# Úradný vestník L 244/2015

| | ISSN 1977-0790 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | L 244 |
| | |
| Slovenské vydanie | Právne predpisy | Zväzok 5819. septembra 2015 |

ISSN 1977-0790

Úradný vestník

Európskej únie

L 244

Slovenské vydanie

Právne predpisy

Zväzok 5819. septembra 2015

---

| Obsah | | II   Nelegislatívne akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NARIADENIA |
| | * | Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2015/1555 z 28. mája 2015, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013, pokiaľ ide o regulačné technické predpisy o zverejňovaní informácií týkajúcich sa dodržiavania požiadaviek na proticyklický kapitálový vankúš inštitúciami v súlade s článkom 440 (
  1
  ) | 1 |
| | * | Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2015/1556 z 11. júna 2015, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013, pokiaľ ide o regulačné technické predpisy pre prechodné zaobchádzanie s kapitálovými expozíciami v rámci prístupu IRB (
  1
  ) | 9 |
| | * | Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2015/1557 z 13. júla 2015, ktorým sa mení nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 543/2009 o štatistike rastlinnej produkcie (
  1
  ) | 11 |
| | * | Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2015/1558 z 22. júla 2015, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/1017 o zostavení hodnotiacej tabuľky ukazovateľov na uplatnenie záruky EÚ | 20 |
| | * | Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2015/1559 z 18. septembra 2015, ktorým sa ukladá dočasné antidumpingové clo na dovoz rúr a rúrok z tvárnej zliatiny (tiež známej ako zliatina s guľôčkovým grafitom) s pôvodom v Indii | 25 |
| | | Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2015/1560 z 18. septembra 2015, ktorým sa ustanovujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny | 45 |
| | | Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2015/1561 z 18. septembra 2015, ktorým sa určujú množstvá, ktoré sa majú pridať k množstvu stanovenému na čiastkové obdobie od 1. januára do 31. marca 2016 v rámci colnej kvóty otvorenej nariadením (ES) č. 536/2007 na hydinové mäso s pôvodom v Spojených štátoch amerických | 47 |
| | | Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2015/1562 z 18. septembra 2015, ktorým sa určujú množstvá, ktoré sa majú pridať k množstvu stanovenému na čiastkové obdobie od 1. januára do 31. marca 2016 v rámci colných kvót otvorených nariadením (ES) č. 539/2007 v odvetví vajec a vaječného albumínu | 49 |
| | | Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2015/1563 z 18. septembra 2015, ktorým sa stanovuje prideľovací koeficient, ktorý sa má uplatňovať na množstvá, na ktoré sa vzťahujú žiadosti o dovozné práva podané od 1. septembra do 7. septembra 2015 v rámci colných kvót otvorených vykonávacím nariadením (EÚ) č. 413/2014 na hydinové mäso s pôvodom na Ukrajine | 51 |
| | | Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2015/1564 z 18. septembra 2015, ktorým sa stanovujú množstvá, ktoré sa majú pridať k množstvu stanovenému na čiastkové obdobie od 1. januára do 31. marca 2016 v rámci colných kvót otvorených nariadením (ES) č. 442/2009 v odvetví bravčového mäsa | 53 |
| | | ROZHODNUTIA |
| | * | Rozhodnutie Rady (EÚ) 2015/1565 zo 14. septembra 2015 o schválení Vyhlásenia o udelení rybolovných možností vo vodách EÚ rybárskym plavidlám, ktoré sa plavia pod vlajkou Venezuelskej bolívarovskej republiky vo výhradnej hospodárskej zóne pri pobreží Francúzskej Guyany, v mene Európskej únie | 55 |
| | * | Rozhodnutie zástupcov vlád členských štátov (EÚ, Euratom) 2015/1566 zo 16. septembra 2015 o vymenovaní štyroch sudcov a generálneho advokáta Súdneho dvora | 58 |

Obsah

II   Nelegislatívne akty

Strana

NARIADENIA

*

Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2015/1555 z 28. mája 2015, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013, pokiaľ ide o regulačné technické predpisy o zverejňovaní informácií týkajúcich sa dodržiavania požiadaviek na proticyklický kapitálový vankúš inštitúciami v súlade s článkom 440 (
  1
  )

1

1

*

Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2015/1556 z 11. júna 2015, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013, pokiaľ ide o regulačné technické predpisy pre prechodné zaobchádzanie s kapitálovými expozíciami v rámci prístupu IRB (
  1
  )

1

9

*

Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2015/1557 z 13. júla 2015, ktorým sa mení nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 543/2009 o štatistike rastlinnej produkcie (
  1
  )

1

11

*

Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2015/1558 z 22. júla 2015, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/1017 o zostavení hodnotiacej tabuľky ukazovateľov na uplatnenie záruky EÚ

20

*

Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2015/1559 z 18. septembra 2015, ktorým sa ukladá dočasné antidumpingové clo na dovoz rúr a rúrok z tvárnej zliatiny (tiež známej ako zliatina s guľôčkovým grafitom) s pôvodom v Indii

25

Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2015/1560 z 18. septembra 2015, ktorým sa ustanovujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny

45

Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2015/1561 z 18. septembra 2015, ktorým sa určujú množstvá, ktoré sa majú pridať k množstvu stanovenému na čiastkové obdobie od 1. januára do 31. marca 2016 v rámci colnej kvóty otvorenej nariadením (ES) č. 536/2007 na hydinové mäso s pôvodom v Spojených štátoch amerických

47

Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2015/1562 z 18. septembra 2015, ktorým sa určujú množstvá, ktoré sa majú pridať k množstvu stanovenému na čiastkové obdobie od 1. januára do 31. marca 2016 v rámci colných kvót otvorených nariadením (ES) č. 539/2007 v odvetví vajec a vaječného albumínu

49

Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2015/1563 z 18. septembra 2015, ktorým sa stanovuje prideľovací koeficient, ktorý sa má uplatňovať na množstvá, na ktoré sa vzťahujú žiadosti o dovozné práva podané od 1. septembra do 7. septembra 2015 v rámci colných kvót otvorených vykonávacím nariadením (EÚ) č. 413/2014 na hydinové mäso s pôvodom na Ukrajine

51

Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2015/1564 z 18. septembra 2015, ktorým sa stanovujú množstvá, ktoré sa majú pridať k množstvu stanovenému na čiastkové obdobie od 1. januára do 31. marca 2016 v rámci colných kvót otvorených nariadením (ES) č. 442/2009 v odvetví bravčového mäsa

53

ROZHODNUTIA

*

Rozhodnutie Rady (EÚ) 2015/1565 zo 14. septembra 2015 o schválení Vyhlásenia o udelení rybolovných možností vo vodách EÚ rybárskym plavidlám, ktoré sa plavia pod vlajkou Venezuelskej bolívarovskej republiky vo výhradnej hospodárskej zóne pri pobreží Francúzskej Guyany, v mene Európskej únie

55

*

Rozhodnutie zástupcov vlád členských štátov (EÚ, Euratom) 2015/1566 zo 16. septembra 2015 o vymenovaní štyroch sudcov a generálneho advokáta Súdneho dvora

58

| | | Korigendá |
| --- | --- | --- |
| | * | Korigendum k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) č. 518/2014 z 5. marca 2014, ktorým sa menia delegované nariadenia Komisie (EÚ) č. 1059/2010, (EÚ) č. 1060/2010, (EÚ) č. 1061/2010, (EÚ) č. 1062/2010, (EÚ) č. 626/2011, (EÚ) č. 392/2012, (EÚ) č. 874/2012, (EÚ) č. 665/2013, (EÚ) č. 811/2013 a (EÚ) č. 812/2013, pokiaľ ide o označovanie energeticky významných výrobkov na internete štítkami ( Ú. v. EÚ L 147, 17.5.2014 ) | 60 |
| | * | Korigendum k vykonávaciemu nariadeniu Komisie (EÚ) 2015/880 zo 4. júna 2015 o predĺžení prechodných období týkajúcich sa požiadaviek na vlastné zdroje pre expozície voči centrálnym protistranám uvedených v nariadeniach Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 a (EÚ) č. 648/2012 ( Ú. v. EÚ L 143, 9.6.2015 ) | 60 |

Korigendá

*

Korigendum k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) č. 518/2014 z 5. marca 2014, ktorým sa menia delegované nariadenia Komisie (EÚ) č. 1059/2010, (EÚ) č. 1060/2010, (EÚ) č. 1061/2010, (EÚ) č. 1062/2010, (EÚ) č. 626/2011, (EÚ) č. 392/2012, (EÚ) č. 874/2012, (EÚ) č. 665/2013, (EÚ) č. 811/2013 a (EÚ) č. 812/2013, pokiaľ ide o označovanie energeticky významných výrobkov na internete štítkami ( Ú. v. EÚ L 147, 17.5.2014 )

( Ú. v. EÚ L 147, 17.5.2014 )

60

*

Korigendum k vykonávaciemu nariadeniu Komisie (EÚ) 2015/880 zo 4. júna 2015 o predĺžení prechodných období týkajúcich sa požiadaviek na vlastné zdroje pre expozície voči centrálnym protistranám uvedených v nariadeniach Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 a (EÚ) č. 648/2012 ( Ú. v. EÚ L 143, 9.6.2015 )

( Ú. v. EÚ L 143, 9.6.2015 )

60

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.
  Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička. |
| --- | --- |

SK

Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.

Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička.

---

II Nelegislatívne akty

NARIADENIA

| 19.9.2015 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 244/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2015

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 244/1

---

DELEGOVANÉ NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2015/1555

z 28. mája 2015,

ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013, pokiaľ ide o regulačné technické predpisy o zverejňovaní informácií týkajúcich sa dodržiavania požiadaviek na proticyklický kapitálový vankúš inštitúciami v súlade s článkom 440

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 z 26. júna 2013 o prudenciálnych požiadavkách na úverové inštitúcie a investičné spoločnosti a o zmene nariadenia (EÚ) č. 648/2012 (1), a najmä na jeho článok 440 ods. 2,

keďže:

| (1) | Ako sa uvádza v článku 130 ods. 1 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2013/36/EÚ (2), členské štáty sú povinné požadovať od inštitúcií udržiavanie proticyklického kapitálového vankúša špecifického pre inštitúciu. |
| --- | --- |

(1)

Ako sa uvádza v článku 130 ods. 1 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2013/36/EÚ (2), členské štáty sú povinné požadovať od inštitúcií udržiavanie proticyklického kapitálového vankúša špecifického pre inštitúciu.

| (2) | S cieľom zabezpečiť transparentnosť a porovnateľnosť jednotlivých inštitúcií sa nariadením (EÚ) č. 575/2013 od inštitúcií požaduje, aby zverejňovali kľúčové prvky výpočtu svojho proticyklického kapitálového vankúša, ktoré zahŕňajú geografické rozdelenie ich príslušných expozícií voči kreditným rizikám a konečnú hodnotu ich proticyklického kapitálového vankúša špecifického pre inštitúciu. |
| --- | --- |

(2)

S cieľom zabezpečiť transparentnosť a porovnateľnosť jednotlivých inštitúcií sa nariadením (EÚ) č. 575/2013 od inštitúcií požaduje, aby zverejňovali kľúčové prvky výpočtu svojho proticyklického kapitálového vankúša, ktoré zahŕňajú geografické rozdelenie ich príslušných expozícií voči kreditným rizikám a konečnú hodnotu ich proticyklického kapitálového vankúša špecifického pre inštitúciu.

| (3) | Ako sa uvádza v článku 130 ods. 1 smernice 2013/36/EÚ, proticyklický vankúš špecifický pre inštitúciu sa počíta ako súčin jej celkovej hodnoty rizikovej expozície v súlade s článkom 92 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 a miery proticyklického vankúša špecifického pre inštitúciu. |
| --- | --- |

(3)

Ako sa uvádza v článku 130 ods. 1 smernice 2013/36/EÚ, proticyklický vankúš špecifický pre inštitúciu sa počíta ako súčin jej celkovej hodnoty rizikovej expozície v súlade s článkom 92 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 a miery proticyklického vankúša špecifického pre inštitúciu.

| (4) | Ako sa uvádza v článku 140 ods. 1 smernice 2013/36/EÚ, miera proticyklického kapitálového vankúša špecifického pre inštitúciu pozostáva z váženého priemeru mier proticyklických vankúšov, ktoré sa uplatňujú v krajinách, v ktorých sa nachádzajú príslušné expozície inštitúcie voči kreditným rizikám. Rozdelenie príslušných expozícií voči kreditným rizikám podľa krajín by sa malo zverejniť v štandardnom formáte v súlade s ustanoveniami uvedenými v delegovanom nariadení Komisie (EÚ) č. 1152/2014 (3). S cieľom splniť požiadavky článku 440 ods. 1 písm. a) nariadenia (EÚ) č. 575/2013, v ktorých sa nestanovuje minimálna miera vankúša, by sa geografické rozdelenie príslušných expozícií voči kreditným rizikám malo zverejniť, aj keď je uplatniteľná miera proticyklického kapitálového vankúša pre krajinu nulová. |
| --- | --- |

(4)

Ako sa uvádza v článku 140 ods. 1 smernice 2013/36/EÚ, miera proticyklického kapitálového vankúša špecifického pre inštitúciu pozostáva z váženého priemeru mier proticyklických vankúšov, ktoré sa uplatňujú v krajinách, v ktorých sa nachádzajú príslušné expozície inštitúcie voči kreditným rizikám. Rozdelenie príslušných expozícií voči kreditným rizikám podľa krajín by sa malo zverejniť v štandardnom formáte v súlade s ustanoveniami uvedenými v delegovanom nariadení Komisie (EÚ) č. 1152/2014 (3). S cieľom splniť požiadavky článku 440 ods. 1 písm. a) nariadenia (EÚ) č. 575/2013, v ktorých sa nestanovuje minimálna miera vankúša, by sa geografické rozdelenie príslušných expozícií voči kreditným rizikám malo zverejniť, aj keď je uplatniteľná miera proticyklického kapitálového vankúša pre krajinu nulová.

| (5) | Na účely výpočtu hodnoty proticyklického vankúša špecifického pre inštitúciu by váhy uplatňované na miery proticyklického vankúša mali byť primerané požiadavkám na celkové vlastné zdroje pre kreditné riziko, ktoré sa týkajú príslušných expozícií voči kreditným rizikám v každom členskom štáte a jurisdikcii tretej krajiny, v ktorej má inštitúcia expozície. Preto by inštitúcie mali zverejňovať požiadavky na vlastné zdroje pre všetky príslušné expozície voči kreditným rizikám. |
| --- | --- |

(5)

Na účely výpočtu hodnoty proticyklického vankúša špecifického pre inštitúciu by váhy uplatňované na miery proticyklického vankúša mali byť primerané požiadavkám na celkové vlastné zdroje pre kreditné riziko, ktoré sa týkajú príslušných expozícií voči kreditným rizikám v každom členskom štáte a jurisdikcii tretej krajiny, v ktorej má inštitúcia expozície. Preto by inštitúcie mali zverejňovať požiadavky na vlastné zdroje pre všetky príslušné expozície voči kreditným rizikám.

| (6) | Podľa článku 433 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 inštitúcie zverejňujú informácie týkajúce sa požiadaviek na proticyklický vankúš aspoň raz za rok v spojitosti s dátumom uverejnenia účtovnej závierky. V súlade s článkom 136 ods. 7 smernice 2013/36/EÚ určené orgány stanovujú mieru proticyklického kapitálového vankúša štvrťročne, pričom zverejňovanie informácií o dodržiavaní požiadaviek na proticyklický kapitálový vankúš špecifický pre inštitúciu inštitúciami by sa malo vzťahovať na informácie o miere proticyklického kapitálového vankúša z posledného dostupného štvrťroka. Zverejňovanie informácií vo vzťahu k proticyklickému kapitálovému vankúšu by malo byť založené na mierach proticyklických kapitálových vankúšov, ktoré sa uplatňujú v čase výpočtu proticyklického kapitálového vankúša špecifického pre inštitúciu, ktorého sa týka zverejnenie. |
| --- | --- |

(6)

Podľa článku 433 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 inštitúcie zverejňujú informácie týkajúce sa požiadaviek na proticyklický vankúš aspoň raz za rok v spojitosti s dátumom uverejnenia účtovnej závierky. V súlade s článkom 136 ods. 7 smernice 2013/36/EÚ určené orgány stanovujú mieru proticyklického kapitálového vankúša štvrťročne, pričom zverejňovanie informácií o dodržiavaní požiadaviek na proticyklický kapitálový vankúš špecifický pre inštitúciu inštitúciami by sa malo vzťahovať na informácie o miere proticyklického kapitálového vankúša z posledného dostupného štvrťroka. Zverejňovanie informácií vo vzťahu k proticyklickému kapitálovému vankúšu by malo byť založené na mierach proticyklických kapitálových vankúšov, ktoré sa uplatňujú v čase výpočtu proticyklického kapitálového vankúša špecifického pre inštitúciu, ktorého sa týka zverejnenie.

| (7) | Podľa článku 6 ods. 1 v spojení s článkom 440 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 by inštitúcie mali zverejňovať informácie týkajúce sa proticyklického kapitálového vankúša na individuálnom základe. Od inštitúcie, ktorá je buď materskou, alebo dcérskou spoločnosťou, ani od inštitúcie, ktorá je zahrnutá do konsolidácie podľa článku 18 nariadenia (EÚ) č. 575/2013, by sa však nemalo vyžadovať, aby na individuálnom základe plnili požiadavky na zverejňovanie informácií stanovené v ôsmej časti uvedeného nariadenia, ako sa vyžaduje v článku 6 ods. 3 uvedeného nariadenia. Materské inštitúcie v EÚ a inštitúcie kontrolované materskou finančnou holdingovou spoločnosťou v EÚ alebo materskou zmiešanou finančnou holdingovou spoločnosťou v EÚ by mali tieto informácie zverejňovať na konsolidovanom základe, zatiaľ čo významné dcérske spoločnosti materských inštitúcií v EÚ alebo materská finančná holdingová spoločnosť v EÚ alebo materská zmiešaná finančná holdingová spoločnosť a dcérske spoločnosti, ktoré majú podstatný význam pre svoj miestny trh, by mali tieto informácie zverejňovať na individuálnom alebo subkonsolidovanom základe, ako sa stanovuje v článku 13 nariadenia (EÚ) č. 575/2013. |
| --- | --- |

(7)

Podľa článku 6 ods. 1 v spojení s článkom 440 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 by inštitúcie mali zverejňovať informácie týkajúce sa proticyklického kapitálového vankúša na individuálnom základe. Od inštitúcie, ktorá je buď materskou, alebo dcérskou spoločnosťou, ani od inštitúcie, ktorá je zahrnutá do konsolidácie podľa článku 18 nariadenia (EÚ) č. 575/2013, by sa však nemalo vyžadovať, aby na individuálnom základe plnili požiadavky na zverejňovanie informácií stanovené v ôsmej časti uvedeného nariadenia, ako sa vyžaduje v článku 6 ods. 3 uvedeného nariadenia. Materské inštitúcie v EÚ a inštitúcie kontrolované materskou finančnou holdingovou spoločnosťou v EÚ alebo materskou zmiešanou finančnou holdingovou spoločnosťou v EÚ by mali tieto informácie zverejňovať na konsolidovanom základe, zatiaľ čo významné dcérske spoločnosti materských inštitúcií v EÚ alebo materská finančná holdingová spoločnosť v EÚ alebo materská zmiešaná finančná holdingová spoločnosť a dcérske spoločnosti, ktoré majú podstatný význam pre svoj miestny trh, by mali tieto informácie zverejňovať na individuálnom alebo subkonsolidovanom základe, ako sa stanovuje v článku 13 nariadenia (EÚ) č. 575/2013.

| (8) | Požiadavka na udržiavanie proticyklického kapitálového vankúša špecifického pre inštitúciu stanovená v článku 130 smernice 2013/36/EÚ sa bude uplatňovať a postupne zavádzať od 1. januára 2016, pokiaľ členské štáty neuložia kratšie prechodné obdobie podľa článku 160 ods. 6 uvedenej smernice. S cieľom zabezpečiť, aby mali inštitúcie dostatočný čas na prípravu na zverejňovanie informácií, by sa toto nariadenie malo uplatňovať od 1. januára 2016. |
| --- | --- |

(8)

Požiadavka na udržiavanie proticyklického kapitálového vankúša špecifického pre inštitúciu stanovená v článku 130 smernice 2013/36/EÚ sa bude uplatňovať a postupne zavádzať od 1. januára 2016, pokiaľ členské štáty neuložia kratšie prechodné obdobie podľa článku 160 ods. 6 uvedenej smernice. S cieľom zabezpečiť, aby mali inštitúcie dostatočný čas na prípravu na zverejňovanie informácií, by sa toto nariadenie malo uplatňovať od 1. januára 2016.

| (9) | Toto nariadenie vychádza z návrhu regulačných technických predpisov, ktoré Európsky orgán dohľadu (Európsky orgán pre bankovníctvo) predložil Európskej komisii. |
| --- | --- |

(9)

Toto nariadenie vychádza z návrhu regulačných technických predpisov, ktoré Európsky orgán dohľadu (Európsky orgán pre bankovníctvo) predložil Európskej komisii.

| (10) | Európsky orgán pre bankovníctvo vykonal otvorené verejné konzultácie k návrhu regulačných technických predpisov, z ktorých toto nariadenie vychádza, analyzoval možné súvisiace náklady a prínosy a požiadal Skupinu zainteresovaných strán v bankovníctve vytvorenú v súlade s článkom 37 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1093/2010 (4) o stanovisko, |
| --- | --- |

(10)

Európsky orgán pre bankovníctvo vykonal otvorené verejné konzultácie k návrhu regulačných technických predpisov, z ktorých toto nariadenie vychádza, analyzoval možné súvisiace náklady a prínosy a požiadal Skupinu zainteresovaných strán v bankovníctve vytvorenú v súlade s článkom 37 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1093/2010 (4) o stanovisko,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Predmet úpravy

Podľa článku 440 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 sa v tomto nariadení vymedzujú požiadavky na zverejňovanie pre inštitúcie v súvislosti s dodržiavaním požiadavky na proticyklický kapitálový vankúš uvedenej v hlave VII kapitole 4 smernice 2013/36/EÚ.

