % av sina leveranser av solfångarglas från EU:s och tredjeländers solfångarglastillverkare under absorptionsundersökningsperioden. Därmed fanns det inget som styrkte detta påstående i tillräckligt hög grad. Samma gäller för påståendet att införandet av ytterligare åtgärder skulle tvinga EU:s tillverkare av solcellsmoduler att lägga ut sin tillverkning utanför EU. Detta scenario framstår som osannolikt. Som fastställs i den ursprungliga undersökningen är andelen för solfångarglas i tillverkningskostnaderna för solcellsmodulen begränsad, dvs. 6–8 %. Ökningen av åtgärderna kommer därför endast att ha en begränsad effekt på de totala kostnaderna av solcellsmoduler, av storleken 2–3 %. |
| --- | --- |

(31)

Kommissionen avvisade båda påståenden. För det första skulle dessa påståenden omfattas av prövningen av unionens intresse vilket inte analyseras i en ny absorptionsundersökning. För det andra kunde användaren enligt sitt svar på frågeformuläret erhålla 100 % av sina leveranser av solfångarglas från EU:s och tredjeländers solfångarglastillverkare under absorptionsundersökningsperioden. Därmed fanns det inget som styrkte detta påstående i tillräckligt hög grad. Samma gäller för påståendet att införandet av ytterligare åtgärder skulle tvinga EU:s tillverkare av solcellsmoduler att lägga ut sin tillverkning utanför EU. Detta scenario framstår som osannolikt. Som fastställs i den ursprungliga undersökningen är andelen för solfångarglas i tillverkningskostnaderna för solcellsmodulen begränsad, dvs. 6–8 %. Ökningen av åtgärderna kommer därför endast att ha en begränsad effekt på de totala kostnaderna av solcellsmoduler, av storleken 2–3 %.

2.   Dumpning

| (32) | Efter att ha fastställt absorption för båda grupperna av företag räknades dumpningsmarginalerna om. |
| --- | --- |

(32)

Efter att ha fastställt absorption för båda grupperna av företag räknades dumpningsmarginalerna om.

2.1   Exportpriser

| (33) | De utvalda exporterande producenternas försäljning skedde i samtliga fall till icke-närstående kunder i unionen. Exportpriserna grundades därför i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen på de priser som faktiskt betalats eller skulle betalas för den berörda produkten. |
| --- | --- |

(33)

De utvalda exporterande producenternas försäljning skedde i samtliga fall till icke-närstående kunder i unionen. Exportpriserna grundades därför i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen på de priser som faktiskt betalats eller skulle betalas för den berörda produkten.

2.2   Jämförelse

| (34) | Kommissionen jämförde normalvärdet som fastställts under den ursprungliga undersökningen och exportpris på grundval av priset fritt fabrik. Dumpningsmarginalerna fastställdes genom att man jämförde de utvalda exportörernas enskilda priser på nivån fritt fabrik med den jämförbara tillverkarens inhemska försäljningspriser eller det konstruerade normalvärdet enligt vad som var lämpligt. |
| --- | --- |

(34)

Kommissionen jämförde normalvärdet som fastställts under den ursprungliga undersökningen och exportpris på grundval av priset fritt fabrik. Dumpningsmarginalerna fastställdes genom att man jämförde de utvalda exportörernas enskilda priser på nivån fritt fabrik med den jämförbara tillverkarens inhemska försäljningspriser eller det konstruerade normalvärdet enligt vad som var lämpligt.

| (35) | För att garantera en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset togs vederbörlig hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisernas jämförbarhet genom en justering i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(35)

För att garantera en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset togs vederbörlig hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisernas jämförbarhet genom en justering i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen.

| (36) | På grundval av detta har justeringar för transportkostnader, sjöfrakts- och försäkringskostnader, hanterings- och lastningskostnader samt därmed sammanhängande kostnader, exporttullar och provisioner gjorts när detta har visat sig påverka prisjämförbarheten. |
| --- | --- |

(36)

På grundval av detta har justeringar för transportkostnader, sjöfrakts- och försäkringskostnader, hanterings- och lastningskostnader samt därmed sammanhängande kostnader, exporttullar och provisioner gjorts när detta har visat sig påverka prisjämförbarheten.