Článok 2

Zverejňovanie geografického rozdelenia expozícií voči kreditným rizikám

Geografické rozdelenie expozícií inštitúcie voči kreditným rizikám relevantné na účely výpočtu proticyklického vankúša uvedeného v článku 440 ods. 1 písm. a) nariadenia (EÚ) č. 575/2013 sa zverejňuje v štandardnom formáte, ako je uvedené v tabuľke 1 prílohy I v súlade s pokynmi uvedenými v častiach I a II prílohy II a s ustanoveniami uvedenými v delegovanom nariadení (EÚ) č. 1152/2014.

Článok 3

Zverejňovanie hodnoty proticyklického vankúša špecifického pre inštitúciu

Hodnota proticyklického vankúša špecifického pre inštitúciu uvedená v článku 440 ods. 1 písm. b) nariadenia (EÚ) č. 575/2013 sa zverejňuje v štandardnom formáte stanovenom v tabuľke 2 prílohy I v súlade s pokynmi uvedenými v častiach I a III prílohy II.

Článok 4

Nadobudnutie účinnosti a uplatňovanie

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Uplatňuje sa od 1. januára 2016.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 28. mája 2015

Za Komisiu

predseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  Ú. v. EÚ L 176, 27.6.2013, s. 1.

1

(2)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2013/36/EÚ z 26. júna 2013 o prístupe k činnosti úverových inštitúcií a prudenciálnom dohľade nad úverovými inštitúciami a investičnými spoločnosťami, o zmene smernice 2002/87/ES a o zrušení smerníc 2006/48/ES a 2006/49/ES (Ú. v. EÚ L 176, 27.6.2013, s. 338).

2

(3)  Delegované nariadenie Komisie (EÚ) č. 1152/2014 zo 4. júna 2014, ktorým sa dopĺňa smernica Európskeho parlamentu a Rady 2013/36/EÚ, pokiaľ ide o regulačné technické predpisy o identifikácii geografického umiestnenia príslušných expozícií voči kreditným rizikám pre výpočet miery proticyklického kapitálového vankúša špecifického pre inštitúciu (Ú. v. EÚ L 309, 30.10.2014, s. 5).

3

(4)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1093/2010 z 24. novembra 2010, ktorým sa zriaďuje Európsky orgán dohľadu (Európsky orgán pre bankovníctvo) a ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie č. 716/2009/ES a zrušuje rozhodnutie Komisie 2009/78/ES (Ú. v. EÚ L 331, 15.12.2010, s. 12).

4

---

PRÍLOHA I

ŠTANDARDNÝ FORMÁT PRE ZVEREJŇOVANIE INFORMÁCIÍ VO VZŤAHU K DODRŽIAVANIU POŽIADAVKY NA PROTICYKLICKÝ KAPITÁLOVÝ VANKÚŠ INŠTITÚCIAMI

Tabuľka 1

Geografické rozdelenie expozícií voči kreditným rizikám, relevantné na účely výpočtu proticyklického kapitálového vankúša

| Riadok | | Všeobecné expozície voči kreditným rizikám | Expozície v obchodnej knihe | Sekuritizačné expozície | Požiadavky na vlastné zdroje | Váhy požiadaviek na vlastné zdroje | Miera proticyklického kapitálového vankúša |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hodnota expozície pre štandardný prístup | Hodnota expozície pre prístup IRB | Súčet dlhých a krátkych pozícií v obchodnej knihe | Hodnota expozície v obchodnej knihe pre interné modely | Hodnota expozície pre štandardný prístup | Hodnota expozície pre prístup IRB | Z čoho: Všeobecné expozície voči kreditným rizikám | Z čoho: Expozície v obchodnej knihe | Z čoho: Sekuritizačné expozície | Spolu |
| | | 010 | 020 | 030 | 040 | 050 | 060 | 070 | 080 | 090 | 100 | 110 | 120 |
| 010 | Rozdelenie podľa krajín | | | | | | | | | | | | |
| | Krajina: 001 | | | | | | | | | | | | |
| | 002 | | | | | | | | | | | | |
| | ... | | | | | | | | | | | | |
| | ČČČ | | | | | | | | | | | | |
| 020 | | | | | | | | | | | | | |

Riadok

Všeobecné expozície voči kreditným rizikám

Expozície v obchodnej knihe

Sekuritizačné expozície

Požiadavky na vlastné zdroje

Váhy požiadaviek na vlastné zdroje

Miera proticyklického kapitálového vankúša

Hodnota expozície pre štandardný prístup

Hodnota expozície pre prístup IRB

Súčet dlhých a krátkych pozícií v obchodnej knihe

Hodnota expozície v obchodnej knihe pre interné modely

Hodnota expozície pre štandardný prístup

Hodnota expozície pre prístup IRB

Z čoho: Všeobecné expozície voči kreditným rizikám

Z čoho: Expozície v obchodnej knihe

Z čoho: Sekuritizačné expozície

Spolu

010

020

030

040

050

060

070

080

090

100

110

120

010

Rozdelenie podľa krajín

Krajina: 001

002

...

ČČČ

020

Tabuľka 2

Hodnota proticyklického kapitálového vankúša špecifického pre inštitúciu

| Riadok | | Stĺpec |
| --- | --- | --- |
| | | 010 |
| 010 | Celková hodnota rizikovej expozície | |
| 020 | Miera proticyklického kapitálového vankúša špecifického pre inštitúciu | |
| 030 | Požiadavka na proticyklický kapitálový vankúš špecifický pre inštitúciu | |

Riadok

Stĺpec

010

010

Celková hodnota rizikovej expozície

020

Miera proticyklického kapitálového vankúša špecifického pre inštitúciu

030

Požiadavka na proticyklický kapitálový vankúš špecifický pre inštitúciu

---

PRÍLOHA II

POKYNY PRE ŠTANDARDNÉ FORMÁTY ZVEREJŇOVANIA

PRVÁ ČASŤ

VŠEOBECNÉ POKYNY

Referenčné údaje

| 1. | V políčku „úroveň uplatňovania“ uvedú inštitúcie úroveň uplatňovania, ktorá tvorí základ údajov uvedených v tabuľkách 1 a 2. Pri vypĺňaní tohto políčka inštitúcie v súlade s článkami 6 a 13 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 vyberú jednu z týchto možností:






  a) | konsolidovaný; |
| --- | --- | --- |

1.

V políčku „úroveň uplatňovania“ uvedú inštitúcie úroveň uplatňovania, ktorá tvorí základ údajov uvedených v tabuľkách 1 a 2. Pri vypĺňaní tohto políčka inštitúcie v súlade s článkami 6 a 13 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 vyberú jednu z týchto možností:

a)

konsolidovaný;

| b) | individuálny; |
| --- | --- |

b)

individuálny;

| c) | subkonsolidovaný. |
| --- | --- |

c)

subkonsolidovaný.

| 2. | Na zverejnenie na individuálnom základe v súlade s prvou časťou hlavou II nariadenia (EÚ) č. 575/2013 inštitúcie vypĺňajú tabuľky 1 a 2 týchto pokynov na individuálnom základe v súlade s prvou časťou hlavou II kapitolou 1 nariadenia (EÚ) č. 575/2013. |
| --- | --- |

2.

Na zverejnenie na individuálnom základe v súlade s prvou časťou hlavou II nariadenia (EÚ) č. 575/2013 inštitúcie vypĺňajú tabuľky 1 a 2 týchto pokynov na individuálnom základe v súlade s prvou časťou hlavou II kapitolou 1 nariadenia (EÚ) č. 575/2013.

| 3. | Na zverejnenie na konsolidovanom alebo subkonsolidovanom základe v súlade s prvou časťou hlavou II nariadenia (EÚ) č. 575/2013 inštitúcie vypĺňajú tabuľky 1 a 2 týchto pokynov na konsolidovanom základe v súlade s prvou časťou hlavou II kapitolou 2 nariadenia (EÚ) č. 575/2013. |
| --- | --- |

3.

Na zverejnenie na konsolidovanom alebo subkonsolidovanom základe v súlade s prvou časťou hlavou II nariadenia (EÚ) č. 575/2013 inštitúcie vypĺňajú tabuľky 1 a 2 týchto pokynov na konsolidovanom základe v súlade s prvou časťou hlavou II kapitolou 2 nariadenia (EÚ) č. 575/2013.

DRUHÁ ČASŤ

POKYNY K ŠTANDARDNÉMU FORMÁTU 1

Tabuľka 1

Geografické rozdelenie expozícií voči kreditným rizikám relevantné na účely výpočtu proticyklického kapitálového vankúša

Rozsah tabuľky 1 je obmedzený na expozície voči kreditným rizikám relevantné na účely výpočtu proticyklického kapitálového vankúša v súlade s článkom 140 ods. 4 smernice 2013/36/EÚ.

| Odkazy na právne predpisy a pokyny |
| --- |
| Číslo riadku | Vysvetlenie |
| 010-01X | Rozdelenie príslušných expozícií voči kreditným rizikám podľa krajín

  Zoznam krajín, v ktorých má inštitúcia expozície voči kreditným rizikám relevantné na účely výpočtu proticyklického vankúša špecifického pre inštitúciu v súlade s delegovaným nariadením (EÚ) č. 1152/2014.
  Počet riadkov sa môže líšiť v závislosti od počtu krajín, v ktorých má inštitúcia svoje expozície voči kreditným rizikám relevantné na účely výpočtu proticyklického vankúša.
  V súlade s delegovaným nariadením (EÚ) č. 1152/2014, ak expozície v obchodnej knihe alebo zahraničné expozície inštitúcie voči kreditným rizikám predstavujú menej ako 2 % ich súhrnnej hodnoty rizikovo vážených expozícií, inštitúcia sa môže rozhodnúť, že tieto expozície pridelí miestu inštitúcie. Ak expozície zverejnené pre miesto inštitúcie zahŕňajú expozície z iných krajín, tieto expozície by mali byť jasne identifikované v poznámke k tabuľke so zverejneniami alebo v poznámke pod čiarou. |
| 020 | Spolu

  Hodnota opísaná v súlade s vysvetlením pre stĺpce 010 až 120 tejto tabuľky. |

Odkazy na právne predpisy a pokyny

Číslo riadku

Vysvetlenie

010-01X

Rozdelenie príslušných expozícií voči kreditným rizikám podľa krajín

Zoznam krajín, v ktorých má inštitúcia expozície voči kreditným rizikám relevantné na účely výpočtu proticyklického vankúša špecifického pre inštitúciu v súlade s delegovaným nariadením (EÚ) č. 1152/2014.

Počet riadkov sa môže líšiť v závislosti od počtu krajín, v ktorých má inštitúcia svoje expozície voči kreditným rizikám relevantné na účely výpočtu proticyklického vankúša.

V súlade s delegovaným nariadením (EÚ) č. 1152/2014, ak expozície v obchodnej knihe alebo zahraničné expozície inštitúcie voči kreditným rizikám predstavujú menej ako 2 % ich súhrnnej hodnoty rizikovo vážených expozícií, inštitúcia sa môže rozhodnúť, že tieto expozície pridelí miestu inštitúcie. Ak expozície zverejnené pre miesto inštitúcie zahŕňajú expozície z iných krajín, tieto expozície by mali byť jasne identifikované v poznámke k tabuľke so zverejneniami alebo v poznámke pod čiarou.

020

Spolu

Hodnota opísaná v súlade s vysvetlením pre stĺpce 010 až 120 tejto tabuľky.

| Odkazy na právne predpisy a pokyny |
| --- |
| Číslo stĺpca | Vysvetlenie |
| 010 | Hodnota expozície v prípade všeobecných expozícií voči kreditným rizikám pre štandardizovaný prístup

  Hodnota expozície v prípade príslušných expozícií voči kreditným rizikám vymedzených v súlade s článkom 140 ods. 4 písm. a) smernice 2013/36/EÚ určená v súlade s článkom 111 nariadenia (EÚ) č. 575/2013.
  Geografické rozdelenie je urobené v súlade s delegovaným nariadením (EÚ) č. 1152/2014.
  Riadok 020 (spolu): Súčet všetkých príslušných expozícií voči kreditným rizikám vymedzených v súlade s článkom 140 ods. 4 písm. a) smernice 2013/36/EÚ určený v súlade s článkom 111 nariadenia (EÚ) č. 575/2013. |
| 020 | Hodnota expozície v prípade všeobecných expozícií voči kreditným rizikám pre prístup IRB

  Hodnota expozície v prípade príslušných expozícií voči kreditným rizikám vymedzených v súlade s článkom 140 ods. 4 písm. a) smernice 2013/36/EÚ určená v súlade s článkom 166 nariadenia (EÚ) č. 575/2013.
  Geografické rozdelenie je urobené v súlade s EBA/RTS/2013/15.
  Riadok 020 (spolu): Súčet všetkých príslušných expozícií voči kreditným rizikám vymedzených v súlade s článkom 140 ods. 4 písm. a) smernice 2013/36/EÚ určený v súlade s článkom 166 nariadenia (EÚ) č. 575/2013. |
| 030 | Súčet dlhých a krátkych pozícií v prípade expozícií v obchodnej knihe

  Súčet dlhých a krátkych pozícií v prípade príslušných expozícií voči kreditným rizikám vymedzených v súlade s článkom 140 ods. 4 písm. b) smernice 2013/36/EÚ vypočítaný ako súčet dlhých a krátkych pozícií určených v súlade s článkom 327 nariadenia (EÚ) č. 575/2013.
  Geografické rozdelenie je urobené v súlade s delegovaným nariadením (EÚ) č. 1152/2014.
  Riadok 020 (spolu): Súčet dlhých a krátkych pozícií v prípade príslušných expozícií voči kreditným rizikám vymedzených v súlade s článkom 140 ods. 4 písm. b) smernice 2013/36/EÚ vypočítaný ako súčet dlhých a krátkych pozícií určených v súlade s článkom 327 nariadenia (EÚ) č. 575/2013. |
| 040 | Hodnota expozícií v obchodnej knihe pre interné modely

  Súčet týchto hodnôt:






  — | reálnej hodnoty hotovostných pozícií, ktoré predstavujú príslušné expozície voči kreditným rizikám vymedzené v súlade s článkom 140 ods. 4 písm. b) smernice 2013/36/EÚ, určenej v súlade s článkom 104 nariadenia (EÚ) č. 575/2013, |

Odkazy na právne predpisy a pokyny

Číslo stĺpca

Vysvetlenie

010

Hodnota expozície v prípade všeobecných expozícií voči kreditným rizikám pre štandardizovaný prístup

Hodnota expozície v prípade príslušných expozícií voči kreditným rizikám vymedzených v súlade s článkom 140 ods. 4 písm. a) smernice 2013/36/EÚ určená v súlade s článkom 111 nariadenia (EÚ) č. 575/2013.

Geografické rozdelenie je urobené v súlade s delegovaným nariadením (EÚ) č. 1152/2014.

Riadok 020 (spolu): Súčet všetkých príslušných expozícií voči kreditným rizikám vymedzených v súlade s článkom 140 ods. 4 písm. a) smernice 2013/36/EÚ určený v súlade s článkom 111 nariadenia (EÚ) č. 575/2013.

020

Hodnota expozície v prípade všeobecných expozícií voči kreditným rizikám pre prístup IRB

Hodnota expozície v prípade príslušných expozícií voči kreditným rizikám vymedzených v súlade s článkom 140 ods. 4 písm. a) smernice 2013/36/EÚ určená v súlade s článkom 166 nariadenia (EÚ) č. 575/2013.

Geografické rozdelenie je urobené v súlade s EBA/RTS/2013/15.

Riadok 020 (spolu): Súčet všetkých príslušných expozícií voči kreditným rizikám vymedzených v súlade s článkom 140 ods. 4 písm. a) smernice 2013/36/EÚ určený v súlade s článkom 166 nariadenia (EÚ) č. 575/2013.

030

Súčet dlhých a krátkych pozícií v prípade expozícií v obchodnej knihe

Súčet dlhých a krátkych pozícií v prípade príslušných expozícií voči kreditným rizikám vymedzených v súlade s článkom 140 ods. 4 písm. b) smernice 2013/36/EÚ vypočítaný ako súčet dlhých a krátkych pozícií určených v súlade s článkom 327 nariadenia (EÚ) č. 575/2013.

Geografické rozdelenie je urobené v súlade s delegovaným nariadením (EÚ) č. 1152/2014.

Riadok 020 (spolu): Súčet dlhých a krátkych pozícií v prípade príslušných expozícií voči kreditným rizikám vymedzených v súlade s článkom 140 ods. 4 písm. b) smernice 2013/36/EÚ vypočítaný ako súčet dlhých a krátkych pozícií určených v súlade s článkom 327 nariadenia (EÚ) č. 575/2013.

040

Hodnota expozícií v obchodnej knihe pre interné modely

Súčet týchto hodnôt:

—

reálnej hodnoty hotovostných pozícií, ktoré predstavujú príslušné expozície voči kreditným rizikám vymedzené v súlade s článkom 140 ods. 4 písm. b) smernice 2013/36/EÚ, určenej v súlade s článkom 104 nariadenia (EÚ) č. 575/2013,

| — | pomyselnej hodnoty derivátov, ktoré predstavujú príslušné expozície voči kreditným rizikám vymedzené v súlade s článkom 140 ods. 4 písm. b) smernice 2013/36/EÚ. |
| --- | --- |

—

pomyselnej hodnoty derivátov, ktoré predstavujú príslušné expozície voči kreditným rizikám vymedzené v súlade s článkom 140 ods. 4 písm. b) smernice 2013/36/EÚ.

Geografické rozdelenie je urobené v súlade s delegovaným nariadením (EÚ) č. 1152/2014.

Riadok 020 (spolu): Súčet reálnej hodnoty všetkých hotovostných pozícií, ktoré predstavujú príslušné expozície voči kreditným rizikám, ako sú vymedzené v článku 140 ods. 4 písm. b) smernice 2013/36/EÚ, určený v súlade s článkom 104 nariadenia (EÚ) č. 575/2013, a pomyselnej hodnoty všetkých derivátov, ktoré predstavujú príslušné expozície voči kreditným rizikám vymedzené v súlade s článkom 140 ods. 4 písm. b) smernice 2013/36/EÚ.

050

Hodnota expozície v prípade sekuritizačných expozícií pre štandardný prístup

Hodnota expozície príslušných expozícií voči kreditným rizikám vymedzených v súlade s článkom 140 ods. 4 písm. c) smernice 2013/36/EÚ určená v súlade s článkom 246 ods. 1 písm. a) a c) nariadenia (EÚ) č. 575/2013.

Geografické rozdelenie je urobené v súlade s delegovaným nariadením (EÚ) č. 1152/2014.

Riadok 020 (spolu): Súčet všetkých príslušných expozícií voči kreditným rizikám vymedzených v súlade s článkom 140 ods. 4 písm. c) smernice 2013/36/EÚ určený v súlade s článkom 246 ods. 1 písm. a) a c) nariadenia (EÚ) č. 575/2013.

060

Hodnota expozície v prípade sekuritizačných expozícií pre prístup IRB

Hodnota expozície v prípade príslušných expozícií voči kreditným rizikám vymedzených v súlade s článkom 140 ods. 4 písm. c) smernice 2013/36/EÚ určená v súlade s článkom 246 ods. 1 písm. b) a d) nariadenia (EÚ) č. 575/2013.

Geografické rozdelenie je urobené v súlade s delegovaným nariadením (EÚ) č. 1152/2014.

Riadok 020 (spolu): Súčet všetkých príslušných expozícií voči kreditným rizikám vymedzených v súlade s článkom 140 ods. 4 písm. c) smernice 2013/36/EÚ určený v súlade s článkom 246 ods. 1 písm. b) a d) nariadenia (EÚ) č. 575/2013.

070

Požiadavky na vlastné zdroje: všeobecné expozície voči kreditným rizikám

Požiadavky na vlastné zdroje pre príslušné expozície voči kreditným rizikám v danej krajine vymedzené v súlade s článkom 140 ods. 4 písm. a) smernice 2013/36/EÚ určené v súlade s treťou časťou hlavou II nariadenia (EÚ) č. 575/2013.

Riadok 020 (spolu): Súčet všetkých požiadaviek na vlastné zdroje v prípade príslušných expozícií voči kreditným rizikám vymedzených v súlade s článkom 140 ods. 4 písm. a) smernice 2013/36/EÚ určený v súlade s treťou časťou hlavou II nariadenia (EÚ) č. 575/2013.

080

Požiadavky na vlastné zdroje: expozície v obchodnej knihe

Požiadavky na vlastné zdroje pre príslušné expozície voči kreditným rizikám v danej krajine vymedzené v súlade s článkom 140 ods. 4 písm. b) smernice 2013/36/EÚ určené v súlade s treťou časťou hlavou IV kapitolou 2 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 pre špecifické riziko alebo v súlade s treťou časťou hlavou IV kapitolou 5 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 pre inkrementálne riziko zlyhania a riziko migrácie.

Riadok 020 (spolu): Súčet všetkých požiadaviek na vlastné zdroje pre príslušné expozície voči kreditným rizikám vymedzené v súlade s článkom 140 ods. 4 písm. b) smernice 2013/36/EÚ určené v súlade s treťou časťou hlavou IV kapitolou 2 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 pre špecifické riziko alebo v súlade s treťou časťou hlavou IV kapitolou 5 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 pre inkrementálne riziko zlyhania a riziko migrácie.

090

Požiadavky na vlastné zdroje: sekuritizačné expozície

Požiadavky na vlastné zdroje pre príslušné expozície voči kreditným rizikám v danej krajine vymedzené v súlade s článkom 140 ods. 4 písm. c) smernice 2013/36/EÚ určené v súlade s treťou časťou hlavou II kapitolou 5 nariadenia (EÚ) č. 575/2013.

Riadok 020 (spolu): Súčet všetkých požiadaviek na vlastné zdroje pre príslušné expozície voči kreditným rizikám vymedzené v súlade s článkom 140 ods. 4 písm. c) smernice 2013/36/EÚ určený v súlade s treťou časťou hlavou II kapitolou 5 nariadenia (EÚ) č. 575/2013.

100

Požiadavky na vlastné zdroje – spolu

Súčet stĺpcov 070, 080 a 090.

Riadok 020 (spolu): Súčet všetkých požiadaviek na vlastné zdroje pre príslušné expozície voči kreditným rizikám vymedzené v súlade s článkom 140 ods. 4 smernice 2013/36/EÚ.

110

Váženie požiadaviek na vlastné zdroje

Váha uplatňovaná na mieru proticyklického vankúša v každej krajine vypočítaná ako podiel celkových požiadaviek na vlastné zdroje, ktorá sa týka príslušných expozícií voči kreditným rizikám v danej krajine (riadok 01X, stĺpec 100) na celkových požiadavkách na vlastné zdroje týkajúce sa všetkých expozícií voči kreditným rizikám relevantných na účely výpočtu proticyklického vankúša v súlade s článkom 140 ods. 4 smernice 2013/36/EÚ (riadok 020, stĺpec 100).

Táto hodnota sa uvádza ako absolútne číslo s presnosťou na 2 desatinné miesta.

120

Miera proticyklického kapitálového vankúša

Miera proticyklického kapitálového vankúša uplatniteľná v danej krajine a stanovená v súlade s článkami 136, 137, 138 a 139 smernice 2013/36/EÚ. Tento stĺpec nezahŕňa miery proticyklických kapitálových vankúšov, ktoré boli stanovené, ale v čase výpočtu proticyklického kapitálového vankúša špecifického pre inštitúciu, ktorého sa zverejnenie týka, ešte neboli uplatniteľné.

Táto hodnota sa zverejňuje ako percentuálny podiel s rovnakým počtom desatinných miest, aký sa stanovuje v článkoch 136, 137, 138 a 139 smernice 2013/36/EÚ.

TRETIA ČASŤ

POKYNY K ŠTANDARDNÉMU FORMÁTU 2

Tabuľka 2

Hodnota proticyklického kapitálového vankúša špecifického pre inštitúciu

Inštitúcie používajú pokyny uvedené v tomto oddiele na vyplnenie tabuľky 2, pokiaľ ide o hodnotu proticyklického kapitálového vankúša špecifického pre inštitúciu.

| Odkazy na právne predpisy a pokyny |
| --- |
| Číslo riadku | Vysvetlenie |
| 010 | Celková hodnota rizikovej expozície

  Celková hodnota rizikovej expozície vypočítaná v súlade s článkom 92 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 575/2013. |
| 020 | Miera proticyklického kapitálového vankúša špecifického pre inštitúciu

  Miera proticyklického kapitálového vankúša špecifického pre inštitúciu určená v súlade s článkom 140 ods. 1 smernice 2013/36/EÚ.
  Miera proticyklického kapitálového vankúša špecifického pre inštitúciu sa počíta ako vážený priemer mier proticyklických vankúšov, ktoré sa uplatňujú v krajinách, v ktorých sa nachádzajú príslušné expozície inštitúcie voči kreditným rizikám a ktoré sa vykazujú v riadkoch 010 až 01X stĺpca 120 tabuľky 1.
  Váha uplatňovaná na mieru proticyklického vankúša v každej krajine je podiel požiadaviek na vlastné zdroje v rámci celkových požiadaviek na vlastné zdroje týkajúcich sa príslušných expozícií voči kreditným rizikám na dotknutom území a vykazuje sa v tabuľke 1 stĺpci 110.
  Táto hodnota sa zverejňuje ako percentuálny podiel s presnosťou na 2 desatinné miesta. |
| 030 | Požiadavka na proticyklický kapitálový vankúš špecifický pre inštitúciu

  Požiadavka na proticyklický kapitálový vankúš špecifický pre inštitúciu vypočítaná ako miera proticyklického kapitálového vankúša špecifického pre inštitúciu uvedená v riadku 020 tejto tabuľky sa uplatňuje na celkovú hodnotu rizikovej expozície uvedenú v riadku 010 tejto tabuľky. |

Odkazy na právne predpisy a pokyny

Číslo riadku

Vysvetlenie

010

Celková hodnota rizikovej expozície

Celková hodnota rizikovej expozície vypočítaná v súlade s článkom 92 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 575/2013.

020

Miera proticyklického kapitálového vankúša špecifického pre inštitúciu

Miera proticyklického kapitálového vankúša špecifického pre inštitúciu určená v súlade s článkom 140 ods. 1 smernice 2013/36/EÚ.

Miera proticyklického kapitálového vankúša špecifického pre inštitúciu sa počíta ako vážený priemer mier proticyklických vankúšov, ktoré sa uplatňujú v krajinách, v ktorých sa nachádzajú príslušné expozície inštitúcie voči kreditným rizikám a ktoré sa vykazujú v riadkoch 010 až 01X stĺpca 120 tabuľky 1.

Váha uplatňovaná na mieru proticyklického vankúša v každej krajine je podiel požiadaviek na vlastné zdroje v rámci celkových požiadaviek na vlastné zdroje týkajúcich sa príslušných expozícií voči kreditným rizikám na dotknutom území a vykazuje sa v tabuľke 1 stĺpci 110.

Táto hodnota sa zverejňuje ako percentuálny podiel s presnosťou na 2 desatinné miesta.

030

Požiadavka na proticyklický kapitálový vankúš špecifický pre inštitúciu

Požiadavka na proticyklický kapitálový vankúš špecifický pre inštitúciu vypočítaná ako miera proticyklického kapitálového vankúša špecifického pre inštitúciu uvedená v riadku 020 tejto tabuľky sa uplatňuje na celkovú hodnotu rizikovej expozície uvedenú v riadku 010 tejto tabuľky.

| Odkazy na právne predpisy a pokyny |
| --- |
| Číslo stĺpca | Vysvetlenie |
| 010 | Hodnota opísaná v súlade s vysvetlením pre riadky 010 až 030 tejto tabuľky. |

Odkazy na právne predpisy a pokyny

Číslo stĺpca

Vysvetlenie

010

Hodnota opísaná v súlade s vysvetlením pre riadky 010 až 030 tejto tabuľky.

---

| 19.9.2015 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 244/9 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2015

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 244/9

---

DELEGOVANÉ NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2015/1556

z 11. júna 2015,

ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013, pokiaľ ide o regulačné technické predpisy pre prechodné zaobchádzanie s kapitálovými expozíciami v rámci prístupu IRB

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 z 26. júna 2013 o prudenciálnych požiadavkách na úverové inštitúcie a investičné spoločnosti a o zmene nariadenia (EÚ) č. 648/2012 (1), a najmä na jeho článok 495 ods. 3 tretí pododsek,

keďže:

| (1) | Je potrebné špecifikovať podmienky, za ktorých môžu príslušné orgány vyňať z prístupu IRB určité kategórie kapitálových expozícií, ktoré inštitúcie a dcérske spoločnosti inštitúcií v EÚ mali v danom členskom štáte v držbe k 31. decembru 2007. |
| --- | --- |

(1)

Je potrebné špecifikovať podmienky, za ktorých môžu príslušné orgány vyňať z prístupu IRB určité kategórie kapitálových expozícií, ktoré inštitúcie a dcérske spoločnosti inštitúcií v EÚ mali v danom členskom štáte v držbe k 31. decembru 2007.

| (2) | Tieto podmienky by sa mali stanoviť harmonizovaným spôsobom tak, aby to nemalo neprimerane negatívny vplyv na plynulý prechod vnútroštátnych právnych poriadkov z režimu zavedeného transpozíciou smernice Európskeho parlamentu a Rady 2006/48/ES (2), a najmä jeho článku 154 ods. 6, na režim zavedený nariadením (EÚ) č. 575/2013. |
| --- | --- |

(2)

Tieto podmienky by sa mali stanoviť harmonizovaným spôsobom tak, aby to nemalo neprimerane negatívny vplyv na plynulý prechod vnútroštátnych právnych poriadkov z režimu zavedeného transpozíciou smernice Európskeho parlamentu a Rady 2006/48/ES (2), a najmä jeho článku 154 ods. 6, na režim zavedený nariadením (EÚ) č. 575/2013.

| (3) | Pri stanovovaní týchto podmienok, by sa mal, pokiaľ je to možné, brať ohľad na oprávnené očakávania inštitúcií, ktorým bola poskytnutá výnimka v rámci predchádzajúceho režimu, ktorý sa uplatňoval do 31. decembra 2013. Preto by príslušné orgány mali mať možnosť poskytnúť túto výnimku týmto inštitúciám. Iným inštitúciám by sa táto výnimka nemala poskytovať. |
| --- | --- |

(3)

Pri stanovovaní týchto podmienok, by sa mal, pokiaľ je to možné, brať ohľad na oprávnené očakávania inštitúcií, ktorým bola poskytnutá výnimka v rámci predchádzajúceho režimu, ktorý sa uplatňoval do 31. decembra 2013. Preto by príslušné orgány mali mať možnosť poskytnúť túto výnimku týmto inštitúciám. Iným inštitúciám by sa táto výnimka nemala poskytovať.

| (4) | Toto nariadenie vychádza z návrhu regulačných technických predpisov, ktoré Komisii predložil Európsky orgán pre bankovníctvo. |
| --- | --- |

(4)

Toto nariadenie vychádza z návrhu regulačných technických predpisov, ktoré Komisii predložil Európsky orgán pre bankovníctvo.

| (5) | Európsky orgán pre bankovníctvo vykonal otvorené verejné konzultácie k návrhu regulačných technických predpisov, z ktorých toto nariadenie vychádza, analyzoval možné súvisiace náklady a prínosy a požiadal o stanovisko Skupinu zainteresovaných strán v bankovníctve vytvorenú v súlade s článkom 37 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1093/2010 (3), |
| --- | --- |

(5)

Európsky orgán pre bankovníctvo vykonal otvorené verejné konzultácie k návrhu regulačných technických predpisov, z ktorých toto nariadenie vychádza, analyzoval možné súvisiace náklady a prínosy a požiadal o stanovisko Skupinu zainteresovaných strán v bankovníctve vytvorenú v súlade s článkom 37 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1093/2010 (3),

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Príslušné orgány môžu poskytnúť inštitúciám a dcérskym spoločnostiam inštitúcií v EÚ výnimku z prístupu IRB uvedeného v článku 495 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 len v prípade kategórií ich kapitálových expozícií, na ktoré sa výnimka z prístupu IRB vzťahovala už 31. decembra 2013.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 11. júna 2015

Za Komisiu

predseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  Ú. v. EÚ L 176, 27.6.2013, s. 1.

1

(2)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2006/48/ES zo 14. júna 2006 o začatí a vykonávaní činností úverových inštitúcií (Ú. v. EÚ L 177, 30.6.2006, s. 1).

2

(3)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1093/2010 z 24. novembra 2010, ktorým sa zriaďuje Európsky orgán dohľadu (Európsky orgán pre bankovníctvo) a ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie č. 716/2009/ES a zrušuje rozhodnutie Komisie 2009/78/ES (Ú. v. EÚ L 331, 15.12.2010, s. 12).

3

---

| 19.9.2015 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 244/11 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2015

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 244/11

---

DELEGOVANÉ NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2015/1557

z 13. júla 2015,

ktorým sa mení nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 543/2009 o štatistike rastlinnej produkcie

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 543/2009 z 18. júna 2009 o štatistike rastlinnej produkcie a o zrušení nariadení Rady (EHS) č. 837/90 a (EHS) č. 959/93 (1), a najmä na jeho článok 6 ods. 2,

keďže:

| (1) | Nariadenie (ES) č. 543/2009 stanovuje rámec na zostavovanie porovnateľnej ročnej štatistiky Únie o rastlinnej produkcii. |
| --- | --- |

(1)

Nariadenie (ES) č. 543/2009 stanovuje rámec na zostavovanie porovnateľnej ročnej štatistiky Únie o rastlinnej produkcii.

| (2) | Z periodického preskúmania vykonávania nariadenia (ES) č. 543/2009 vyplýva, že v záujme porovnateľnosti treba aktualizovať niektoré názvy premenných a ich definície tak, aby sa uplatňovali a chápali jednotne. |
| --- | --- |

(2)

Z periodického preskúmania vykonávania nariadenia (ES) č. 543/2009 vyplýva, že v záujme porovnateľnosti treba aktualizovať niektoré názvy premenných a ich definície tak, aby sa uplatňovali a chápali jednotne.

| (3) | Premenné, ktoré stratili opodstatnenie, treba z tabuliek odstrániť. |
| --- | --- |

(3)

Premenné, ktoré stratili opodstatnenie, treba z tabuliek odstrániť.

| (4) | Keďže údaje o produkcii v jednotlivých štátoch by mali byť porovnateľné, mal by sa pri produkcii niektorých tried rastlín zbieraných za zelena uviesť stupeň vlhkosti. |
| --- | --- |

(4)

Keďže údaje o produkcii v jednotlivých štátoch by mali byť porovnateľné, mal by sa pri produkcii niektorých tried rastlín zbieraných za zelena uviesť stupeň vlhkosti.

| (5) | Nariadenie (EÚ) č. 543/2009 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť, |
| --- | --- |

(5)

Nariadenie (EÚ) č. 543/2009 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Príloha k nariadeniu (ES) č. 543/2009 sa nahrádza prílohou k tomuto nariadeniu.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 13. júla 2015

Za Komisiu

predseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  Ú. v. EÚ L 167, 29.6.2009, s. 1.

1

---

PRÍLOHA

Tabuľka 1

Plodiny na ornej pôde

i. n.= inde neklasifikované

ČASŤ A

| | Obrábaná plocha
  (1 000 hektárov) | Zozbieraná úroda
  (1 000 ton) | Úrodnosť
  (100 kg/ha) |
| --- | --- | --- | --- |
| Termín zaslania údajov
  Premenné | 31.1. | 30.6. | 31.8. | 30.9. | 31.1. | 30.9. | 30.9. | 31.10. | 31.1. | 30.9. | 31.8. |
| rok n | rok n | rok n | rok n | rok n + 1 | rok n + 1 | rok n | rok n | rok n + 1 | rok n + 1 | rok n |
| Termín č. | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 |
| | ČŠ nad prahom | ČŠ nad prahom | ČŠ nad prahom | Všetky ČŠ | Všetky ČŠ | Všetky ČŠ | Všetky ČŠ | Všetky ČŠ | Všetky ČŠ | Všetky ČŠ | ČŠ nad prahom |
| Obilniny pestované na zrno (vrátane osív)
   (1) | — | — | — | — | x | R | — | — | x | R | — |
| Obilniny (okrem ryže) pestované na zrno (vrátane osív) (1) | — | — | — | — | x | x | — | — | x | x | — |
| Mäkká a špaldová pšenica (1) | — | x | x | x | x | R | x | x | x | R | x |
| Mäkká ozimná a špaldová pšenica (1) | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| Pšenica tvrdá (1) | x | x | x | x | x | R | x | x | x | R | x |
| Raž a zmesi ozimín (súraž) (1) | x | x | x | x | x | R | x | x | x | R | x |
| Jačmeň (1) | — | x | x | x | x | R | x | x | x | R | x |
| Jačmeň ozimný (1) | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| Ovos (1) | — | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| Zmesi jarín (obilné zmesi okrem súraže) (1) | — | — | — | — | x | x | — | — | x | x | — |
| Kukurica na zrno a kukurično-klasová zmes (1) | — | x | x | x | x | R | x | x | x | R | x |
| Tritikale (1) | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| Cirok (1) | — | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| Ostatné obilniny i. n. (pohánka, proso, lesknica kanárska atď.) (1) | — | — | — | — | x | x | — | — | x | x | — |
| Ryža (1) | — | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| Ryža indica | — | — | — | — | x | x | — | — | x | x | — |
| Ryža japonica | — | — | — | — | x | x | — | — | x | x | — |

Obrábaná plocha

(1 000 hektárov)

Zozbieraná úroda

(1 000 ton)

Úrodnosť

(100 kg/ha)

Termín zaslania údajov

Premenné

31.1.

30.6.

31.8.

30.9.

31.1.

30.9.

30.9.

31.10.

31.1.

30.9.

31.8.

rok n

rok n

rok n

rok n

rok n + 1

rok n + 1

rok n

rok n

rok n + 1

rok n + 1

rok n

Termín č.

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10

11

ČŠ nad prahom

ČŠ nad prahom

ČŠ nad prahom

Všetky ČŠ

Všetky ČŠ

Všetky ČŠ

Všetky ČŠ

Všetky ČŠ

Všetky ČŠ

Všetky ČŠ

ČŠ nad prahom

Obilniny pestované na zrno (vrátane osív)
   (1)

—

—

—

—

x

R

—

—

x

R

—

Obilniny (okrem ryže) pestované na zrno (vrátane osív) (1)

—

—

—

—

x

x

—

—

x

x

—

Mäkká a špaldová pšenica (1)

—

x

x

x

x

R

x

x

x

R

x

Mäkká ozimná a špaldová pšenica (1)

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

Pšenica tvrdá (1)

x

x

x

x

x

R

x

x

x

R

x

Raž a zmesi ozimín (súraž) (1)

x

x

x

x

x

R

x

x

x

R

x

Jačmeň (1)

—

x

x

x

x

R

x

x

x

R

x

Jačmeň ozimný (1)

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

Ovos (1)

—

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

Zmesi jarín (obilné zmesi okrem súraže) (1)

—

—

—

—

x

x

—

—

x

x

—

Kukurica na zrno a kukurično-klasová zmes (1)

—

x

x

x

x

R

x

x

x

R

x

Tritikale (1)

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

Cirok (1)

—

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

Ostatné obilniny i. n. (pohánka, proso, lesknica kanárska atď.) (1)

—

—

—

—

x

x

—

—

x

x

—

Ryža (1)

—

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

Ryža indica

—

—

—

—

x

x

—

—

x

x

—

Ryža japonica

—

—

—

—

x

x

—

—

x

x

—

ČASŤ B

| | Obrábaná plocha
  (1 000 hektárov) | Zozbieraná úroda
  (1 000 ton) | Úrodnosť
  (100 kg/ha) |
| --- | --- | --- | --- |
| Termín zaslania údajov
  Premenné | 31.1. | 30.6. | 31.8. | 30.9. | 31.3. | 30.9. | 30.9. | 31.10. | 31.3. | 30.9. | 31.8. |
| rok n | rok n | rok n | rok n | rok n + 1 | rok n + 1 | rok n | rok n | rok n + 1 | rok n + 1 | rok n |
| Termín č. | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 |
| | ČŠ nad prahom | ČŠ nad prahom | ČŠ nad prahom | Všetky ČŠ | Všetky ČŠ | Všetky ČŠ | Všetky ČŠ | Všetky ČŠ | Všetky ČŠ | Všetky ČŠ | ČŠ nad prahom |
| Suché strukoviny a bielkovinové plodiny pestované na zrno (vrátane osív a zmesí obilnín a strukovín)
   (1) | — | — | — | — | x | R | — | — | x | x | — |
| Hrach siaty (1) | — | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| Bôb obyčajný a fazuľa poľná (1) | — | x | x | x | x | x | — | x | x | x | — |
| Vlčí bôb (1) | — | — | — | — | x | x | — | — | x | x | — |
| Ostatné suché strukoviny a bielkovinové plodiny i. n. | — | — | — | — | x | x | — | — | — | — | — |
| Okopaniny | — | — | — | — | x | x | — | — | — | — | — |
| Zemiaky (vrátane sadbových zemiakov) | — | x | x | x | x | x | — | x | x | x | — |
| Cukrová repa (okrem osiva) | — | x | x | x | x | R | — | x | x | R | — |
| Ostatné okopaniny i. n. | — | — | — | — | x | x | — | — | — | — | — |
| Priemyselné plodiny | — | — | — | — | x | x | — | — | — | — | — |
| Semená repky olejnej a repice (1) | — | x | x | x | x | R | x | x | x | R | x |
| Semená repky ozimnej a repice | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| Semená slnečnice (1) | — | x | x | x | x | R | x | x | x | R | x |
| Sója (1) | — | x | x | x | x | R | x | x | x | R | x |
| Semená ľanu olejného (1) | — | — | — | — | x | R | — | — | x | x | — |
| Bavlníkové semená (1) | — | — | — | — | — | — | — | — | x | x | — |
| Ostatné olejniny i. n. (1) | — | — | — | — | x | x | — | — | — | — | — |
| Ľan priadny | — | — | — | — | x | R | — | — | x | x | — |
| Konope | — | — | — | — | x | x | — | — | x | x | — |
| Bavlnené vlákno | — | — | — | — | x | R | — | — | x | x | — |
| Tabak | — | — | — | — | x | R | — | — | x | R | — |
| Chmeľ | — | — | — | — | x | x | — | — | x | x | — |
| Aromatické, liečivé a kulinárske rastliny | — | — | — | — | x | x | — | — | — | — | — |
| Energetické plodiny i. n. | — | — | — | — | x | x | — | — | x | x | — |
| Rastliny zbierané za zelena na ornej pôde | — | — | — | — | x | x | — | — | — | — | — |
| Dočasné trávne porasty a pasienky | — | — | — | — | x | x | — | — | — | — | — |
| Strukoviny zbierané za zelena | — | — | — | — | x | x | — | — | — | — | — |
| Kukurica na zeleno (1) | — | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| Ostatné obilniny zbierané za zelena (okrem kukurice) (1) | — | — | — | — | x | x | — | — | x | x | — |

Obrábaná plocha

(1 000 hektárov)

Zozbieraná úroda

(1 000 ton)

Úrodnosť

(100 kg/ha)

Termín zaslania údajov

Premenné

31.1.