2.3   Dumpningsmarginal

| (37) | I enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen fastställdes dumpningsmarginalerna för de exporterande tillverkarna i urvalet på grundval av en jämförelse mellan det vägda konstruerade normalvärdet för varje typ av likadan produkt i Turkiet under den ursprungliga undersökningsperioden med varje företags vägda genomsnittliga exportpris för varje motsvarande typ av den berörda produkten under absorptionsundersökningsperioden, uttryckt i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull. |
| --- | --- |

(37)

I enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen fastställdes dumpningsmarginalerna för de exporterande tillverkarna i urvalet på grundval av en jämförelse mellan det vägda konstruerade normalvärdet för varje typ av likadan produkt i Turkiet under den ursprungliga undersökningsperioden med varje företags vägda genomsnittliga exportpris för varje motsvarande typ av den berörda produkten under absorptionsundersökningsperioden, uttryckt i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull.

| (38) | Som följd av detta ökade dumpningsmarginalen för Xinyi-gruppen från 83,1 % under den ursprungliga undersökningsperioden till 122,2 % under absorptionsundersökningsperioden och för planglasgruppen från 90,1 % till 122,4 %. |
| --- | --- |

(38)

Som följd av detta ökade dumpningsmarginalen för Xinyi-gruppen från 83,1 % under den ursprungliga undersökningsperioden till 122,2 % under absorptionsundersökningsperioden och för planglasgruppen från 90,1 % till 122,4 %.

3.   Nivå för undanröjande av skada

| (39) | I enlighet med regeln om lägsta tull i artikel 9.4 i grundförordningen och eftersom de ursprungliga åtgärdena baserades på nivån för undanröjande av skada räknades skademarginalerna om. |
| --- | --- |

(39)

I enlighet med regeln om lägsta tull i artikel 9.4 i grundförordningen och eftersom de ursprungliga åtgärdena baserades på nivån för undanröjande av skada räknades skademarginalerna om.

| (40) | Nivån för undanröjande av skada fastställdes på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga importpriset för de samarbetande exporterande producenterna under absorptionsundersökningsperioden med det vägda genomsnittliga icke-skadevållande priset för den likadana produkt som sålts på unionsmarknaden av unionstillverkarna under den ursprungliga undersökningsperioden. Den skillnad som jämförelsen resulterade i uttrycktes sedan som procentandel av det vägda genomsnittliga importvärdet cif. |
| --- | --- |

(40)

Nivån för undanröjande av skada fastställdes på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga importpriset för de samarbetande exporterande producenterna under absorptionsundersökningsperioden med det vägda genomsnittliga icke-skadevållande priset för den likadana produkt som sålts på unionsmarknaden av unionstillverkarna under den ursprungliga undersökningsperioden. Den skillnad som jämförelsen resulterade i uttrycktes sedan som procentandel av det vägda genomsnittliga importvärdet cif.

| (41) | Efter meddelandet av uppgifter ifrågasatte en exporterande tillverkare riktigheten av den metod som använts av kommissionen. Som exempel på detta påstod tillverkaren att även om exportpriserna inte hade förändrats under absorptionsundersökningsperioden jämfört med den ursprungliga undersökningsperioden, så hade nivån för undanröjande av skada höjts. |
| --- | --- |

(41)

Efter meddelandet av uppgifter ifrågasatte en exporterande tillverkare riktigheten av den metod som använts av kommissionen. Som exempel på detta påstod tillverkaren att även om exportpriserna inte hade förändrats under absorptionsundersökningsperioden jämfört med den ursprungliga undersökningsperioden, så hade nivån för undanröjande av skada höjts.

| (42) | Kommissionen avvisade detta påstående. Tillverkaren bekräftade att dennes exportpriser hade sjunkit under absorptionsundersökningsperioden. Därmed kunde absorptionen fastställas med följden att dumpnings- och skademarginalerna måste räknas om. |
| --- | --- |

(42)

Kommissionen avvisade detta påstående. Tillverkaren bekräftade att dennes exportpriser hade sjunkit under absorptionsundersökningsperioden. Därmed kunde absorptionen fastställas med följden att dumpnings- och skademarginalerna måste räknas om.

| (43) | Mot bakgrund av detta ökade skademarginalerna för Xinyi-gruppen från 39,3 % till 107,00 % och för planglasgruppen från 42,1 % till 112,5 %. |
| --- | --- |

(43)

Mot bakgrund av detta ökade skademarginalerna för Xinyi-gruppen från 39,3 % till 107,00 % och för planglasgruppen från 42,1 % till 112,5 %.