30.6.

31.8.

30.9.

31.3.

30.9.

30.9.

31.10.

31.3.

30.9.

31.8.

rok n

rok n

rok n

rok n

rok n + 1

rok n + 1

rok n

rok n

rok n + 1

rok n + 1

rok n

Termín č.

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10

11

ČŠ nad prahom

ČŠ nad prahom

ČŠ nad prahom

Všetky ČŠ

Všetky ČŠ

Všetky ČŠ

Všetky ČŠ

Všetky ČŠ

Všetky ČŠ

Všetky ČŠ

ČŠ nad prahom

Suché strukoviny a bielkovinové plodiny pestované na zrno (vrátane osív a zmesí obilnín a strukovín)
   (1)

—

—

—

—

x

R

—

—

x

x

—

Hrach siaty (1)

—

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

Bôb obyčajný a fazuľa poľná (1)

—

x

x

x

x

x

—

x

x

x

—

Vlčí bôb (1)

—

—

—

—

x

x

—

—

x

x

—

Ostatné suché strukoviny a bielkovinové plodiny i. n.

—

—

—

—

x

x

—

—

—

—

—

Okopaniny

—

—

—

—

x

x

—

—

—

—

—

Zemiaky (vrátane sadbových zemiakov)

—

x

x

x

x

x

—

x

x

x

—

Cukrová repa (okrem osiva)

—

x

x

x

x

R

—

x

x

R

—

Ostatné okopaniny i. n.

—

—

—

—

x

x

—

—

—

—

—

Priemyselné plodiny

—

—

—

—

x

x

—

—

—

—

—

Semená repky olejnej a repice (1)

—

x

x

x

x

R

x

x

x

R

x

Semená repky ozimnej a repice

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

Semená slnečnice (1)

—

x

x

x

x

R

x

x

x

R

x

Sója (1)

—

x

x

x

x

R

x

x

x

R

x

Semená ľanu olejného (1)

—

—

—

—

x

R

—

—

x

x

—

Bavlníkové semená (1)

—

—

—

—

—

—

—

—

x

x

—

Ostatné olejniny i. n. (1)

—

—

—

—

x

x

—

—

—

—

—

Ľan priadny

—

—

—

—

x

R

—

—

x

x

—

Konope

—

—

—

—

x

x

—

—

x

x

—

Bavlnené vlákno

—

—

—

—

x

R

—

—

x

x

—

Tabak

—

—

—

—

x

R

—

—

x

R

—

Chmeľ

—

—

—

—

x

x

—

—

x

x

—

Aromatické, liečivé a kulinárske rastliny

—

—

—

—

x

x

—

—

—

—

—

Energetické plodiny i. n.

—

—

—

—

x

x

—

—

x

x

—

Rastliny zbierané za zelena na ornej pôde

—

—

—

—

x

x

—

—

—

—

—

Dočasné trávne porasty a pasienky

—

—

—

—

x

x

—

—

—

—

—

Strukoviny zbierané za zelena

—

—

—

—

x

x

—

—

—

—

—

Kukurica na zeleno (1)

—

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

Ostatné obilniny zbierané za zelena (okrem kukurice) (1)

—

—

—

—

x

x

—

—

x

x

—

NB: Odhady prestĺpce 1, 2, 3 a 11 sú povinné pre členské štáty s priemernou ročnou úrodou počas posledných troch rokov presahujúcou:

| | 3 000 000 ton mäkkej a špaldovej pšenice, |
| --- | --- |

3 000 000 ton mäkkej a špaldovej pšenice,

| | 1 000 000 ton tvrdej pšenice, |
| --- | --- |

1 000 000 ton tvrdej pšenice,

| | 900 000 ton jačmeňa, |
| --- | --- |

900 000 ton jačmeňa,

| | 100 000 ton raže a zmesí ozimín (súraže), |
| --- | --- |

100 000 ton raže a zmesí ozimín (súraže),

| | 1 500 000 ton kukurice na zrno a kukurično-klasovej zmesi, |
| --- | --- |

1 500 000 ton kukurice na zrno a kukurično-klasovej zmesi,

| | 200 000 ton tritikale, |
| --- | --- |

200 000 ton tritikale,

| | 150 000 ton ovsa, |
| --- | --- |

150 000 ton ovsa,

| | 150 000 ton cirku, |
| --- | --- |

150 000 ton cirku,

| | 150 000 ton ryže, |
| --- | --- |

150 000 ton ryže,

| | 70 000 ton hrachu siateho, |
| --- | --- |

70 000 ton hrachu siateho,

| | 50 000 ton bôbu obyčajného a fazule poľnej, |
| --- | --- |

50 000 ton bôbu obyčajného a fazule poľnej,

| | 300 000 ton semien repky olejnej a repice, |
| --- | --- |

300 000 ton semien repky olejnej a repice,

| | 200 000 ton semien slnečnice, |
| --- | --- |

200 000 ton semien slnečnice,

| | 60 000 ton sóje, |
| --- | --- |

60 000 ton sóje,

| | 700 000 ton zemiakov (vrátane sadbových), |
| --- | --- |

700 000 ton zemiakov (vrátane sadbových),

| | 2 500 000 ton cukrovej repy (okrem semien), |
| --- | --- |

2 500 000 ton cukrovej repy (okrem semien),

| | a 4 500 000 ton kukurice na zeleno. |
| --- | --- |

a 4 500 000 ton kukurice na zeleno.

Tabuľka 2

Čerstvá zelenia (vrátane melónov), jahody a pestované huby

| | Zberová plocha
  (1 000 hektárov) | Zozbieraná úroda
  (1 000 ton) |
| --- | --- | --- |
| Termín zaslania údajov
  Premenné | 31.3.
  rok n + 1 | 31.3.
  rok n + 1 |
| Termín č. | 1 | 2 |
| Čerstvá zelenina (vrátane melónov) a jahody | x | — |
| Hlúbovitá zelenina | — | — |
| Karfiol a brokolica | x | x |
| Kapusta | x | x |
| Zelenina listová alebo stopková (okrem hlúbovitej) | — | — |
| Pór | x | x |
| Zeler stopkový | x | x |
| Šalát hlávkový | x | x |
| Šalát hlávkový v skleníku alebo vo fóliovníku (2) | x | — |
| Čakanka štrbáková (endívia) | x | x |
| Špenát | x | x |
| Špargľa | x | x |
| Čakanka konzumná | x | x |
| Artičoky | x | x |
| Zelenina plodová (vrátane melónov) | — | — |
| Rajčiaky | x | x |
| Konzumné zrelé rajčiaky | x | x |
| Rajčiaky v skleníku alebo vo fóliovníku (2) | x | — |
| Uhorky | x | x |
| Uhorky v skleníku alebo vo fóliovníku (2) | x | — |
| uhorky nakladačky | x | x |
| Baklažány | x | x |
| Cukety a tekvice | x | x |
| Melón cukrový | x | x |
| Dyne červené | x | x |
| Paprika (capsicum) | x | x |
| Paprika (capsicum) v skleníku alebo vo fóliovníku (2) | x | — |
| Zelenina koreňová, hľuzová a cibuľová | — | — |
| Mrkva | x | x |
| Cibuľa | x | x |
| Šalotka | x | x |
| Zeler buľvový | x | x |
| Reďkovka | x | x |
| Cesnak | x | x |
| Čerstvé strukoviny | x | — |
| Čerstvý hrach | x | x |
| Čerstvá fazuľa a bôb | x | x |
| Jahody | x | x |
| Jahody v skleníku alebo vo fóliovníku (2) | x | — |
| Pestované huby | x | x |

Zberová plocha

(1 000 hektárov)

Zozbieraná úroda

(1 000 ton)

Termín zaslania údajov

Premenné

31.3.

rok n + 1

31.3.

rok n + 1

Termín č.

1

2

Čerstvá zelenina (vrátane melónov) a jahody

x

—

Hlúbovitá zelenina

—

—

Karfiol a brokolica

x

x

Kapusta

x

x

Zelenina listová alebo stopková (okrem hlúbovitej)

—

—

Pór

x

x

Zeler stopkový

x

x

Šalát hlávkový

x

x

Šalát hlávkový v skleníku alebo vo fóliovníku (2)

x

—

Čakanka štrbáková (endívia)

x

x

Špenát

x

x

Špargľa

x

x

Čakanka konzumná

x

x

Artičoky

x

x

Zelenina plodová (vrátane melónov)

—

—

Rajčiaky

x

x

Konzumné zrelé rajčiaky

x

x

Rajčiaky v skleníku alebo vo fóliovníku (2)

x

—

Uhorky

x

x

Uhorky v skleníku alebo vo fóliovníku (2)

x

—

uhorky nakladačky

x

x

Baklažány

x

x

Cukety a tekvice

x

x

Melón cukrový

x

x

Dyne červené

x

x

Paprika (capsicum)

x

x

Paprika (capsicum) v skleníku alebo vo fóliovníku (2)

x

—

Zelenina koreňová, hľuzová a cibuľová

—

—

Mrkva

x

x

Cibuľa

x

x

Šalotka

x

x

Zeler buľvový

x

x

Reďkovka

x

x

Cesnak

x

x

Čerstvé strukoviny

x

—

Čerstvý hrach

x

x

Čerstvá fazuľa a bôb

x

x

Jahody

x

x

Jahody v skleníku alebo vo fóliovníku (2)

x

—

Pestované huby

x

x

Tabuľka 3

Trvalé plodiny určené na ľudskú spotrebu

| | Produkčná plocha
  (1 000 hektárov) | Zozbieraná úroda
  (1 000 ton) |
| --- | --- | --- |
| Termín zaslania údajov
  Premenné | 31.3.
  rok n + 1 | 31.3.
  rok n + 1 | 30.9.
  rok n + 1 |
| Termín č. | 1 | 2 | 3 |
| Trvalé plodiny určené na ľudskú spotrebu | x | — | — |
| Ovocie mierneho podnebného pásma | — | — | — |
| Jablká | x | x | — |
| Jablká na priamu spotrebu | — | x | — |
| Hrušky | x | x | — |
| Broskyne | x | x | — |
| Nektárinky | x | x | — |
| Marhule | x | x | — |
| Čerešne | x | x | — |
| Višne | x | x | — |
| Slivky | x | x | — |
| Ovocie subtropického a tropického podnebného pásma | — | — | — |
| Figy | x | x | — |
| Kivi | x | x | — |
| Avokádo | x | x | — |
| Banány | x | x | — |
| Bobuľové ovocie (okrem jahôd) | — | — | — |
| Čierne ríbezle | x | x | — |
| Maliny | x | x | — |
| Orechy
   (3) | — | — | — |
| Vlašské orechy | x | x | — |
| Lieskové orechy | x | x | — |
| Mandle | x | x | — |
| Gaštany | x | x | — |
| Citrusové ovocie
   (3) | x | — | — |
| Pomaranče | x | — | x |
| Malé citrusové plody | x | — | x |
| Mandarínky druhu satsuma | x | — | x |
| Klementínky | x | — | x |
| Citróny a limetky | x | — | x |
| Pomelá a grapefruity | x | — | x |
| Hrozno
   (3) | x | x | — |
| Muštové hrozno | x | x | — |
| Muštové hrozno s chráneným označením pôvodu (CHOP) | x | x | — |
| Muštové hrozno s chráneným zemepisným označením (CHZO) | x | x | — |
| Ostatné muštové hrozno i. n. (bez CHOP/CHZO) | x | x | — |
| Stolové hrozno | x | x | — |
| Hrozno na produkciu hrozienok | x | x | — |
| Olivy
   (3) | — | — | — |
| Stolové olivy | x | x | — |
| Olivy na olej | x | x | — |
| i. n.= inde neklasifikované |

Produkčná plocha

(1 000 hektárov)

Zozbieraná úroda

(1 000 ton)

Termín zaslania údajov

Premenné

31.3.

rok n + 1

31.3.

rok n + 1

30.9.

rok n + 1

Termín č.

1

2

3

Trvalé plodiny určené na ľudskú spotrebu

x

—

—

Ovocie mierneho podnebného pásma

—

—

—

Jablká

x

x

—

Jablká na priamu spotrebu

—

x

—

Hrušky

x

x

—

Broskyne

x

x

—

Nektárinky

x

x

—

Marhule

x

x

—

Čerešne

x

x

—

Višne

x

x

—

Slivky

x

x

—

Ovocie subtropického a tropického podnebného pásma

—

—

—

Figy

x

x

—

Kivi

x

x

—

Avokádo

x

x

—

Banány

x

x

—

Bobuľové ovocie (okrem jahôd)

—

—

—

Čierne ríbezle

x

x

—

Maliny

x

x

—

Orechy
   (3)

—

—

—

Vlašské orechy

x

x

—

Lieskové orechy

x

x

—

Mandle

x

x

—

Gaštany

x

x

—

Citrusové ovocie
   (3)

x

—

—

Pomaranče

x

—

x

Malé citrusové plody

x

—

x

Mandarínky druhu satsuma

x

—

x

Klementínky

x

—

x

Citróny a limetky

x

—

x

Pomelá a grapefruity

x

—

x

Hrozno
   (3)

x

x

—

Muštové hrozno

x

x

—

Muštové hrozno s chráneným označením pôvodu (CHOP)

x

x

—

Muštové hrozno s chráneným zemepisným označením (CHZO)

x

x

—

Ostatné muštové hrozno i. n. (bez CHOP/CHZO)

x

x

—

Stolové hrozno

x

x

—

Hrozno na produkciu hrozienok

x

x

—

Olivy
   (3)

—

—

—

Stolové olivy

x

x

—

Olivy na olej

x

x

—

i. n.= inde neklasifikované

Tabuľka 4

Využívanie poľnohospodárskej pôdy

| | Hlavná plocha
  (1 000 hektárov) |
| --- | --- |
| Termín zaslania údajov
  Premenné | 30.9.
  rok n + 1 |
| Využívaná poľnohospodárska plocha | R |
| Orná pôda | R |
| Obilniny pestované na zrno (vrátane osív) | x |
| Suché strukoviny a bielkovinové plodiny pestované na zrno (vrátane osív a zmesí obilnín a strukovín) | x |
| Zemiaky (vrátane sadbových zemiakov) | x |
| Cukrová repa (okrem osiva) | x |
| Priemyselné plodiny | x |
| Rastliny zbierané za zelena na ornej pôde | x |
| Čerstvá zelenina (vrátane melónov) a jahody | x |
| Kvety a okresné rastliny (s výnimkou škôlok) | x |
| Ostatné plodiny z ornej pôdy i. n. | x |
| Neobrábaná pôda | R |
| Trvalé trávne porasty | R |
| Trvalé plodiny | x |
| Ovocie, bobuľové ovocie a orechy (okrem citrusového, hrozna a jahôd) | R |
| Hrozno | R |
| Olivy | R |
| Škôlky | x |
| i. n.= inde neklasifikované |

Hlavná plocha

(1 000 hektárov)

Termín zaslania údajov

Premenné

30.9.

rok n + 1

Využívaná poľnohospodárska plocha

R

Orná pôda

R

Obilniny pestované na zrno (vrátane osív)

x

Suché strukoviny a bielkovinové plodiny pestované na zrno (vrátane osív a zmesí obilnín a strukovín)

x

Zemiaky (vrátane sadbových zemiakov)

x

Cukrová repa (okrem osiva)

x

Priemyselné plodiny

x

Rastliny zbierané za zelena na ornej pôde

x

Čerstvá zelenina (vrátane melónov) a jahody

x

Kvety a okresné rastliny (s výnimkou škôlok)

x

Ostatné plodiny z ornej pôdy i. n.

x

Neobrábaná pôda

R

Trvalé trávne porasty

R

Trvalé plodiny

x

Ovocie, bobuľové ovocie a orechy (okrem citrusového, hrozna a jahôd)

R

Hrozno

R

Olivy

R

Škôlky

x

i. n.= inde neklasifikované

---

(1)  V prípade týchto produktov sa produkcia uvádza pri priemernom stupni vlhkosti, ktorý každý členský štát oznámi Komisii v januári/marci roka n + 1 (stĺp. 9).

(2)  Odhady sú povinné pre členský štát so zberovou plochou 500 ha alebo viac.

(3)  Odhady sú povinné pre členský štát s produkčnou plochou 500 ha alebo viac.

---

| 19.9.2015 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 244/20 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2015

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 244/20

---

DELEGOVANÉ NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2015/1558

z 22. júla 2015,

ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/1017 o zostavení hodnotiacej tabuľky ukazovateľov na uplatnenie záruky EÚ

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/1017 z 25. júna 2015 o Európskom fonde pre strategické investície, Európskom centre investičného poradenstva a Európskom portáli investičných projektov a o zmene nariadení (EÚ) č. 1291/2013 a (EÚ) č. 1316/2013 – Európsky fond pre strategické investície (1), a najmä na jeho článok 7 ods. 14,

keďže:

| (1) | Projekty Európskej investičnej banky (ďalej len „EIB“) podporované zárukou EÚ v rámci Európskeho fondu pre strategické investície (ďalej len „EFSI“) by sa mali posudzovať v súlade s jej postupmi hodnotenia a hĺbkovej analýzy, a to vrátane trojpilierového rámca na posudzovanie pridanej hodnoty. |
| --- | --- |

(1)

Projekty Európskej investičnej banky (ďalej len „EIB“) podporované zárukou EÚ v rámci Európskeho fondu pre strategické investície (ďalej len „EFSI“) by sa mali posudzovať v súlade s jej postupmi hodnotenia a hĺbkovej analýzy, a to vrátane trojpilierového rámca na posudzovanie pridanej hodnoty.

| (2) | Posúdenie týchto projektov by sa malo uskutočniť na základe hodnotiacej tabuľky ukazovateľov, ktorá vychádza z trojpilierového rámca EIB na posudzovanie pridanej hodnoty. Používanie takejto hodnotiacej tabuľky by malo umožniť účinné vykonávanie EFSI pri súčasnom zaistení vysokých štandardov kvality hodnotenia. |
| --- | --- |

(2)

Posúdenie týchto projektov by sa malo uskutočniť na základe hodnotiacej tabuľky ukazovateľov, ktorá vychádza z trojpilierového rámca EIB na posudzovanie pridanej hodnoty. Používanie takejto hodnotiacej tabuľky by malo umožniť účinné vykonávanie EFSI pri súčasnom zaistení vysokých štandardov kvality hodnotenia.

| (3) | Hodnotiaca tabuľka ukazovateľov by sa mala použiť, aby sa zabezpečilo, že záruka EÚ bude smerovať na projekty s vyššou pridanou hodnotou. |
| --- | --- |

(3)

Hodnotiaca tabuľka ukazovateľov by sa mala použiť, aby sa zabezpečilo, že záruka EÚ bude smerovať na projekty s vyššou pridanou hodnotou.

| (4) | Ak sa riadiace orgány EIB rozhodnú revidovať svoj trojpilierový rámec na posudzovanie pridanej hodnoty, Komisia a EIB by mali urýchlene preskúmať potrebu revidovania hodnotiacej tabuľky ukazovateľov a v prípade potreby ju zmeniť vzhľadom na revidovaný trojpilierový rámec na posudzovanie pridanej hodnoty, |
| --- | --- |

(4)

Ak sa riadiace orgány EIB rozhodnú revidovať svoj trojpilierový rámec na posudzovanie pridanej hodnoty, Komisia a EIB by mali urýchlene preskúmať potrebu revidovania hodnotiacej tabuľky ukazovateľov a v prípade potreby ju zmeniť vzhľadom na revidovaný trojpilierový rámec na posudzovanie pridanej hodnoty,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Hodnotiaca tabuľka ukazovateľov uvedená v článku 7 nariadenia (EÚ) 2015/1017, ktorú používa investičný výbor EFSI, aby sa zabezpečilo nezávislé a transparentné posúdenie potenciálneho a skutočného využitia záruky EÚ, je uvedená v prílohe k tomuto nariadeniu.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 22. júla 2015

Za Komisiu

predseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  Ú. v. EÚ L 169, 1.7.2015, s. 1.

1

---

PRÍLOHA

Hodnotiaca tabuľka ukazovateľov

1.   Všeobecné zásady

Hodnotiacu tabuľku ukazovateľov (ďalej len „hodnotiaca tabuľka“) používa investičný výbor zriadený v súlade článkom 7 ods. 7 až 12 nariadenia (EÚ) 2015/1017 pri posudzovaní pridanej hodnoty operácie potenciálne podporovanej Európskou investičnou bankou (EIB) v rámci záruky EÚ (1). Tento nástroj bude investičnému výboru slúžiť na uprednostnenie použitia záruky EU na operácie, ktoré získajú vyšší počet bodov a pridanú hodnotu. Európska investičná banka (EIB) vypočíta bodové hodnotenie a ukazovatele ex ante a bude monitorovať výsledky pri dokončení projektu. Investičný výbor dostane bodové hodnotenie získané v rámci príslušných pilierov a hodnotu každého ukazovateľa.

Hodnotiaca tabuľka má štyri piliere:

| — | Pilier 1 – Prínos k plneniu politických cieľov politiky Európskeho fondu pre strategické investície (EFSI) |
| --- | --- |

—

Pilier 1 – Prínos k plneniu politických cieľov politiky Európskeho fondu pre strategické investície (EFSI)

| — | Pilier 2 – Kvalita a uskutočniteľnosť projektu |
| --- | --- |

—

Pilier 2 – Kvalita a uskutočniteľnosť projektu

| — | Pilier 3 – Technický a finančný prínos |
| --- | --- |

—

Pilier 3 – Technický a finančný prínos

| — | Pilier 4 – Doplňujúce ukazovatele |
| --- | --- |

—

Pilier 4 – Doplňujúce ukazovatele

Vzhľadom na odlišnú pôsobnosť pilierov sa každý z nich posudzuje samostatne bez toho, aby bol zahrnutý do jediného hodnotenia. Pri uprednostňovaní projektov prikladá investičný výbor každému pilieru rovnaký význam, bez ohľadu na to, či príslušný pilier obsahuje číselnú hodnotu alebo sa skladá z kvalitatívnych a kvantitatívnych ukazovateľov bez číselných hodnôt. V súlade s článkom 7 ods. 14 nariadenia o Európskom fonde pre strategické investície (nariadenie o EFSI) používa investičný výbor túto hodnotiacu tabuľku, aby sa zaistilo nezávislé a transparentné posúdenie potenciálneho a skutočného využitia záruky EÚ. Tým nie je dotknuté ani doplnené preskúmanie potenciálnych projektov investičným výborom podľa článku 7 ods. 7 nariadenia o EFSI.

2.   Hodnotiaca tabuľka

Každá operácia Európskeho fondu pre strategické investície (EFSI) je hodnotená za každý zo štyroch pilierov. Hodnotenie sa vypočíta na základe bodov získaných podľa niekoľkých ukazovateľov v rámci každého piliera, a to podľa tejto stupnice:

| Body | Hodnotenie v pilieri 2 | Hodnotenie v pilieri 1 a 3 |
| --- | --- | --- |
| 0 – 49 | Marginálne | Malé |
| 50 – 99 | Prijateľné | Mierne |
| 100 – 149 | Dobré | Významné |
| ≥ 150 | Výborné | Vysoké |

Body

Hodnotenie v pilieri 2

Hodnotenie v pilieri 1 a 3

0 – 49

Marginálne

Malé

50 – 99

Prijateľné

Mierne

100 – 149

Dobré

Významné

≥ 150

Výborné

Vysoké

Pilier 4 bude obsahovať doplňujúce ukazovatele kvantitatívnej a kvalitatívnej povahy a nebude zahrnutý do samostatného hodnotenia.

Pilier 1: Prínos k plneniu politických cieľov Európskeho fondu pre strategické investície (EFSI)

V pilieri 1 sa posudzuje súlad operácie so všeobecnými cieľmi EFSI stanovenými v článku 9 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2015/1017 a jej prínos k týmto cieľom. Metodika na posúdenie celkového hodnotenia v rámci piliera 1 je založená na prínose operácie k cieľom, a to v rozsahu od „malé“, „mierne“, „významne“ až po „vysoké“.

Posúdenie vychádza z týchto aspektov:

—   „Prínos pre ciele EFSI“: Všetky projekty musia prispievať aspoň k jednému zo všeobecných cieľov v rámci EFSI. Projekty s nízkou politickou prioritou, ako je „neprioritná“, transeurópska cestná sieť (TEN) získajú nízke hodnotenie.

—   „Kľúčové ciele“: V článku 9 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2015/1017 je pre každý zo všeobecných politických cieľov určených niekoľko kľúčových oblastí politiky, ktoré sa považujú za osobitne dôležité. Projekty v týchto kľúčových oblastiach politiky by na hodnotiacej stupnici postúpili o stupeň vyššie. V hodnotení sú takisto zohľadnené osobitné vlastnosti projektu vedúce k mimoriadne vysokému prínosu, napr. demonštračné projekty alebo projekty, ktoré významne prispievajú k dosahovaniu cieľov stratégie Európa 2020. Projekty, ktoré spĺňajú viac cieľov, vrátane horizontálnych cieľov, ako sú politika súdržnosti a zmeny klímy, získajú v hodnotení ďalšie body.

Použije sa jednotný ukazovateľ so štyrmi úrovňami hodnotenia. Na výpočet celkového hodnotenia je pre každý stupeň hodnotenia pridelených až 50 bodov. Po ich spočítaní (bez váženia) sa projekt zaradí podľa prínosu do kategórie „malý“ (menej než 50 bodov), „mierny“ (50 až 99 bodov), „významný“ (100 až 149 bodov) a „vysoký“ (150 bodov a viac).

Pilier 2 – Kvalita a uskutočniteľnosť projektu

Pilier 2 pozostáva z niekoľkých ukazovateľov, podľa ktorých sa hodnotí kvalita a uskutočniteľnosť operácie. Odlišný prístup je uvedený pre investície do jednotlivých projektov alebo do projektov, ktoré sa vykonávajú prostredníctvom sprostredkovaných úverov pre viacerých príjemcov.

Pri posudzovaní „jednotlivých projektov“ sa plánuje s uplatňovaním týchto aspektov výsledných ukazovateľov:

| — | „Rast“ (ukazovateľ 1 – v rozsahu od 0 do 100 bodov): Prínos projektu k udržateľnému rastu vyplýva z jeho sociálno-ekonomického vplyvu z hľadiska nákladov a prínosov. Podľa možnosti sa ekonomická návratnosť projektu (ERR) vyčísľuje pomocou osvedčených postupov v ekonomickej oblasti. Zvažujú sa sociálno-ekonomické náklady a prínosy projektu, vrátane jeho účinku presahovania (napr. pozitívne účinky v oblasti výskumu, vývoja a inovácie či dlhodobé prínosy pre klímu alebo vplyv na trh práce či negatívny vplyv na životné prostredie). Existujú však aj projekty, ktorých ERR je ťažké odhadnúť. Napríklad, viaceré odvetvia sú zamerané na dodržiavanie noriem EÚ a hlavnou otázkou je zabezpečiť, aby sa prijalo najmenej nákladné riešenie namiesto posúdenia celkovej ekonomickej návratnosti (príkladom je úprava vody a spracovanie odpadu). Hodnotenie kvality v týchto odvetviach vychádza z odvetvových kritérií. Pri operáciách, pri ktorých sa združujú rámcové úvery, sa posudzovanie zakladá predovšetkým na investičnej stratégii a kritériách použitých navrhovateľom.
  V prípade financovania z EIB je vo všeobecnosti požadovaná minimálna miera návratnosti vo výške 5 %. Pri štandardnom projekte sa ekonomická návratnosť projektu (ERR) vo výške 5 % až 7 % považuje za „prijateľnú“, vo výške 7 % až 10 % za „dobrú“, zatiaľ čo projekt s ERR nad 10 % sa považuje za „výborný“. Zatriedenie výsledkov však ovplyvňujú aj niektoré odvetvové faktory. Odvetvia, ktoré sa v súčasnosti považujú za menej environmentálne udržateľné (napr. niektoré druhy dopravy), by mali byť financované len vtedy, ak sú považované za „dobré“ z hľadiska hospodárskeho záujmu, čo predstavuje minimálne 7 % ERR. Naopak, pokiaľ ide o vybrané projekty s dlhodobým prínosom pre klímu, zavedením kategórie „marginálny“ je financovanie možné v prípade tých projektov, ktorých ERR sa pohybuje v rozmedzí 3,5 % až 5 %. Hodnotenie projektov súkromného sektora vzhľadom na ich pomer rizika k návratnosti je stanovené ako „marginálne“ pre mieru návratnosti 5 % až 7 %, „prijateľné“ pre ERR 7 % až 10 %, „dobré“ pre ERR 10 % až 15 % a „výborné“ pre ERR nad 15 %. Ekonomická návratnosť projektu (ERR) sa vypočíta pri úplnom zohľadnení pozitívnych a negatívnych externalít vrátane aspektov týkajúcich sa životného prostredia a zmeny klímy. Minimálnu mieru návratnosti môže upraviť riadiaca rada, pokiaľ existuje dôkaz, že nie je v súlade s ekonomicky odôvodniteľnou úrovňou a zohľadnením dlhodobej ekonomickej situácie. |
| --- | --- |

—

„Rast“ (ukazovateľ 1 – v rozsahu od 0 do 100 bodov): Prínos projektu k udržateľnému rastu vyplýva z jeho sociálno-ekonomického vplyvu z hľadiska nákladov a prínosov. Podľa možnosti sa ekonomická návratnosť projektu (ERR) vyčísľuje pomocou osvedčených postupov v ekonomickej oblasti. Zvažujú sa sociálno-ekonomické náklady a prínosy projektu, vrátane jeho účinku presahovania (napr. pozitívne účinky v oblasti výskumu, vývoja a inovácie či dlhodobé prínosy pre klímu alebo vplyv na trh práce či negatívny vplyv na životné prostredie). Existujú však aj projekty, ktorých ERR je ťažké odhadnúť. Napríklad, viaceré odvetvia sú zamerané na dodržiavanie noriem EÚ a hlavnou otázkou je zabezpečiť, aby sa prijalo najmenej nákladné riešenie namiesto posúdenia celkovej ekonomickej návratnosti (príkladom je úprava vody a spracovanie odpadu). Hodnotenie kvality v týchto odvetviach vychádza z odvetvových kritérií. Pri operáciách, pri ktorých sa združujú rámcové úvery, sa posudzovanie zakladá predovšetkým na investičnej stratégii a kritériách použitých navrhovateľom.

V prípade financovania z EIB je vo všeobecnosti požadovaná minimálna miera návratnosti vo výške 5 %. Pri štandardnom projekte sa ekonomická návratnosť projektu (ERR) vo výške 5 % až 7 % považuje za „prijateľnú“, vo výške 7 % až 10 % za „dobrú“, zatiaľ čo projekt s ERR nad 10 % sa považuje za „výborný“. Zatriedenie výsledkov však ovplyvňujú aj niektoré odvetvové faktory. Odvetvia, ktoré sa v súčasnosti považujú za menej environmentálne udržateľné (napr. niektoré druhy dopravy), by mali byť financované len vtedy, ak sú považované za „dobré“ z hľadiska hospodárskeho záujmu, čo predstavuje minimálne 7 % ERR. Naopak, pokiaľ ide o vybrané projekty s dlhodobým prínosom pre klímu, zavedením kategórie „marginálny“ je financovanie možné v prípade tých projektov, ktorých ERR sa pohybuje v rozmedzí 3,5 % až 5 %. Hodnotenie projektov súkromného sektora vzhľadom na ich pomer rizika k návratnosti je stanovené ako „marginálne“ pre mieru návratnosti 5 % až 7 %, „prijateľné“ pre ERR 7 % až 10 %, „dobré“ pre ERR 10 % až 15 % a „výborné“ pre ERR nad 15 %. Ekonomická návratnosť projektu (ERR) sa vypočíta pri úplnom zohľadnení pozitívnych a negatívnych externalít vrátane aspektov týkajúcich sa životného prostredia a zmeny klímy. Minimálnu mieru návratnosti môže upraviť riadiaca rada, pokiaľ existuje dôkaz, že nie je v súlade s ekonomicky odôvodniteľnou úrovňou a zohľadnením dlhodobej ekonomickej situácie.

| — | „Schopnosti navrhovateľa“ (ukazovateľ 2 – v rozsahu od 0 do 30 bodov). Tieto schopnosti sa posudzujú prostredníctvom kvalitatívneho posúdenia schopnosti navrhovateľa vykonať projekt včas a účinným spôsobom, a to aj so zreteľom na príslušné inštitucionálne súvislosti a technickú pomoc, ktorá sa má poskytnúť. Je to obzvlášť dôležité v prípade rámcových úverov, keď sa posudzujú prioritizačné kritériá, vykonávanie projektu a kapacita/schopnosť kontroly a systémy monitorovania a kontroly ako aj riadenie požiadaviek v oblasti životného prostredia, hospodárskej súťaže a verejného obstarávania. |
| --- | --- |

—

„Schopnosti navrhovateľa“ (ukazovateľ 2 – v rozsahu od 0 do 30 bodov). Tieto schopnosti sa posudzujú prostredníctvom kvalitatívneho posúdenia schopnosti navrhovateľa vykonať projekt včas a účinným spôsobom, a to aj so zreteľom na príslušné inštitucionálne súvislosti a technickú pomoc, ktorá sa má poskytnúť. Je to obzvlášť dôležité v prípade rámcových úverov, keď sa posudzujú prioritizačné kritériá, vykonávanie projektu a kapacita/schopnosť kontroly a systémy monitorovania a kontroly ako aj riadenie požiadaviek v oblasti životného prostredia, hospodárskej súťaže a verejného obstarávania.

| — | „Udržateľnosť“ (ukazovateľ 3 – v rozsahu od 0 do 30 bodov): Štandardy EIB vyžadujú, aby boli projekty nielen ekonomicky životaschopné, a tým prispievali k rastu, ale aj aby boli udržateľné z environmentálneho a sociálneho hľadiska. Rozhodujúce je, aby sa dodržiavali prísne environmentálne a sociálne normy. Ich posudzovanie sa uskutočňuje prostredníctvom podrobných usmernení stanovených v príručke environmentálnych a sociálnych postupov (2). |
| --- | --- |

—

„Udržateľnosť“ (ukazovateľ 3 – v rozsahu od 0 do 30 bodov): Štandardy EIB vyžadujú, aby boli projekty nielen ekonomicky životaschopné, a tým prispievali k rastu, ale aj aby boli udržateľné z environmentálneho a sociálneho hľadiska. Rozhodujúce je, aby sa dodržiavali prísne environmentálne a sociálne normy. Ich posudzovanie sa uskutočňuje prostredníctvom podrobných usmernení stanovených v príručke environmentálnych a sociálnych postupov (2).

| — | „Zamestnanosť“ (ukazovateľ 4 – v rozsahu od 0 do 40 bodov): Ukazovateľ zamestnanosti sa týka zamestnanosti počas výstavby a počas prevádzky. Zamestnanosť potrebná počas výstavby sa odhaduje použitím koeficientov pre konkrétne odvetvie. Posúdenie zamestnanosti počas prevádzky majú vykonať projektoví analytici porovnaním projektu so skúsenosťami v danom odvetví. V nasledujúcej tabuľke je zhrnuté rozdelenie bodov v rámci zamestnanosti počas výstavby, ako aj zamestnanosti počas prevádzky. Napríklad, projekty s vysokým obsahom práce počas výstavby zahŕňajú niektoré inžinierske práce (najmä rozptýlené rekonštrukčné práce), energetickú efektívnosť a lesníctvo. Vyššia zamestnanosť počas prevádzky súvisí s určitými priemyselnými projektmi.








  Zamestnanosť | 1 bod | 20 bodov | 40 bodov |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ekvivalent plného pracovného času počas výstavby (na milión EUR investičných nákladov) | < 3,5 | 3,5 – 7,0 | > 7,0 |
| Ekvivalent plného pracovného času počas prevádzky (na milión EUR investičných nákladov) | < 0,50 | 0,51 – 1,00 | > 1,00 |

—

„Zamestnanosť“ (ukazovateľ 4 – v rozsahu od 0 do 40 bodov): Ukazovateľ zamestnanosti sa týka zamestnanosti počas výstavby a počas prevádzky. Zamestnanosť potrebná počas výstavby sa odhaduje použitím koeficientov pre konkrétne odvetvie. Posúdenie zamestnanosti počas prevádzky majú vykonať projektoví analytici porovnaním projektu so skúsenosťami v danom odvetví. V nasledujúcej tabuľke je zhrnuté rozdelenie bodov v rámci zamestnanosti počas výstavby, ako aj zamestnanosti počas prevádzky. Napríklad, projekty s vysokým obsahom práce počas výstavby zahŕňajú niektoré inžinierske práce (najmä rozptýlené rekonštrukčné práce), energetickú efektívnosť a lesníctvo. Vyššia zamestnanosť počas prevádzky súvisí s určitými priemyselnými projektmi.

Zamestnanosť

1 bod

20 bodov

40 bodov

Ekvivalent plného pracovného času počas výstavby (na milión EUR investičných nákladov)

< 3,5

3,5 – 7,0

> 7,0

Ekvivalent plného pracovného času počas prevádzky (na milión EUR investičných nákladov)

< 0,50

0,51 – 1,00

> 1,00

Celkové hodnotenie jednotlivých projektov v rámci piliera 2 sa vypočíta spočítaním bodov zo štyroch vyššie uvedených podkategórií, aby sa pridelilo celkové hodnotenie projektu v rozsahu od „marginálne“ (menej než 50 bodov), „prijateľné“ (50 až 99 bodov), „dobré“ (100 až 149 bodov) až po „výborné“ (150 bodov a viac).

Pokiaľ ide o „sprostredkované úvery pre viacerých príjemcov“, v rámci piliera 2 sa posúdi schopnosť a účinnosť finančných a iných subjektov (vrátane podporných inštitúcií) konať ako sprostredkovatelia. Hodnotenie je založené na týchto 3 nezávislých ukazovateľoch:

| — | Schopnosť a spoľahlivosť sprostredkovateľa a kvalita prevádzkového prostredia. |
| --- | --- |

—

Schopnosť a spoľahlivosť sprostredkovateľa a kvalita prevádzkového prostredia.

| — | Lepší prístup k finančným prostriedkom a zlepšenie podmienok financovania, a to aj pre konečných príjemcov. |
| --- | --- |

—

Lepší prístup k finančným prostriedkom a zlepšenie podmienok financovania, a to aj pre konečných príjemcov.

| — | Zamestnanosť na úrovni konečných príjemcov. |
| --- | --- |

—

Zamestnanosť na úrovni konečných príjemcov.

Body pridelené ukazovateľom v každej kategórii sa sčítajú bez váženia, aby sa stanovilo celkové hodnotenie projektu v rozsahu od „marginálne“ (menej než 50 bodov), „prijateľné“ (50 až 99 bodov), „dobré“ (100 až 149 bodov) až „výborné“ (150 bodov a viac).

Pilier 3: Technický a finančný prínos k projektu

Pilier 3 sa zameriava na hodnotu, ktorá vznikla zapojením EIB do projektu a podporou zo samotného EFSI, poskytujúcu finančné a nefinančné výhody na podporu projektu. Tento osobitný prínos sa posudzuje prostredníctvom troch ukazovateľov, z ktorých každý meria doplňujúce aspekty pridanej hodnoty:

| — | „Finančný prínos“, t. j. zlepšenie podmienok financovania pre protistranu v porovnaní s alternatívnymi zdrojmi financovania (zníženie úrokovej sadzby a/alebo dlhšia splatnosť úverov). |
| --- | --- |

—

„Finančný prínos“, t. j. zlepšenie podmienok financovania pre protistranu v porovnaní s alternatívnymi zdrojmi financovania (zníženie úrokovej sadzby a/alebo dlhšia splatnosť úverov).

| — | „Získavanie finančných prostriedkov“, t. j. zvýšenie účinnosti podpory ďalších zúčastnených strán, využitie finančných zdrojov tretích strán, najmä zo súkromného sektora, signály pre ďalších veriteľov. |
| --- | --- |

—

„Získavanie finančných prostriedkov“, t. j. zvýšenie účinnosti podpory ďalších zúčastnených strán, využitie finančných zdrojov tretích strán, najmä zo súkromného sektora, signály pre ďalších veriteľov.

| — | „Prínos a poradenstvo EIB“, t. j. poskytovanie nefinančných služieb vo forme odovzdávania odborných poznatkov/znalostí na uľahčenie vykonávania projektov a zvýšenie inštitucionálnej kapacity, ako aj poradenstvo týkajúce sa finančnej štruktúry. Toto by sa mohlo uskutočňovať v rámci Európskeho centra investičného poradenstva a ďalších existujúcich poradných zariadení ako sú JASPERS, ELENA, alebo poradenských služieb Horizont 2020 InnovFin Advisory alebo prostredníctvom iných vhodných prostriedkov, ako je podpora pri vykonávaní projektu. |
| --- | --- |

—

„Prínos a poradenstvo EIB“, t. j. poskytovanie nefinančných služieb vo forme odovzdávania odborných poznatkov/znalostí na uľahčenie vykonávania projektov a zvýšenie inštitucionálnej kapacity, ako aj poradenstvo týkajúce sa finančnej štruktúry. Toto by sa mohlo uskutočňovať v rámci Európskeho centra investičného poradenstva a ďalších existujúcich poradných zariadení ako sú JASPERS, ELENA, alebo poradenských služieb Horizont 2020 InnovFin Advisory alebo prostredníctvom iných vhodných prostriedkov, ako je podpora pri vykonávaní projektu.

Každý ukazovateľ sa hodnotí nezávisle, s využitím konzistentnej a dobre zdokumentovanej existujúcej metodiky EIB, ktorá sa môže občas meniť. Rovnako, ako v rámci piliera 1 sa hodnotenie sa pohybuje je v rozsahu od „nízke“ až po „vysoké“. Body pridelené jednotlivým ukazovateľom sa sčítajú, aby sa v rámci tohto piliera pridelilo celkové hodnotenie projektu v rozsahu od „nízke“ (menej než 50 bodov), „mierne“ (50 až 99 bodov), „významné“ (100 až 149 bodov) až po „vysoké“ (150 bodov a viac).