D.   SLUTSATS

| (44) | På grundval av ovanstående fakta och överväganden drog kommissionen slutsatsen att de valda exporterande tillverkarna absorberade den gällande antidumpningstullen. Antidumpningsåtgärder som införs beträffande import av solfångarglas med ursprung i Kina bör därför ändras i enlighet med artikel 12.3 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(44)

På grundval av ovanstående fakta och överväganden drog kommissionen slutsatsen att de valda exporterande tillverkarna absorberade den gällande antidumpningstullen. Antidumpningsåtgärder som införs beträffande import av solfångarglas med ursprung i Kina bör därför ändras i enlighet med artikel 12.3 i grundförordningen.

Ny åtgärdsnivå

| (45) | I enlighet med regeln om lägsta tull i artikel 9.4 i grundförordningen jämförde kommissionen först skademarginalerna och dumpningsmarginalerna. Tullbeloppet bör fastställas till en nivå som motsvarar skademarginalerna. I enlighet med den sista meningen i artikel 12.3 i grundförordningen får beloppet på den antidumpningstull som införs inte vara mer än dubbelt så högt som beloppet på den tull som ursprungligen infördes. |
| --- | --- |

(45)

I enlighet med regeln om lägsta tull i artikel 9.4 i grundförordningen jämförde kommissionen först skademarginalerna och dumpningsmarginalerna. Tullbeloppet bör fastställas till en nivå som motsvarar skademarginalerna. I enlighet med den sista meningen i artikel 12.3 i grundförordningen får beloppet på den antidumpningstull som införs inte vara mer än dubbelt så högt som beloppet på den tull som ursprungligen infördes.

| (46) | Eftersom utjämningsundersökningen återstår opåverkad av den aktuella undersökningen, bör utjämningstullen dras av för att kunna fastställa den nya antidumpningstullen. |
| --- | --- |

(46)

Eftersom utjämningsundersökningen återstår opåverkad av den aktuella undersökningen, bör utjämningstullen dras av för att kunna fastställa den nya antidumpningstullen.

| (47) | Följaktligen är den nya antidumpningstullen för planglasgruppen 71,4 % (dvs. dubbla den gällande skademarginalen på 42,1 % minus 12,8 % utjämningstull) och för Xinyi-gruppen 75,4 % (dvs. dubbla den gällande skademarginalen på 39,3 % minus 3,2 % utjämningstull). |
| --- | --- |

(47)

Följaktligen är den nya antidumpningstullen för planglasgruppen 71,4 % (dvs. dubbla den gällande skademarginalen på 42,1 % minus 12,8 % utjämningstull) och för Xinyi-gruppen 75,4 % (dvs. dubbla den gällande skademarginalen på 39,3 % minus 3,2 % utjämningstull).

| (48) | Med hänsyn till den höga graden av samarbetsvilja från de kinesiska exporterande tillverkarnas sida, fastställs tullsatsen för alla övriga företag till nivån för den högsta tullsatsen som ska införas för företag i urvalet eller som är samarbetsvilliga. Tullsatsen för alla övriga företag kommer att tillämpas på de företag som inte var samarbetsvilliga i undersökningen, med undantag för de företag som samarbetade i den ursprungliga undersökningen och som omfattas av individuella tullsatser. Deras nya antidumpningstull fastställs på en nivå som är dubbelt så hög som den gällande skademarginalen från vilken den gällande utjämningstullen har dragits av. |
| --- | --- |

(48)

Med hänsyn till den höga graden av samarbetsvilja från de kinesiska exporterande tillverkarnas sida, fastställs tullsatsen för alla övriga företag till nivån för den högsta tullsatsen som ska införas för företag i urvalet eller som är samarbetsvilliga. Tullsatsen för alla övriga företag kommer att tillämpas på de företag som inte var samarbetsvilliga i undersökningen, med undantag för de företag som samarbetade i den ursprungliga undersökningen och som omfattas av individuella tullsatser. Deras nya antidumpningstull fastställs på en nivå som är dubbelt så hög som den gällande skademarginalen från vilken den gällande utjämningstullen har dragits av.