Pilier 4 – Doplňujúce ukazovatele

Hodnotiaca tabuľka je doplnená o tieto ukazovatele, ktoré sa vykazujú pre každú operáciu s cieľom zachytiť kľúčové prierezové aspekty operácií EIB v rámci EFSI:

| — | doplnkovosť – je potrebné určiť, či operácia predstavuje osobitnú činnosť alebo je bežnou operáciou. V prípade bežných operácií bude poskytnuté ďalšie vysvetlenie odôvodňujúce doplnkovosť, ako sa vymedzuje v článku 5 nariadenia (EÚ) 2015/1017, |
| --- | --- |

—

doplnkovosť – je potrebné určiť, či operácia predstavuje osobitnú činnosť alebo je bežnou operáciou. V prípade bežných operácií bude poskytnuté ďalšie vysvetlenie odôvodňujúce doplnkovosť, ako sa vymedzuje v článku 5 nariadenia (EÚ) 2015/1017,

| — | súbor ukazovateľov týkajúcich sa makroekonomického prostredia, v ktorom sa projekt uskutočňuje, ktorý okrem iného umožňuje členom investičného výboru posúdiť možný vplyv na ekonomické rozdiely v rámci Únie a dlhodobý rastový potenciál: i) ukazovatele špecifické pre danú investičnú situáciu; ii) medzera výstupu, vypočítaná na základe metodiky schválenej Radou ECOFIN týkajúca sa produkčnej funkcie; iii) potenciálny rast HDP; iv) ukazovatele špecifické pre nezamestnanosť: miera nezamestnanosti, medziročná zmena miery nezamestnanosti a porovnanie s priemerom EÚ; v) zložený ukazovateľ úverových nákladov pre nefinančné spoločnosti, alebo pokiaľ toto nie je k dispozícii, bankové úrokové sadzby pre nefinančné spoločnosti. Na základe týchto údajov investičný výbor venuje osobitnú pozornosť projektom, ktoré pomáhajú riešiť ekonomické rozdiely v rámci Únie, |
| --- | --- |

—

súbor ukazovateľov týkajúcich sa makroekonomického prostredia, v ktorom sa projekt uskutočňuje, ktorý okrem iného umožňuje členom investičného výboru posúdiť možný vplyv na ekonomické rozdiely v rámci Únie a dlhodobý rastový potenciál: i) ukazovatele špecifické pre danú investičnú situáciu; ii) medzera výstupu, vypočítaná na základe metodiky schválenej Radou ECOFIN týkajúca sa produkčnej funkcie; iii) potenciálny rast HDP; iv) ukazovatele špecifické pre nezamestnanosť: miera nezamestnanosti, medziročná zmena miery nezamestnanosti a porovnanie s priemerom EÚ; v) zložený ukazovateľ úverových nákladov pre nefinančné spoločnosti, alebo pokiaľ toto nie je k dispozícii, bankové úrokové sadzby pre nefinančné spoločnosti. Na základe týchto údajov investičný výbor venuje osobitnú pozornosť projektom, ktoré pomáhajú riešiť ekonomické rozdiely v rámci Únie,

| — | očakávaný multiplikačný účinok intervencie EFSI, |
| --- | --- |

—

očakávaný multiplikačný účinok intervencie EFSI,

| — | výška mobilizovaných súkromných finančných prostriedkov, |
| --- | --- |

—

výška mobilizovaných súkromných finančných prostriedkov,

| — | spolupráca s vnútroštátnymi podpornými bankami a podpora investičných platforiem, |
| --- | --- |

—

spolupráca s vnútroštátnymi podpornými bankami a podpora investičných platforiem,

| — | spolufinancovanie z európskych štrukturálnych a investičných fondov, |
| --- | --- |

—

spolufinancovanie z európskych štrukturálnych a investičných fondov,

| — | spolufinancovanie z iných nástrojov EÚ (t. j. Horizont 2020, Nástroj na prepájanie Európy atď.), |
| --- | --- |

—

spolufinancovanie z iných nástrojov EÚ (t. j. Horizont 2020, Nástroj na prepájanie Európy atď.),

| — | realizovaná energetická účinnosť (pre príslušné operácie), |
| --- | --- |

—

realizovaná energetická účinnosť (pre príslušné operácie),

| — | ukazovateľ v oblasti klímy (pre príslušné operácie). |
| --- | --- |

—

ukazovateľ v oblasti klímy (pre príslušné operácie).

---

(1)  Hodnotiaca tabuľka sa nevzťahuje na operácie podľa článku 10 ods. 2 písm. b) nariadenia (EÚ) 2015/1017.

(2)  http://www.eib.org/attachments/strategies/environmental_and_social_practices_handbook_en.pdf

---

| 19.9.2015 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 244/25 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2015

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 244/25

---

VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2015/1559

z 18. septembra 2015,

ktorým sa ukladá dočasné antidumpingové clo na dovoz rúr a rúrok z tvárnej zliatiny (tiež známej ako zliatina s guľôčkovým grafitom) s pôvodom v Indii

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1225/2009 z 30. novembra 2009 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (ďalej len „základné nariadenie“) (1), a najmä na jeho článok 7 ods. 4,

po porade s členskými štátmi,

keďže:

1.   POSTUP

1.1.   Začatie konania

| (1) | Európska komisia (ďalej len „Komisia“) začala 20. decembra 2014 antidumpingové prešetrovanie, pokiaľ ide o dovoz rúr a rúrok z tvárnej zliatiny (tiež známej ako zliatina s guľôčkovým grafitom) s pôvodom v Indii (ďalej len „dotknutá krajina“) do Únie na základe článku 5 základného nariadenia. Komisia uverejnila oznámenie o začatí prešetrovania v Úradnom vestníku Európskej únie
   (2) (ďalej len „oznámenie o začatí konania“). |
| --- | --- |

(1)

Európska komisia (ďalej len „Komisia“) začala 20. decembra 2014 antidumpingové prešetrovanie, pokiaľ ide o dovoz rúr a rúrok z tvárnej zliatiny (tiež známej ako zliatina s guľôčkovým grafitom) s pôvodom v Indii (ďalej len „dotknutá krajina“) do Únie na základe článku 5 základného nariadenia. Komisia uverejnila oznámenie o začatí prešetrovania v Úradnom vestníku Európskej únie
   (2) (ďalej len „oznámenie o začatí konania“).

| (2) | Komisia začala prešetrovanie na základe podnetu, ktorý podala 10. novembra 2014 skupina Saint-Gobain PAM (ďalej len „navrhovateľ“) v mene výrobcov predstavujúcich viac ako 25 % celkovej výroby rúr a rúrok z tvárnej zliatiny v Únii. Podnet obsahoval dôkazy o dumpingu a značnej ujme, ktorá z neho vyplýva, čo sa považovalo za dostatočný dôvod na začatie prešetrovania. |
| --- | --- |

(2)

Komisia začala prešetrovanie na základe podnetu, ktorý podala 10. novembra 2014 skupina Saint-Gobain PAM (ďalej len „navrhovateľ“) v mene výrobcov predstavujúcich viac ako 25 % celkovej výroby rúr a rúrok z tvárnej zliatiny v Únii. Podnet obsahoval dôkazy o dumpingu a značnej ujme, ktorá z neho vyplýva, čo sa považovalo za dostatočný dôvod na začatie prešetrovania.

| (3) | Komisia začala 11. marca 2015 antisubvenčné prešetrovanie v súvislosti s dovozom rúr a rúrok z tvárnej zliatiny s pôvodom v Indii do Únie a začala osobitné prešetrovanie. Komisia uverejnila oznámenie o začatí konania v Úradnom vestníku Európskej únie
   (3). Toto prešetrovanie ešte stále prebieha. |
| --- | --- |

(3)

Komisia začala 11. marca 2015 antisubvenčné prešetrovanie v súvislosti s dovozom rúr a rúrok z tvárnej zliatiny s pôvodom v Indii do Únie a začala osobitné prešetrovanie. Komisia uverejnila oznámenie o začatí konania v Úradnom vestníku Európskej únie
   (3). Toto prešetrovanie ešte stále prebieha.

1.2.   Zainteresované strany

| (4) | V oznámení o začatí konania Komisia vyzvala zainteresované strany, aby sa na ňu obrátili s cieľom zúčastniť sa prešetrovania. Komisia najmä osobitne informovala navrhovateľov, ostatných známych výrobcov v Únii, známych vyvážajúcich výrobcov a indické orgány, známych dovozcov, dodávateľov a používateľov, obchodníkov, ako aj združenia, o ktorých je známe, že sa ich dotkne začatie prešetrovania, a vyzvala ich na účasť. |
| --- | --- |

(4)

V oznámení o začatí konania Komisia vyzvala zainteresované strany, aby sa na ňu obrátili s cieľom zúčastniť sa prešetrovania. Komisia najmä osobitne informovala navrhovateľov, ostatných známych výrobcov v Únii, známych vyvážajúcich výrobcov a indické orgány, známych dovozcov, dodávateľov a používateľov, obchodníkov, ako aj združenia, o ktorých je známe, že sa ich dotkne začatie prešetrovania, a vyzvala ich na účasť.

| (5) | Zainteresované strany mali možnosť vyjadriť sa k začatiu prešetrovania a požiadať o vypočutie pred Komisiou a/alebo úradníkom pre vypočutie v obchodných konaniach. Žiadna zo zainteresovaných strán nepožiadala o vypočutie ani nepredložila pripomienky k začatiu konania. |
| --- | --- |

(5)

Zainteresované strany mali možnosť vyjadriť sa k začatiu prešetrovania a požiadať o vypočutie pred Komisiou a/alebo úradníkom pre vypočutie v obchodných konaniach. Žiadna zo zainteresovaných strán nepožiadala o vypočutie ani nepredložila pripomienky k začatiu konania.

1.2.1.   Výber vzorky

| (6) | V oznámení o začatí konania Komisia uviedla, že v súlade s článkom 17 základného nariadenia môže vytvoriť vzorku zainteresovaných strán. |
| --- | --- |

(6)

V oznámení o začatí konania Komisia uviedla, že v súlade s článkom 17 základného nariadenia môže vytvoriť vzorku zainteresovaných strán.

Výber vzorky výrobcov z Únie a dovozcov

| (7) | Výber vzorky výrobcov z Únie nebol potrebný. Existujú iba tri spoločnosti alebo skupina spoločností vyrábajúcich príslušný výrobok v Únii a dve z nich, ktoré predstavujú približne 96 % celkovej výroby v Únii, spolupracovali pri prešetrovaní. |
| --- | --- |

(7)

Výber vzorky výrobcov z Únie nebol potrebný. Existujú iba tri spoločnosti alebo skupina spoločností vyrábajúcich príslušný výrobok v Únii a dve z nich, ktoré predstavujú približne 96 % celkovej výroby v Únii, spolupracovali pri prešetrovaní.

| (8) | Pokiaľ ide o dovozcov, s cieľom rozhodnúť o potrebe výberu vzorky a v prípade kladného rozhodnutia k nemu pristúpiť, Komisia požiadala neprepojených dovozcov, aby poskytli informácie stanovené v oznámení o začatí konania. Žiadni neprepojení dovozcovia sa neprihlásili v lehotách stanovených v oznámení o začatí konania. |
| --- | --- |

(8)

Pokiaľ ide o dovozcov, s cieľom rozhodnúť o potrebe výberu vzorky a v prípade kladného rozhodnutia k nemu pristúpiť, Komisia požiadala neprepojených dovozcov, aby poskytli informácie stanovené v oznámení o začatí konania. Žiadni neprepojení dovozcovia sa neprihlásili v lehotách stanovených v oznámení o začatí konania.

Výber vzorky vyvážajúcich výrobcov v Indii

| (9) | S cieľom rozhodnúť o potrebe výberu vzorky a v prípade kladného rozhodnutia k nemu pristúpiť, Komisia požiadala všetkých vyvážajúcich výrobcov v Indii, aby poskytli informácie uvedené v oznámení o začatí konania. Okrem toho Komisia požiadala misiu Indickej republiky pri Európskej únii, aby identifikovala a/alebo kontaktovala iných vyvážajúcich výrobcov, ak existujú, ktorí by mohli mať záujem zúčastniť sa na prešetrovaní. |
| --- | --- |

(9)

S cieľom rozhodnúť o potrebe výberu vzorky a v prípade kladného rozhodnutia k nemu pristúpiť, Komisia požiadala všetkých vyvážajúcich výrobcov v Indii, aby poskytli informácie uvedené v oznámení o začatí konania. Okrem toho Komisia požiadala misiu Indickej republiky pri Európskej únii, aby identifikovala a/alebo kontaktovala iných vyvážajúcich výrobcov, ak existujú, ktorí by mohli mať záujem zúčastniť sa na prešetrovaní.

| (10) | Dvaja vyvážajúci výrobcovia v príslušnej krajine poskytli požadované informácie a súhlasili so zaradením do vzorky. Predstavovali 100 % vývozu z Indie počas obdobia prešetrovania. Komisia preto rozhodla, že výber vzorky nie je potrebný. |
| --- | --- |

(10)

Dvaja vyvážajúci výrobcovia v príslušnej krajine poskytli požadované informácie a súhlasili so zaradením do vzorky. Predstavovali 100 % vývozu z Indie počas obdobia prešetrovania. Komisia preto rozhodla, že výber vzorky nie je potrebný.

1.2.2.   Vyplnené dotazníky

| (11) | Komisia zaslala dotazníky dvom indickým vyvážajúcim výrobcom, ktorí spolupracovali, trom výrobcom v Únii, ako aj používateľom, ktorí sa prihlásili v lehotách stanovených v oznámení o začatí konania. |
| --- | --- |

(11)

Komisia zaslala dotazníky dvom indickým vyvážajúcim výrobcom, ktorí spolupracovali, trom výrobcom v Únii, ako aj používateľom, ktorí sa prihlásili v lehotách stanovených v oznámení o začatí konania.

| (12) | Vyplnené dotazníky boli doručené od dvoch indických vyvážajúcich výrobcov, od dvoch výrobcov z Únie a niekoľkých desiatok používateľov. |
| --- | --- |

(12)

Vyplnené dotazníky boli doručené od dvoch indických vyvážajúcich výrobcov, od dvoch výrobcov z Únie a niekoľkých desiatok používateľov.

1.2.3.   Overovanie na mieste

| (13) | Komisia si vyžiadala a preverila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na dočasné stanovenie dumpingu, z neho vyplývajúcej ujmy a záujmu Únie. Overovanie na mieste podľa článku 16 základného nariadenia sa uskutočnilo v priestoroch týchto spoločností:

  Výrobcovia z Únie







  — | SAINT-GOBAIN PAM, Pont-à-Mousson, Francúzsko; SAINT-GOBAIN PAM ESPANA S.A., Madrid, Španielsko; SAINT-GOBAIN PAM Deutschland GmbH, Saarbrücken, Nemecko |
| --- | --- | --- |

(13)

Komisia si vyžiadala a preverila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na dočasné stanovenie dumpingu, z neho vyplývajúcej ujmy a záujmu Únie. Overovanie na mieste podľa článku 16 základného nariadenia sa uskutočnilo v priestoroch týchto spoločností:

Výrobcovia z Únie

—

SAINT-GOBAIN PAM, Pont-à-Mousson, Francúzsko; SAINT-GOBAIN PAM ESPANA S.A., Madrid, Španielsko; SAINT-GOBAIN PAM Deutschland GmbH, Saarbrücken, Nemecko

| — | Duktus Rohrsysteme Wetzlar GmbH, Wetzlar, Nemecko |
| --- | --- |

—

Duktus Rohrsysteme Wetzlar GmbH, Wetzlar, Nemecko

Prepojené predajné spoločnosti

| — | SAINT-GOBAIN PAM PORTUGAL S.A., Lisabon, Portugalsko |
| --- | --- |

—

SAINT-GOBAIN PAM PORTUGAL S.A., Lisabon, Portugalsko

| — | SAINT-GOBAIN PAM ITALIA S.p.A., Miláno, Taliansko |
| --- | --- |

—

SAINT-GOBAIN PAM ITALIA S.p.A., Miláno, Taliansko

| — | SAINT-GOBAIN PAM UK, Stanton-by-Dale, Spojené kráľovstvo |
| --- | --- |

—

SAINT-GOBAIN PAM UK, Stanton-by-Dale, Spojené kráľovstvo

| — | SGPS BELGIUM S.A., Landen, Belgicko |
| --- | --- |

—

SGPS BELGIUM S.A., Landen, Belgicko

Vyvážajúci výrobcovia v Indii

| — | Electrosteel Castings Ltd, Kalkata, India, a jej prepojená spoločnosť Lanco Industries Limited (v súčasnosti známa ako Srikalahasthi Pipes Limited), Ándhrapradéš, India. |
| --- | --- |

—

Electrosteel Castings Ltd, Kalkata, India, a jej prepojená spoločnosť Lanco Industries Limited (v súčasnosti známa ako Srikalahasthi Pipes Limited), Ándhrapradéš, India.

| — | Jindal Saw Limited, Naí Dillí, India |
| --- | --- |

—

Jindal Saw Limited, Naí Dillí, India

Prepojení dovozcovia/obchodníci

| — | Electrosteel Europe S.A., Francúzsko, ktorý má tieto pobočky:






  — | Electrosteel Europe S.A. Sucursal en Espana, Španielsko |
| --- | --- | --- |

—

Electrosteel Europe S.A., Francúzsko, ktorý má tieto pobočky:

—

Electrosteel Europe S.A. Sucursal en Espana, Španielsko

| — | Electrosteel Europe S.A. Succursale Italia, Taliansko |
| --- | --- |

—

Electrosteel Europe S.A. Succursale Italia, Taliansko

| — | Electrosteel Europe S.A. Niederlassung Deutschland, Nemecko |
| --- | --- |

—

Electrosteel Europe S.A. Niederlassung Deutschland, Nemecko

| — | Electrosteel Castings (UK) Ltd, Spojené kráľovstvo |
| --- | --- |

—

Electrosteel Castings (UK) Ltd, Spojené kráľovstvo

| — | Electrosteel Trading S.A. (Španielsko) |
| --- | --- |

—

Electrosteel Trading S.A. (Španielsko)

| — | Jindal Saw Italia SPA, Taliansko |
| --- | --- |

—

Jindal Saw Italia SPA, Taliansko

| — | Jindal Saw Pipeline Solutions Limited, Spojené kráľovstvo |
| --- | --- |

—

Jindal Saw Pipeline Solutions Limited, Spojené kráľovstvo

1.3.   Obdobie prešetrovania a posudzované obdobie

| (14) | Prešetrovanie dumpingu a ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. októbra 2013 do 30. septembra 2014 (ďalej len „obdobie prešetrovania“ alebo „OP“). Skúmanie trendov relevantných z hľadiska posúdenia ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2011 do konca obdobia prešetrovania (ďalej len „posudzované obdobie“). |
| --- | --- |

(14)

Prešetrovanie dumpingu a ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. októbra 2013 do 30. septembra 2014 (ďalej len „obdobie prešetrovania“ alebo „OP“). Skúmanie trendov relevantných z hľadiska posúdenia ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2011 do konca obdobia prešetrovania (ďalej len „posudzované obdobie“).

2.   PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK

2.1.   Príslušný výrobok

| (15) | Príslušným výrobkom sú rúry a rúrky z tvárnej zliatiny (tiež známej ako zliatina s guľôčkovým grafitom) (ďalej len „rúrky z tvárnej zliatiny“) s pôvodom v Indii, v súčasnosti patriacim pod číselné znaky KN ex 7303 00 10 a ex 7303 00 90. Tieto číselné znaky KN sa uvádzajú len pre informáciu. |
| --- | --- |

(15)

Príslušným výrobkom sú rúry a rúrky z tvárnej zliatiny (tiež známej ako zliatina s guľôčkovým grafitom) (ďalej len „rúrky z tvárnej zliatiny“) s pôvodom v Indii, v súčasnosti patriacim pod číselné znaky KN ex 7303 00 10 a ex 7303 00 90. Tieto číselné znaky KN sa uvádzajú len pre informáciu.

| (16) | Tvárne rúrky sa používajú na zásobovanie pitnou vodou, kanalizáciu a zavlažovanie poľnohospodárskej pôdy. Rozvod vody cez rúrky z tvárnej liatiny môže fungovať na základe tlaku alebo výlučne na základe gravitácie. Rúrky sa vyrábajú s priemerom od 60 mm do 2 000 mm a sú 5,5; 6,7 alebo 8 metrov dlhé. Zvyčajne sú obložené cementom alebo inými materiálmi a z vonkajšej strany sú pozinkované, natreté alebo obalené páskou. Hlavnými koncovými používateľmi sú podniky verejných služieb. |
| --- | --- |

(16)

Tvárne rúrky sa používajú na zásobovanie pitnou vodou, kanalizáciu a zavlažovanie poľnohospodárskej pôdy. Rozvod vody cez rúrky z tvárnej liatiny môže fungovať na základe tlaku alebo výlučne na základe gravitácie. Rúrky sa vyrábajú s priemerom od 60 mm do 2 000 mm a sú 5,5; 6,7 alebo 8 metrov dlhé. Zvyčajne sú obložené cementom alebo inými materiálmi a z vonkajšej strany sú pozinkované, natreté alebo obalené páskou. Hlavnými koncovými používateľmi sú podniky verejných služieb.

2.2.   Podobný výrobok

| (17) | Z prešetrovania vyplynulo, že výrobok vyrábaný a predávaný v Indii a výrobok vyrábaný a predávaný v Únii majú rovnaké základné fyzikálne, chemické a technické vlastnosti. |
| --- | --- |

(17)

Z prešetrovania vyplynulo, že výrobok vyrábaný a predávaný v Indii a výrobok vyrábaný a predávaný v Únii majú rovnaké základné fyzikálne, chemické a technické vlastnosti.

| (18) | Komisia sa preto v tejto fáze rozhodla, že tieto výrobky sú podobnými výrobkami v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(18)

Komisia sa preto v tejto fáze rozhodla, že tieto výrobky sú podobnými výrobkami v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia.

3.   DUMPING

3.1.   Normálna hodnota

| (19) | Komisia najprv preskúmala, či je celkový objem predaja na domácom trhu každého spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu reprezentatívny v súlade s článkom 2 ods. 2 základného nariadenia. Predaj na domácom trhu je reprezentatívny, ak celkový objem predaja na domácom trhu podobného výrobku nezávislým zákazníkom na domácom trhu jedného vyvážajúceho výrobcu predstavuje najmenej 5 % jeho celkového objemu predaja príslušného výrobku na vývoz do Únie počas obdobia prešetrovania. Na základe toho bol celkový predaj podobného výrobku na domácom trhu v prípade každého vyvážajúceho výrobcu reprezentatívny. |
| --- | --- |

(19)

Komisia najprv preskúmala, či je celkový objem predaja na domácom trhu každého spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu reprezentatívny v súlade s článkom 2 ods. 2 základného nariadenia. Predaj na domácom trhu je reprezentatívny, ak celkový objem predaja na domácom trhu podobného výrobku nezávislým zákazníkom na domácom trhu jedného vyvážajúceho výrobcu predstavuje najmenej 5 % jeho celkového objemu predaja príslušného výrobku na vývoz do Únie počas obdobia prešetrovania. Na základe toho bol celkový predaj podobného výrobku na domácom trhu v prípade každého vyvážajúceho výrobcu reprezentatívny.

| (20) | Komisia následne identifikovala druhy výrobku predávané na domácom trhu, ktoré boli rovnaké alebo porovnateľné s druhmi predávanými na vývoz do Únie v prípade vyvážajúcich výrobcov s reprezentatívnym predajom na domácom trhu. |
| --- | --- |

(20)

Komisia následne identifikovala druhy výrobku predávané na domácom trhu, ktoré boli rovnaké alebo porovnateľné s druhmi predávanými na vývoz do Únie v prípade vyvážajúcich výrobcov s reprezentatívnym predajom na domácom trhu.

| (21) | Komisia potom preskúmala, či bol predaj na domácom trhu v prípade každého spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu pre každý druh výrobku, ktorý je rovnaký alebo porovnateľný s druhom výrobku predávaným na vývoz do Únie, reprezentatívny v súlade s článkom 2 ods. 2 základného nariadenia. Predaj určitého druhu výrobku na domácom trhu je reprezentatívny, ak celkový objem predaja tohto druhu výrobku na domácom trhu nezávislým zákazníkom počas obdobia prešetrovania predstavuje najmenej 5 % celkového objemu predaja rovnakého alebo porovnateľného druhu výrobku na vývoz do Únie. Na základe toho Komisia stanovila, že predaj určitých druhov výrobkov na domácom trhu nebol reprezentatívny, keďže predstavoval menej ako 5 % celkového objemu predaja rovnakého alebo porovnateľného druhu výrobku na vývoz do Únie. |
| --- | --- |

(21)

Komisia potom preskúmala, či bol predaj na domácom trhu v prípade každého spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu pre každý druh výrobku, ktorý je rovnaký alebo porovnateľný s druhom výrobku predávaným na vývoz do Únie, reprezentatívny v súlade s článkom 2 ods. 2 základného nariadenia. Predaj určitého druhu výrobku na domácom trhu je reprezentatívny, ak celkový objem predaja tohto druhu výrobku na domácom trhu nezávislým zákazníkom počas obdobia prešetrovania predstavuje najmenej 5 % celkového objemu predaja rovnakého alebo porovnateľného druhu výrobku na vývoz do Únie. Na základe toho Komisia stanovila, že predaj určitých druhov výrobkov na domácom trhu nebol reprezentatívny, keďže predstavoval menej ako 5 % celkového objemu predaja rovnakého alebo porovnateľného druhu výrobku na vývoz do Únie.

| (22) | Následne Komisia stanovila podiel ziskového predaja nezávislým zákazníkom na domácom trhu za každý druh výrobku počas obdobia prešetrovania s cieľom rozhodnúť o tom, či má na výpočet normálnej hodnoty v súlade s článkom 2 ods. 4 základného nariadenia použiť skutočný predaj na domácom trhu. |
| --- | --- |

(22)

Následne Komisia stanovila podiel ziskového predaja nezávislým zákazníkom na domácom trhu za každý druh výrobku počas obdobia prešetrovania s cieľom rozhodnúť o tom, či má na výpočet normálnej hodnoty v súlade s článkom 2 ods. 4 základného nariadenia použiť skutočný predaj na domácom trhu.

| (23) | Normálna hodnota je založená na skutočnej cene na domácom trhu pre druh výrobku bez ohľadu na to, či je tento predaj ziskový, alebo nie, ak:






  a) | objem predaja druhu výrobku, ktorý sa realizoval za čistú predajnú cenu rovnakú alebo vyššiu ako vypočítané výrobné náklady, predstavoval viac ako 80 % celkového objemu predaja tohto druhu výrobku; a |
| --- | --- | --- |

(23)

Normálna hodnota je založená na skutočnej cene na domácom trhu pre druh výrobku bez ohľadu na to, či je tento predaj ziskový, alebo nie, ak:

a)

objem predaja druhu výrobku, ktorý sa realizoval za čistú predajnú cenu rovnakú alebo vyššiu ako vypočítané výrobné náklady, predstavoval viac ako 80 % celkového objemu predaja tohto druhu výrobku; a

| b) | vážená priemerná predajná cena tohto druhu výrobku je rovnaká alebo vyššia ako jednotkové výrobné náklady. |
| --- | --- |

b)

vážená priemerná predajná cena tohto druhu výrobku je rovnaká alebo vyššia ako jednotkové výrobné náklady.

| (24) | Normálna hodnota je v tomto prípade vážený priemer cien všetkých predajov tohto druhu výrobku na domácom trhu počas OP. |
| --- | --- |

(24)

Normálna hodnota je v tomto prípade vážený priemer cien všetkých predajov tohto druhu výrobku na domácom trhu počas OP.

| (25) | Normálna hodnota je skutočnou domácou cenou jednotlivých druhov výrobku len v prípade ziskového predaja daných druhov výrobku na domácom trhu počas OP, ak:






  a) | objem ziskového predaja tohto druhu výrobku predstavuje najviac 80 % celkového objemu predaja tohto druhu; alebo |
| --- | --- | --- |

(25)

Normálna hodnota je skutočnou domácou cenou jednotlivých druhov výrobku len v prípade ziskového predaja daných druhov výrobku na domácom trhu počas OP, ak:

a)

objem ziskového predaja tohto druhu výrobku predstavuje najviac 80 % celkového objemu predaja tohto druhu; alebo

| b) | vážená priemerná cena tohto druhu výrobku je nižšia ako jednotkové výrobné náklady. |
| --- | --- |

b)

vážená priemerná cena tohto druhu výrobku je nižšia ako jednotkové výrobné náklady.

| (26) | Predaj na domácom trhu použitý na výpočet normálnej hodnoty dvoch spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov sa realizoval priamo nezávislým zákazníkom. Z analýzy predaja na domácom trhu vyplynulo, že v niektorých prípadoch bol predaj na domácom trhu ziskový a že vážená priemerná predajná cena bola vyššia ako výrobné náklady. Preto pre druhy výrobku, o ktorých sa zistilo, že sú rovnaké alebo porovnateľné s druhom výrobku predávaným na vývoz do Únie, sa normálna hodnota vypočítala ako vážená priemerná cena všetkých predajov na domácom trhu, prípadne ako vážený priemer iba ziskových predajov. |
| --- | --- |

(26)

Predaj na domácom trhu použitý na výpočet normálnej hodnoty dvoch spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov sa realizoval priamo nezávislým zákazníkom. Z analýzy predaja na domácom trhu vyplynulo, že v niektorých prípadoch bol predaj na domácom trhu ziskový a že vážená priemerná predajná cena bola vyššia ako výrobné náklady. Preto pre druhy výrobku, o ktorých sa zistilo, že sú rovnaké alebo porovnateľné s druhom výrobku predávaným na vývoz do Únie, sa normálna hodnota vypočítala ako vážená priemerná cena všetkých predajov na domácom trhu, prípadne ako vážený priemer iba ziskových predajov.

| (27) | Pre druhy výrobku, ktorých predaj rovnakého alebo porovnateľného druhu výrobku v rámci bežného obchodovania bol nulový alebo zanedbateľný alebo pre druh výrobku, ktorý sa na domácom trhu nepredával v reprezentatívnom množstve, Komisia vytvorila normálnu hodnotu v súlade s článkom 2 ods. 3 a ods. 6 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(27)

Pre druhy výrobku, ktorých predaj rovnakého alebo porovnateľného druhu výrobku v rámci bežného obchodovania bol nulový alebo zanedbateľný alebo pre druh výrobku, ktorý sa na domácom trhu nepredával v reprezentatívnom množstve, Komisia vytvorila normálnu hodnotu v súlade s článkom 2 ods. 3 a ods. 6 základného nariadenia.

| (28) | Normálna hodnota bola vytvorená tak, že k priemerným výrobným nákladom podobného výrobku každého spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu počas obdobia prešetrovania sa pripočítali:






  a) | vážené priemerné predajné, všeobecné a administratívne výdavky (ďalej len „PVA“), ktoré vznikli vyvážajúcemu výrobcovi pri predaji podobného výrobku na domácom trhu v rámci bežného obchodovania počas OP; a |
| --- | --- | --- |

(28)

Normálna hodnota bola vytvorená tak, že k priemerným výrobným nákladom podobného výrobku každého spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu počas obdobia prešetrovania sa pripočítali:

a)

vážené priemerné predajné, všeobecné a administratívne výdavky (ďalej len „PVA“), ktoré vznikli vyvážajúcemu výrobcovi pri predaji podobného výrobku na domácom trhu v rámci bežného obchodovania počas OP; a

| b) | vážený priemerný zisk, ktorý každý spolupracujúci vyvážajúci výrobca získal pri predaji podobného výrobku na domácom trhu v rámci bežného obchodovania počas OP. |
| --- | --- |

b)

vážený priemerný zisk, ktorý každý spolupracujúci vyvážajúci výrobca získal pri predaji podobného výrobku na domácom trhu v rámci bežného obchodovania počas OP.

| (29) | Navrhovateľ tvrdil, že indická vývozná daň zo železnej rudy, ktorá predstavovala 30 % v OP, stlačila domáce ceny železnej rudy a znížila náklady na hlavnú surovinu pre vyvážajúcich výrobcov na 40 % ceny na svetovom trhu, pričom vplyv na vývozné ceny CIF EÚ rúrok z tvárnej zliatiny údajne predstavoval 40 – 100 EUR/tonu alebo 8 – 17 % vývoznej ceny. Za týchto okolností navrhovateľ požadoval, aby bola normálna hodnota zodpovedajúcim spôsobom upravená. |
| --- | --- |

(29)

Navrhovateľ tvrdil, že indická vývozná daň zo železnej rudy, ktorá predstavovala 30 % v OP, stlačila domáce ceny železnej rudy a znížila náklady na hlavnú surovinu pre vyvážajúcich výrobcov na 40 % ceny na svetovom trhu, pričom vplyv na vývozné ceny CIF EÚ rúrok z tvárnej zliatiny údajne predstavoval 40 – 100 EUR/tonu alebo 8 – 17 % vývoznej ceny. Za týchto okolností navrhovateľ požadoval, aby bola normálna hodnota zodpovedajúcim spôsobom upravená.

| (30) | Vyvážajúci výrobcovia tvrdili, že ceny, za ktoré nakupujú železnú rudu v Indii sú podobné cene železnej rudy, za ktorú sa vyváža z Indie. Okrem toho jeden z vyvážajúcich výrobcov tvrdil, ale až po uskutočnení overovacích návštev v Indii, že po OP začal nakupovať železnú rudu z tretích krajín. |
| --- | --- |

(30)

Vyvážajúci výrobcovia tvrdili, že ceny, za ktoré nakupujú železnú rudu v Indii sú podobné cene železnej rudy, za ktorú sa vyváža z Indie. Okrem toho jeden z vyvážajúcich výrobcov tvrdil, ale až po uskutočnení overovacích návštev v Indii, že po OP začal nakupovať železnú rudu z tretích krajín.

| (31) | Doteraz získané dôkazy neumožnili Komisii predbežne stanoviť, či sú indické domáce ceny železnej rudy v porovnaní s inými trhmi stlačené. |
| --- | --- |

(31)

Doteraz získané dôkazy neumožnili Komisii predbežne stanoviť, či sú indické domáce ceny železnej rudy v porovnaní s inými trhmi stlačené.

| (32) | Z toho vyplýva, že tvrdenia výrobného odvetvia Únie a vyvážajúcich výrobcov nebolo možné v tomto štádiu prešetrovania overiť a budú sa ďalej skúmať v konečnej fáze prešetrovania, ako aj v rámci paralelného antisubvenčného prešetrovania. |
| --- | --- |

(32)

Z toho vyplýva, že tvrdenia výrobného odvetvia Únie a vyvážajúcich výrobcov nebolo možné v tomto štádiu prešetrovania overiť a budú sa ďalej skúmať v konečnej fáze prešetrovania, ako aj v rámci paralelného antisubvenčného prešetrovania.

3.2.   Vývozná cena

| (33) | Vyvážajúci výrobcovia vyvážali do Únie zväčša cez prepojené spoločnosti, ktoré pôsobili ako dovozcovia. Vývoz uskutočnený priamo nezávislým zákazníkom predstavoval iba približne 1 % ich celkového vývozu do Únie. |
| --- | --- |

(33)

Vyvážajúci výrobcovia vyvážali do Únie zväčša cez prepojené spoločnosti, ktoré pôsobili ako dovozcovia. Vývoz uskutočnený priamo nezávislým zákazníkom predstavoval iba približne 1 % ich celkového vývozu do Únie.

| (34) | Keď vyvážajúci výrobcovia vyvážali príslušný výrobok priamo nezávislým zákazníkom v Únii, vývozná cena bola v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia cenou, ktorá bola skutočne zaplatená alebo splatná za príslušný výrobok pri predaji na vývoz do Únie. |
| --- | --- |

(34)

Keď vyvážajúci výrobcovia vyvážali príslušný výrobok priamo nezávislým zákazníkom v Únii, vývozná cena bola v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia cenou, ktorá bola skutočne zaplatená alebo splatná za príslušný výrobok pri predaji na vývoz do Únie.

| (35) | Keď vyvážajúci výrobcovia vyvážali príslušný výrobok do Únie prostredníctvom prepojených spoločností, ktoré pôsobili ako dovozca, vývozná cena bola v súlade s článkom 2 ods. 9 základného nariadenia stanovená na základe ceny, za ktorú bol dovážaný výrobok prvýkrát predaný nezávislým zákazníkom v Únii. V tomto prípade sa cena upravila s cieľom zohľadniť všetky náklady vzniknuté medzi dovozom a ďalším predajom vrátane PVA výdavkov a akumulovaných ziskov. Vzhľadom na chýbajúcu spoluprácu zo strany neprepojených dovozcov sa použil priemerný zisk vo výške 3,7 % na základe údajov v podnete. |
| --- | --- |

(35)

Keď vyvážajúci výrobcovia vyvážali príslušný výrobok do Únie prostredníctvom prepojených spoločností, ktoré pôsobili ako dovozca, vývozná cena bola v súlade s článkom 2 ods. 9 základného nariadenia stanovená na základe ceny, za ktorú bol dovážaný výrobok prvýkrát predaný nezávislým zákazníkom v Únii. V tomto prípade sa cena upravila s cieľom zohľadniť všetky náklady vzniknuté medzi dovozom a ďalším predajom vrátane PVA výdavkov a akumulovaných ziskov. Vzhľadom na chýbajúcu spoluprácu zo strany neprepojených dovozcov sa použil priemerný zisk vo výške 3,7 % na základe údajov v podnete.

| (36) | Jeden z vyvážajúcich výrobcov tvrdil, že namiesto uplatnenia článku 2 ods. 9 základného nariadenia by vývozná cena mala byť založená na transferových cenách medzi vyvážajúcim výrobcom a jeho prepojenými spoločnosťami v EÚ. Tvrdil, že tieto ceny sú spoľahlivé, pretože colné a daňové orgány (na účely DPH a dane z príjmu) niektorých členských štátov uznali, že transakcie medzi obchodníkmi a materskou spoločnosťou sú nezávislé. |
| --- | --- |

(36)

Jeden z vyvážajúcich výrobcov tvrdil, že namiesto uplatnenia článku 2 ods. 9 základného nariadenia by vývozná cena mala byť založená na transferových cenách medzi vyvážajúcim výrobcom a jeho prepojenými spoločnosťami v EÚ. Tvrdil, že tieto ceny sú spoľahlivé, pretože colné a daňové orgány (na účely DPH a dane z príjmu) niektorých členských štátov uznali, že transakcie medzi obchodníkmi a materskou spoločnosťou sú nezávislé.

| (37) | Komisia predbežne zamietla toto tvrdenie z nasledujúcich dôvodov. Po prvé, účel overovania colných orgánov sa podstatne odlišuje od overovania, ktoré vykonáva Komisia v rámci antidumpingového prešetrovania. V tomto prípade vzhľadom na to, že clo je nulové, colné orgány nemali žiadny dôvod spochybňovať deklarované vývozné ceny. Okrem toho Komisia nedostala dostatočné dôkazy preukazujúce, že daňové orgány výslovne akceptovali vývozné ceny medzi vyvážajúcim výrobcom a jeho prepojenými spoločnosťami v EÚ. |
| --- | --- |

(37)

Komisia predbežne zamietla toto tvrdenie z nasledujúcich dôvodov. Po prvé, účel overovania colných orgánov sa podstatne odlišuje od overovania, ktoré vykonáva Komisia v rámci antidumpingového prešetrovania. V tomto prípade vzhľadom na to, že clo je nulové, colné orgány nemali žiadny dôvod spochybňovať deklarované vývozné ceny. Okrem toho Komisia nedostala dostatočné dôkazy preukazujúce, že daňové orgány výslovne akceptovali vývozné ceny medzi vyvážajúcim výrobcom a jeho prepojenými spoločnosťami v EÚ.

| (38) | Po druhé, ani tvrdenie, že orgány správy DPH prijali nezávislé vývozné ceny, nemohlo byť akceptované, pretože tejto spoločnosti sa aj tak uhrádza DPH vybraná pri ďalšom predaji dovezeného tovaru. |
| --- | --- |

(38)

Po druhé, ani tvrdenie, že orgány správy DPH prijali nezávislé vývozné ceny, nemohlo byť akceptované, pretože tejto spoločnosti sa aj tak uhrádza DPH vybraná pri ďalšom predaji dovezeného tovaru.

| (39) | Napokon vyvážajúci výrobca uviedol dve nariadenia Rady, v ktorých boli transferové ceny prijaté (4). V týchto dvoch prípadoch však Komisia mohla porovnať predaj cez prepojených dovozcov s predajom cez neprepojených dovozcov, čo nie je možné v predmetnom prípade, keďže predaj cez neprepojených dovozcov nebol reprezentatívny (približne 1 % celkového predaja do EÚ). |
| --- | --- |

(39)

Napokon vyvážajúci výrobca uviedol dve nariadenia Rady, v ktorých boli transferové ceny prijaté (4). V týchto dvoch prípadoch však Komisia mohla porovnať predaj cez prepojených dovozcov s predajom cez neprepojených dovozcov, čo nie je možné v predmetnom prípade, keďže predaj cez neprepojených dovozcov nebol reprezentatívny (približne 1 % celkového predaja do EÚ).

| (40) | Pokiaľ ide o druhého vyvážajúceho výrobcu, časť celkového predaja na vývoz (približne 10 – 17 %) nebola ďalej predaná za podmienok, za ktorých bola dovezená, keďže bola spracovaná prepojenou spoločnosťou v Taliansku. Táto prepojená spoločnosť dovážala polotovary, t. j. (holé) rúrky, ktoré boli ďalej spracované pridaním vonkajšieho náteru (zinok) a vnútorného náteru (cement) rúrok. Dovážané holé rúrky, ako aj hotové rúrky sú príslušným výrobkom. Vnútorný a vonkajší náter rúrok vyžaduje značné investície do strojov a zariadení, surovín, ako aj určitý počet zamestnancov so špecifickou kvalifikáciou. |
| --- | --- |

(40)

Pokiaľ ide o druhého vyvážajúceho výrobcu, časť celkového predaja na vývoz (približne 10 – 17 %) nebola ďalej predaná za podmienok, za ktorých bola dovezená, keďže bola spracovaná prepojenou spoločnosťou v Taliansku. Táto prepojená spoločnosť dovážala polotovary, t. j. (holé) rúrky, ktoré boli ďalej spracované pridaním vonkajšieho náteru (zinok) a vnútorného náteru (cement) rúrok. Dovážané holé rúrky, ako aj hotové rúrky sú príslušným výrobkom. Vnútorný a vonkajší náter rúrok vyžaduje značné investície do strojov a zariadení, surovín, ako aj určitý počet zamestnancov so špecifickou kvalifikáciou.

| (41) | V prípade, že výrobky nie sú ďalej predané v takom stave, v akom boli dovezené, Komisia môže vytvoriť vývoznú cenu „na ľubovoľnom primeranom základe“, ako sa stanovuje v článku 2 ods. 9 základného nariadenia. V tomto prípade sa Komisia predbežne rozhodla upraviť cenu, za ktorú sa spracovaný výrobok po prvýkrát ďalej predal nezávislým zákazníkom v Únii o všetky náklady vzniknuté medzi dovozom a ďalším predajom (s výnimkou nákladov na spracovanie), PVA výdavky a zisk. Pokiaľ ide o náklady na spracovanie vynaložené v EÚ, Komisia bude ďalej prešetrovať, aby určila, či je úprava vhodná a na akej úrovni. S ohľadom na neexistenciu inej vhodnej referenčnej hodnoty bol ako úroveň zisku neprepojeného dovozcu na základe údajov v podnete použitý priemerný zisk 3,7 %. Dôvody na vytvorenie vývoznej ceny na tomto základe sú:






  — | dovážané holé rúrky sa nepredávajú na trhu Únie, pretože tieto nemôžu byť použité na vodovodné ani kanalizačné účely bez ďalšieho spracovania. Z rovnakého dôvodu nie sú holé rúrky predávané ani na domácom trhu v Indii, |
| --- | --- | --- |

(41)