| (49) | För de samarbetande och icke-utvalda företag som förtecknas i tabellen nedan räknades dumpnings- och skademarginalerna som ett vägt genomsnitt av de utvalda företagen. För att fastställa den nya antidumpningstullen, har den gällande skademarginalen satts som en gräns från vilken den gällande utjämningstullen har dragits av. |
| --- | --- |

(49)

För de samarbetande och icke-utvalda företag som förtecknas i tabellen nedan räknades dumpnings- och skademarginalerna som ett vägt genomsnitt av de utvalda företagen. För att fastställa den nya antidumpningstullen, har den gällande skademarginalen satts som en gräns från vilken den gällande utjämningstullen har dragits av.

| (50) | En icke-samarbetsvillig exporterande tillverkare, som samarbetade i den ursprungliga undersökningen, hävdade att det inte fanns någon tillräcklig rättslig grund för att höja dess befintliga antidumpningstullsats eller alternativt ingen tillräcklig rättslig grund för att införa en så hög ökning av antidumpningstullsatserna som kommissionen föreslog. |
| --- | --- |

(50)

En icke-samarbetsvillig exporterande tillverkare, som samarbetade i den ursprungliga undersökningen, hävdade att det inte fanns någon tillräcklig rättslig grund för att höja dess befintliga antidumpningstullsats eller alternativt ingen tillräcklig rättslig grund för att införa en så hög ökning av antidumpningstullsatserna som kommissionen föreslog.

| (51) | Kommissionen avvisade detta påstående. Den rättsliga grunden för att ändra gällande åtgärder är artikel 12.3 i grundförordningen, enligt vilken beloppet på den antidumpningstull som införs inte får vara mer än dubbelt så högt som beloppet på den tull som ursprungligen infördes. Tillverkaren samarbetade inte i denna undersökning och bör därför omfattas av tullsatsen för övriga företag. I enlighet med artikel 12.3 i grundförordningen, som anges ovan i skäl 48, är den nya antidumpningstullen fastställd till den dubbla gällande skademarginalen, från vilken den gällande utjämningstullen har dragits av. |
| --- | --- |

(51)

Kommissionen avvisade detta påstående. Den rättsliga grunden för att ändra gällande åtgärder är artikel 12.3 i grundförordningen, enligt vilken beloppet på den antidumpningstull som införs inte får vara mer än dubbelt så högt som beloppet på den tull som ursprungligen infördes. Tillverkaren samarbetade inte i denna undersökning och bör därför omfattas av tullsatsen för övriga företag. I enlighet med artikel 12.3 i grundförordningen, som anges ovan i skäl 48, är den nya antidumpningstullen fastställd till den dubbla gällande skademarginalen, från vilken den gällande utjämningstullen har dragits av.

| (52) | Följande ändrade antidumpningstullsatser bör tillämpas på nettopriset fritt gemenskapens gräns före tull:










  Företag | Ny dumpningsmarginal | Ny skademarginal | Cap enligt artikel 12.3 i grundförordningen (se skäl 45) | Utjämningstull
  (oförändrat) | Reviderad slutgiltig antidumpningstull |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd | 122,4 % | 112,5 % | 84,2 % | 12,8 % | 71,4 % |
| Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd | 122,2 % | 107,0 % | 78,6 % | 3,2 % | 75,4 % |
| Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd | 122,4 % | 112,5 % | 52,4 % | 17,1 % | 35,3 % |
| Henan Yuhua New Material Co. Ltd | 122,4 % | 112,5 % | 34,2 % | 16,7 % | 17,5 % |
| Wuxi Haida Safety Glass Co., Ltd | 122,4 % | 112,0 % | 73 % | 12,4 % | 60,6 % |
| Avic Sanxin Sol-Glass Co. Ltd och Avic (Hainan) Special Glass Material Co., Ltd | 122,4 % | 112,5 % | 73 % | 12,4 % | 60,6 % |
| Dongguan CSG Solar Glass Co., Ltd | 122,4 % | 112,0 % | 73 % | 12,4 % | 60,6 % |
| Novatech Glass Co., Ltd | 122,4 % | 112,5 % | 73 % | 12,4 % | 60,6 % |
| Pilkington Solar Taicang, Limited | 122,4 % | 112,0 % | 73 % | 12,4 % | 60,6 % |
| Henan Ancai Hi-Tech Co., Ltd | 122,4 % | 112,5 % | 73 % | 17,1 % | 55,9 % |
| Henan Succeed Photovoltaic Materials Corporation | 122,4 % | 112,5 % | 73 % | 17,1 % | 55,9 % |
| Zibo Jinxing Glass Co., Ltd | 122,4 % | 112,5 % | 73 % | 17,1 % | 55,9 % |
| Alla övriga företag | 122,4 % | 112,5 % | 84,2 % | 17,1 % | 67,1 % |

(52)

Följande ändrade antidumpningstullsatser bör tillämpas på nettopriset fritt gemenskapens gräns före tull:

Företag

Ny dumpningsmarginal

Ny skademarginal

Cap enligt artikel 12.3 i grundförordningen (se skäl 45)

Utjämningstull

(oförändrat)

Reviderad slutgiltig antidumpningstull

Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd

122,4 %

112,5 %

84,2 %

12,8 %

71,4 %

Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd

122,2 %

107,0 %

78,6 %

3,2 %

75,4 %

Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd

122,4 %

112,5 %

52,4 %

17,1 %

35,3 %

Henan Yuhua New Material Co. Ltd

122,4 %

112,5 %

34,2 %

16,7 %

17,5 %

Wuxi Haida Safety Glass Co., Ltd

122,4 %

112,0 %

73 %

12,4 %

60,6 %

Avic Sanxin Sol-Glass Co. Ltd och Avic (Hainan) Special Glass Material Co., Ltd

122,4 %

112,5 %

73 %

12,4 %

60,6 %

Dongguan CSG Solar Glass Co., Ltd

122,4 %

112,0 %

73 %

12,4 %

60,6 %

Novatech Glass Co., Ltd

122,4 %

112,5 %

73 %

12,4 %

60,6 %

Pilkington Solar Taicang, Limited

122,4 %

112,0 %

73 %

12,4 %

60,6 %

Henan Ancai Hi-Tech Co., Ltd

122,4 %

112,5 %

73 %

17,1 %

55,9 %

Henan Succeed Photovoltaic Materials Corporation

122,4 %

112,5 %

73 %

17,1 %

55,9 %

Zibo Jinxing Glass Co., Ltd

122,4 %

112,5 %

73 %

17,1 %

55,9 %

Alla övriga företag

122,4 %

112,5 %

84,2 %

17,1 %

67,1 %

| (53) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats i enlighet med artikel 15.1 i förordning (EG) nr 1225/2009. |
| --- | --- |

(53)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats i enlighet med artikel 15.1 i förordning (EG) nr 1225/2009.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Artikel 1.2 i genomförandeförordning (EU) nr 470/2014 ändrad genom genomförandeförordning (EU) 2015/588 ska ersättas med följande:

”2.   Följande slutgiltiga antidumpningstullsatser ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för de produkter som beskrivs i punkt 1 och som producerats av nedanstående företag:

| Företag | Slutgiltig antidumpningstull | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- |
| Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd | 71,4 % | B945 |
| Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd | 75,4 % | B943 |
| Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd | 35,3 % | B944 |
| Henan Yuhua New Material Co. Ltd | 17,5 % | B946 |
| Henan Ancai Hi-Tech Co., Ltd | 55,9 % | B947 |
| Henan Succeed Photovoltaic Materials Corporation | 55,9 % | B948 |
| | | |
| Avic Sanxin Sol-Glass Co. Ltd och Avic (Hainan) Special Glass Material Co., Ltd | 60,6 % | B949 |
| Wuxi Haida Safety Glass Co., Ltd | 60,6 % | B950 |
| Dongguan CSG Solar Glass Co., Ltd | 60,6 % | B951 |
| Pilkington Solar Taicang, Limited | 60,6 % | B952 |
| Zibo Jinxing Glass Co., Ltd | 55,9 % | B953 |
| Novatech Glass Co., Ltd | 60,6 % | B954 |
| Alla övriga företag | 67,1 % | B999” |

Företag

Slutgiltig antidumpningstull

Taric-tilläggsnummer

Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd

71,4 %

B945

Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd

75,4 %

B943

Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd

35,3 %

B944

Henan Yuhua New Material Co. Ltd

17,5 %

B946

Henan Ancai Hi-Tech Co., Ltd

55,9 %

B947

Henan Succeed Photovoltaic Materials Corporation

55,9 %

B948

Avic Sanxin Sol-Glass Co. Ltd och Avic (Hainan) Special Glass Material Co., Ltd

60,6 %

B949

Wuxi Haida Safety Glass Co., Ltd

60,6 %

B950

Dongguan CSG Solar Glass Co., Ltd

60,6 %

B951

Pilkington Solar Taicang, Limited

60,6 %

B952

Zibo Jinxing Glass Co., Ltd

55,9 %

B953

Novatech Glass Co., Ltd

60,6 %

B954

Alla övriga företag

67,1 %

B999”

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i medlemsstaterna i enlighet med fördragen.

Utfärdad i Bryssel den 13 augusti 2015.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 470/2014 av den 13 maj 2014 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och slutgiltigt uttag av den preliminära tull som införts på import av solfångarglas med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT L 142, 14.5.2014, s. 1).

2

(3)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/588 av den 14 april 2015 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 470/2014 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och slutgiltigt uttag av den preliminära tull som införts på import av solfångarglas med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT L 98, 15.4.2015, s. 6).

3

(4)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 471/2014 av den 13 maj 2014 om införande av en slutgiltig utjämningstull på import av solfångarglas med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT L 142, 14.5.2014, s. 23).

4

(5)  EUT C 457, 19.12.2014, s. 9.

5

---

| 14.8.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 215/50 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 215/50

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2015/1395

av den 13 augusti 2015

om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1),

med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 av den 7 juni 2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller sektorn för frukt och grönsaker och sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker (2), särskilt artikel 136.1, och

av följande skäl:

| (1) | I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen.

| (2) | Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(2)

Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonimportvärden som avses i artikel 136 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs i bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 13 augusti 2015.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Jerzy PLEWA

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  EUT L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAGA

Schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (euro/100 kg) |
| --- |
| KN-nummer | Kod för tredjeland (1) | Schablonimportvärde |
| 0702 00 00 | MA | 144,2 |
| MK | 51,2 |
| ZZ | 97,7 |
| 0709 93 10 | TR | 116,3 |
| ZZ | 116,3 |
| 0805 50 10 | AR | 134,3 |
| BO | 146,4 |
| CL | 160,0 |
| UY | 119,5 |
| ZA | 147,5 |
| ZZ | 141,5 |
| 0806 10 10 | EG | 224,6 |
| IL | 390,7 |
| MA | 158,2 |
| TR | 154,6 |
| US | 342,9 |
| ZZ | 254,2 |
| 0808 10 80 | AR | 108,9 |
| BR | 94,3 |
| CL | 136,5 |
| NZ | 136,2 |
| US | 147,0 |
| ZA | 130,9 |
| ZZ | 125,6 |
| 0808 30 90 | AR | 132,0 |
| CL | 140,7 |
| MK | 62,9 |
| NZ | 146,7 |
| TR | 139,3 |
| ZA | 120,2 |
| ZZ | 123,6 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | MK | 76,3 |
| TR | 136,1 |
| ZZ | 106,2 |
| 0809 40 05 | BA | 47,1 |
| IL | 141,4 |
| MK | 39,3 |
| XS | 57,7 |
| ZZ | 71,4 |

(euro/100 kg)

KN-nummer

Kod för tredjeland (1)

Schablonimportvärde

0702 00 00

MA

144,2

MK

51,2

ZZ

97,7

0709 93 10

TR

116,3

ZZ

116,3

0805 50 10

AR

134,3

BO

146,4

CL

160,0

UY

119,5

ZA

147,5

ZZ

141,5

0806 10 10

EG

224,6

IL

390,7

MA

158,2

TR

154,6

US

342,9

ZZ

254,2

0808 10 80

AR

108,9

BR

94,3

CL

136,5

NZ

136,2

US

147,0

ZA

130,9

ZZ

125,6

0808 30 90

AR

132,0

CL

140,7

MK

62,9

NZ

146,7

TR

139,3

ZA

120,2

ZZ

123,6

0809 30 10, 0809 30 90

MK

76,3

TR

136,1

ZZ

106,2

0809 40 05

BA

47,1

IL

141,4

MK

39,3

XS

57,7

ZZ

71,4

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EU) nr 1106/2012 av den 27 november 2012 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 471/2009 om gemenskapsstatistik över utrikeshandeln med icke-medlemsstater vad gäller uppdateringen av nomenklaturen avseende länder och territorier (EUT L 328, 28.11.2012, s. 7). Koden ZZ står för ”övrigt ursprung”.

---