V prípade, že výrobky nie sú ďalej predané v takom stave, v akom boli dovezené, Komisia môže vytvoriť vývoznú cenu „na ľubovoľnom primeranom základe“, ako sa stanovuje v článku 2 ods. 9 základného nariadenia. V tomto prípade sa Komisia predbežne rozhodla upraviť cenu, za ktorú sa spracovaný výrobok po prvýkrát ďalej predal nezávislým zákazníkom v Únii o všetky náklady vzniknuté medzi dovozom a ďalším predajom (s výnimkou nákladov na spracovanie), PVA výdavky a zisk. Pokiaľ ide o náklady na spracovanie vynaložené v EÚ, Komisia bude ďalej prešetrovať, aby určila, či je úprava vhodná a na akej úrovni. S ohľadom na neexistenciu inej vhodnej referenčnej hodnoty bol ako úroveň zisku neprepojeného dovozcu na základe údajov v podnete použitý priemerný zisk 3,7 %. Dôvody na vytvorenie vývoznej ceny na tomto základe sú:

—

dovážané holé rúrky sa nepredávajú na trhu Únie, pretože tieto nemôžu byť použité na vodovodné ani kanalizačné účely bez ďalšieho spracovania. Z rovnakého dôvodu nie sú holé rúrky predávané ani na domácom trhu v Indii,

| — | vzhľadom na rozsah nákladov na spracovanie, ktoré sú značné v dôsledku zariadení, surovín a pracovnej sily potrebných na transformáciu dovezených holých rúrok na použiteľný výrobok, odpočítanie týchto nákladov, ktoré sú oveľa vyššie ako náklady na konečnú úpravu výrobku podľa požiadaviek zákazníka, by viedlo k neprimeraným a umelým výsledkom. |
| --- | --- |

—

vzhľadom na rozsah nákladov na spracovanie, ktoré sú značné v dôsledku zariadení, surovín a pracovnej sily potrebných na transformáciu dovezených holých rúrok na použiteľný výrobok, odpočítanie týchto nákladov, ktoré sú oveľa vyššie ako náklady na konečnú úpravu výrobku podľa požiadaviek zákazníka, by viedlo k neprimeraným a umelým výsledkom.

| (42) | Pokiaľ ide o iné výrobky, ktoré boli dovezené, obidvaja vyvážajúci výrobcovia mali prepojeného dovozcu v Spojenom kráľovstve, ktorý ďalej spracovával dovezené výrobky pridaním prírub a rezaním rúrok na menšie veľkosti. |
| --- | --- |

(42)

Pokiaľ ide o iné výrobky, ktoré boli dovezené, obidvaja vyvážajúci výrobcovia mali prepojeného dovozcu v Spojenom kráľovstve, ktorý ďalej spracovával dovezené výrobky pridaním prírub a rezaním rúrok na menšie veľkosti.

| (43) | Komisia preto vývoznú cenu týchto iných výrobkov vytvorila v súlade s článkom 2 ods. 9 základného nariadenia úpravou ceny, za ktorú sa dovezený výrobok prvýkrát ďalej predal nezávislým zákazníkom v Únii, o všetky náklady, ktoré vznikli od dovozu po predaj, vrátane nákladov na spracovanie v Únii, PVA výdavky a o zisk s cieľom dopracovať sa späť k cene za nespracovaný výrobok (nenarezaný a/alebo bez prírub). S ohľadom na neexistenciu inej vhodnej referenčnej hodnoty bol ako úroveň zisku neprepojeného dovozcu na základe údajov v podnete použitý priemerný zisk 3,7 %. |
| --- | --- |

(43)

Komisia preto vývoznú cenu týchto iných výrobkov vytvorila v súlade s článkom 2 ods. 9 základného nariadenia úpravou ceny, za ktorú sa dovezený výrobok prvýkrát ďalej predal nezávislým zákazníkom v Únii, o všetky náklady, ktoré vznikli od dovozu po predaj, vrátane nákladov na spracovanie v Únii, PVA výdavky a o zisk s cieľom dopracovať sa späť k cene za nespracovaný výrobok (nenarezaný a/alebo bez prírub). S ohľadom na neexistenciu inej vhodnej referenčnej hodnoty bol ako úroveň zisku neprepojeného dovozcu na základe údajov v podnete použitý priemerný zisk 3,7 %.

| (44) | Jeden z vyvážajúcich výrobcov tvrdil, že v prípade druhov výrobku, ktoré neboli ďalej predané v stave, v akom boli dovezené, keďže boli spracované prostredníctvom prepojenej spoločnosti, by Komisia mala vývoznú cenu vytvoriť nie na základe cien účtovaných prvým nezávislým zákazníkom, ale skôr na základe priameho predaja vyvážajúceho výrobcu do EÚ, s možnosťou doplnenia o vývozné ceny spoločnosti pre nezávislých zákazníkov v tretích krajinách. |
| --- | --- |

(44)

Jeden z vyvážajúcich výrobcov tvrdil, že v prípade druhov výrobku, ktoré neboli ďalej predané v stave, v akom boli dovezené, keďže boli spracované prostredníctvom prepojenej spoločnosti, by Komisia mala vývoznú cenu vytvoriť nie na základe cien účtovaných prvým nezávislým zákazníkom, ale skôr na základe priameho predaja vyvážajúceho výrobcu do EÚ, s možnosťou doplnenia o vývozné ceny spoločnosti pre nezávislých zákazníkov v tretích krajinách.

| (45) | Komisia predbežne dospela k záveru, že navrhovaný prístup by sa mal zamietnuť. Po prvé, priamy predaj vyvážajúceho výrobcu do EÚ bol počas OP veľmi obmedzený, a to tak z hľadiska objemu, ako aj hodnoty, a preto nie je reprezentatívny. Po druhé, predaj do tretích krajín nie je vhodným základom, pretože dostatočne neodráža ekonomickú situáciu a správanie sa vyvážajúceho výrobcu na trhu Únie, najmä vzhľadom na skutočnosť, že vyvážajúci výrobca predával do Únie vo veľkých množstvách prostredníctvom prepojených obchodníkov počas rovnakého obdobia. |
| --- | --- |

(45)

Komisia predbežne dospela k záveru, že navrhovaný prístup by sa mal zamietnuť. Po prvé, priamy predaj vyvážajúceho výrobcu do EÚ bol počas OP veľmi obmedzený, a to tak z hľadiska objemu, ako aj hodnoty, a preto nie je reprezentatívny. Po druhé, predaj do tretích krajín nie je vhodným základom, pretože dostatočne neodráža ekonomickú situáciu a správanie sa vyvážajúceho výrobcu na trhu Únie, najmä vzhľadom na skutočnosť, že vyvážajúci výrobca predával do Únie vo veľkých množstvách prostredníctvom prepojených obchodníkov počas rovnakého obdobia.

| (46) | Vyvážajúci výrobca tiež tvrdil, že úpravy by sa mali obmedziť na tie „ktoré vznikli medzi dovozom a ďalším predajom“, a preto by sa primeraným spôsobom mali vzťahovať na proces ďalšieho predaja. Tieto náklady teda môžu zahŕňať PVA náklady, ktoré obvykle znáša výrobca, spracovateľ alebo vývozca. PVA náklady prepojených spoločností v EÚ by neboli primerané náklady pre spoločnosť, ktorá je len dovozcom. Vyvážajúci výrobca a jeho prepojené spoločnosti v EÚ sú údajne jeden hospodársky subjekt, čo by malo vplyv na druh úprav, ktoré sa môžu urobiť na vytvorenie vývoznej ceny. |
| --- | --- |

(46)

Vyvážajúci výrobca tiež tvrdil, že úpravy by sa mali obmedziť na tie „ktoré vznikli medzi dovozom a ďalším predajom“, a preto by sa primeraným spôsobom mali vzťahovať na proces ďalšieho predaja. Tieto náklady teda môžu zahŕňať PVA náklady, ktoré obvykle znáša výrobca, spracovateľ alebo vývozca. PVA náklady prepojených spoločností v EÚ by neboli primerané náklady pre spoločnosť, ktorá je len dovozcom. Vyvážajúci výrobca a jeho prepojené spoločnosti v EÚ sú údajne jeden hospodársky subjekt, čo by malo vplyv na druh úprav, ktoré sa môžu urobiť na vytvorenie vývoznej ceny.

| (47) | Spoločnosť ďalej tvrdila, že PVA a zisk, ktoré sa majú použiť na vytvorenie vývoznej ceny, by sa mali prepočítať tak, aby sa týkali iba činnosti dovozcu. |
| --- | --- |

(47)

Spoločnosť ďalej tvrdila, že PVA a zisk, ktoré sa majú použiť na vytvorenie vývoznej ceny, by sa mali prepočítať tak, aby sa týkali iba činnosti dovozcu.

| (48) | Pokiaľ ide o tvrdenie, že úpravy by sa mali obmedziť na tie „ktoré vznikli medzi dovozom a ďalším predajom“, Komisia odkazuje na ustálenú judikatúru Súdneho dvora Európskej únie, podľa ktorej článok 2 ods. 9 základného nariadenia nebráni vykonaniu úprav o náklady, ktoré vznikli pred dovozom v takej miere, v akej tieto náklady obvykle znáša dovozca. Okrem toho z tejto judikatúry vyplýva, že existencia jedného hospodárskeho subjektu nemá vplyv na uplatniteľnosť a úpravy uvedené v článku 2 ods. 9 základného nariadenia. Z tejto judikatúry vyplýva aj to, že skutočnosť, že prepojené spoločnosti vykonávajú iba určité funkcie, nie je prekážkou uplatnenia článku 2 ods. 9 základného nariadenia, odráža sa však v nižšej sume PVA nákladov, ktoré sa majú odpočítať od ceny, za akú sa príslušný výrobok prvýkrát ďalej predá nezávislému kupujúcemu. V každom prípade zainteresovaná strana, ktorá zamýšľa spochybniť rozsah úprav vykonaných na základe článku 2 ods. 9 základného nariadenia, nesie dôkazné bremeno. Preto, ak táto strana považuje úpravy za nadmerné, musí poskytnúť konkrétne dôkazy a výpočty zdôvodňujúce tieto tvrdenia a predovšetkým alternatívnu sadzbu. Keďže Komisia zastáva názor, že úroveň PVA nákladov predbežne použitá na vytvorenie vývoznej ceny odráža činnosti vykonávané prepojenými spoločnosťami, predbežne zamietla tieto tvrdenia. |
| --- | --- |

(48)

Pokiaľ ide o tvrdenie, že úpravy by sa mali obmedziť na tie „ktoré vznikli medzi dovozom a ďalším predajom“, Komisia odkazuje na ustálenú judikatúru Súdneho dvora Európskej únie, podľa ktorej článok 2 ods. 9 základného nariadenia nebráni vykonaniu úprav o náklady, ktoré vznikli pred dovozom v takej miere, v akej tieto náklady obvykle znáša dovozca. Okrem toho z tejto judikatúry vyplýva, že existencia jedného hospodárskeho subjektu nemá vplyv na uplatniteľnosť a úpravy uvedené v článku 2 ods. 9 základného nariadenia. Z tejto judikatúry vyplýva aj to, že skutočnosť, že prepojené spoločnosti vykonávajú iba určité funkcie, nie je prekážkou uplatnenia článku 2 ods. 9 základného nariadenia, odráža sa však v nižšej sume PVA nákladov, ktoré sa majú odpočítať od ceny, za akú sa príslušný výrobok prvýkrát ďalej predá nezávislému kupujúcemu. V každom prípade zainteresovaná strana, ktorá zamýšľa spochybniť rozsah úprav vykonaných na základe článku 2 ods. 9 základného nariadenia, nesie dôkazné bremeno. Preto, ak táto strana považuje úpravy za nadmerné, musí poskytnúť konkrétne dôkazy a výpočty zdôvodňujúce tieto tvrdenia a predovšetkým alternatívnu sadzbu. Keďže Komisia zastáva názor, že úroveň PVA nákladov predbežne použitá na vytvorenie vývoznej ceny odráža činnosti vykonávané prepojenými spoločnosťami, predbežne zamietla tieto tvrdenia.

3.3.   Porovnanie

| (49) | Komisia porovnala normálnu hodnotu a vývoznú cenu spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov na základe cien zo závodu. |
| --- | --- |

(49)

Komisia porovnala normálnu hodnotu a vývoznú cenu spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov na základe cien zo závodu.

| (50) | Navrhovateľ požiadal Komisiu, aby uplatnila výnimočnú metodiku cieleného dumpingu stanovenú v druhej vete článku 2 ods. 11 základného antidumpingového nariadenia, pretože „existuje model vývozných cien, ktorý sa významne odlišuje medzi jednotlivými kupujúcimi a regiónmi, čo bude mať za následok podstatne vyššie dumpingové rozpätia [keďže] indickí vývozcovia sa zameriavajú na [...] Spojené kráľovstvo, Španielsko, Taliansko a Francúzsko a určitých veľkých zákazníkov“. |
| --- | --- |

(50)

Navrhovateľ požiadal Komisiu, aby uplatnila výnimočnú metodiku cieleného dumpingu stanovenú v druhej vete článku 2 ods. 11 základného antidumpingového nariadenia, pretože „existuje model vývozných cien, ktorý sa významne odlišuje medzi jednotlivými kupujúcimi a regiónmi, čo bude mať za následok podstatne vyššie dumpingové rozpätia [keďže] indickí vývozcovia sa zameriavajú na [...] Spojené kráľovstvo, Španielsko, Taliansko a Francúzsko a určitých veľkých zákazníkov“.

| (51) | Komisia predbežne zamietla tvrdenia týkajúce sa cieleného dumpingu, pretože navrhovateľ nepredložil dostatočné dôkazy na podporu svojho tvrdenia. Jediné predložené dôkazy boli údaje Eurostatu, z ktorých vyplýva, že väčšina vývozu vyvážajúcich výrobcov do EÚ vstupuje len cez štyri členské štáty. Tento vývoz by však mohol byť následne odoslaný aj do iných členských štátov. Okrem toho, a čo je dôležitejšie, neboli predložené žiadne údaje preukazujúce rozdiely v cenách medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

(51)

Komisia predbežne zamietla tvrdenia týkajúce sa cieleného dumpingu, pretože navrhovateľ nepredložil dostatočné dôkazy na podporu svojho tvrdenia. Jediné predložené dôkazy boli údaje Eurostatu, z ktorých vyplýva, že väčšina vývozu vyvážajúcich výrobcov do EÚ vstupuje len cez štyri členské štáty. Tento vývoz by však mohol byť následne odoslaný aj do iných členských štátov. Okrem toho, a čo je dôležitejšie, neboli predložené žiadne údaje preukazujúce rozdiely v cenách medzi členskými štátmi.

| (52) | Navyše Komisia nemohla stanoviť model vývozných cien, ktorý sa významne odlišuje medzi jednotlivými kupujúcimi a regiónmi. Prešetrovanie ukázalo, že predajné ceny výrobcov z Únie v niektorých členských štátoch boli nižšie ako priemer Únie, ale nemohlo sa to viazať na žiadne praktiky cieleného dumpingu, a to najmä preto, že taká situácia už existovala predtým, ako do EÚ začali vyvážať indickí vyvážajúci výrobcovia. |
| --- | --- |

(52)

Navyše Komisia nemohla stanoviť model vývozných cien, ktorý sa významne odlišuje medzi jednotlivými kupujúcimi a regiónmi. Prešetrovanie ukázalo, že predajné ceny výrobcov z Únie v niektorých členských štátoch boli nižšie ako priemer Únie, ale nemohlo sa to viazať na žiadne praktiky cieleného dumpingu, a to najmä preto, že taká situácia už existovala predtým, ako do EÚ začali vyvážať indickí vyvážajúci výrobcovia.

| (53) | V prípade, že to bolo odôvodnené potrebou zabezpečiť spravodlivé porovnanie, Komisia v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia upravila normálnu hodnotu a/alebo vývoznú cenu s cieľom zohľadniť rozdiely, ktoré ovplyvňujú ceny a porovnateľnosť cien. Úpravy sa vykonali o náklady na dopravu a poistenie, manipuláciu, balenie, úverové náklady, bankové poplatky, provízie, dovozné poplatky a popredajné náklady. Nevykonala sa však úprava o vrátenie cla, keďže vyvážajúci výrobcovia nepreukázali, že nezaplatené alebo nepreplatené dane z predaja na vývoz boli zahrnuté do ceny na domácom trhu. |
| --- | --- |

(53)

V prípade, že to bolo odôvodnené potrebou zabezpečiť spravodlivé porovnanie, Komisia v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia upravila normálnu hodnotu a/alebo vývoznú cenu s cieľom zohľadniť rozdiely, ktoré ovplyvňujú ceny a porovnateľnosť cien. Úpravy sa vykonali o náklady na dopravu a poistenie, manipuláciu, balenie, úverové náklady, bankové poplatky, provízie, dovozné poplatky a popredajné náklady. Nevykonala sa však úprava o vrátenie cla, keďže vyvážajúci výrobcovia nepreukázali, že nezaplatené alebo nepreplatené dane z predaja na vývoz boli zahrnuté do ceny na domácom trhu.

| (54) | Indickí vyvážajúci výrobcovia v neskorej fáze prešetrovania tvrdili, že existujú značné fyzické rozdiely v kontrolných číslach výrobku (PCN), ktoré by opodstatňovali úpravy na účely spravodlivého porovnania cien alebo vylúčenie určitých osobitných výrobkov predávaných navrhovateľom. Informácie preukazujúce takéto rozdiely vo fyzikálnych vlastnostiach a potenciálnej hodnote úprav neboli dostatočne podložené na to, aby bolo možné zaujať stanovisko v tejto fáze prešetrovania. Toto tvrdenie sa preto predbežne zamieta. |
| --- | --- |

(54)

Indickí vyvážajúci výrobcovia v neskorej fáze prešetrovania tvrdili, že existujú značné fyzické rozdiely v kontrolných číslach výrobku (PCN), ktoré by opodstatňovali úpravy na účely spravodlivého porovnania cien alebo vylúčenie určitých osobitných výrobkov predávaných navrhovateľom. Informácie preukazujúce takéto rozdiely vo fyzikálnych vlastnostiach a potenciálnej hodnote úprav neboli dostatočne podložené na to, aby bolo možné zaujať stanovisko v tejto fáze prešetrovania. Toto tvrdenie sa preto predbežne zamieta.

3.4.   Dumpingové rozpätia

| (55) | Komisia pre vyvážajúcich výrobcov porovnala váženú priemernú normálnu hodnotu každého druhu podobného výrobku s váženou priemernou vývoznou cenou zodpovedajúceho druhu príslušného výrobku v súlade s článkom 2 ods. 11 a ods. 12 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(55)

Komisia pre vyvážajúcich výrobcov porovnala váženú priemernú normálnu hodnotu každého druhu podobného výrobku s váženou priemernou vývoznou cenou zodpovedajúceho druhu príslušného výrobku v súlade s článkom 2 ods. 11 a ods. 12 základného nariadenia.

| (56) | Úroveň spolupráce sa v tomto prípade považovala za vysokú, pretože dovoz spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov predstavoval 100 % celkového dovozu do Únie počas OP. Na základe toho sa Komisia rozhodla stanoviť zvyškové dumpingové rozpätie na úrovni spolupracujúcej spoločnosti, ktorá mala najvyššie dumpingové rozpätie. |
| --- | --- |

(56)

Úroveň spolupráce sa v tomto prípade považovala za vysokú, pretože dovoz spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov predstavoval 100 % celkového dovozu do Únie počas OP. Na základe toho sa Komisia rozhodla stanoviť zvyškové dumpingové rozpätie na úrovni spolupracujúcej spoločnosti, ktorá mala najvyššie dumpingové rozpätie.

| (57) | Dočasné dumpingové rozpätia vyjadrené ako percentuálny podiel ceny CIF na hranici Únie, clo nezaplatené, sú takéto:






  Názov spoločnosti | Dočasné dumpingové rozpätie |
| --- | --- | --- |
| Jindal Saw Ltd | 31,2 % |
| Electrosteel Casting Ltd | 15,3 % |
| Všetky ostatné spoločnosti | 31,2 % |

(57)

Dočasné dumpingové rozpätia vyjadrené ako percentuálny podiel ceny CIF na hranici Únie, clo nezaplatené, sú takéto:

Názov spoločnosti

Dočasné dumpingové rozpätie

Jindal Saw Ltd

31,2 %

Electrosteel Casting Ltd

15,3 %

Všetky ostatné spoločnosti

31,2 %

4.   UJMA

4.1.   Vymedzenie výrobného odvetvia Únie a výroby v Únii

| (58) | Podobný výrobok vyrábali počas obdobia prešetrovania v Únii traja výrobcovia. Títo výrobcovia predstavujú „výrobné odvetvie Únie“ v zmysle článku 4 ods. 1 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(58)

Podobný výrobok vyrábali počas obdobia prešetrovania v Únii traja výrobcovia. Títo výrobcovia predstavujú „výrobné odvetvie Únie“ v zmysle článku 4 ods. 1 základného nariadenia.

| (59) | Keďže v Únii sú len traja výrobcovia a spoločnosť SG PAM Group poskytla údaje pre svoje dcérske spoločnosti a odhady pre jediného nespolupracujúceho výrobcu z Únie, sú všetky údaje uvedené v indexovanej podobe alebo ako rozsahy, aby bola chránená dôvernosť informácií iného výrobcu z Únie, ktorý spolupracoval pri prešetrovaní. |
| --- | --- |

(59)

Keďže v Únii sú len traja výrobcovia a spoločnosť SG PAM Group poskytla údaje pre svoje dcérske spoločnosti a odhady pre jediného nespolupracujúceho výrobcu z Únie, sú všetky údaje uvedené v indexovanej podobe alebo ako rozsahy, aby bola chránená dôvernosť informácií iného výrobcu z Únie, ktorý spolupracoval pri prešetrovaní.

| (60) | Celková výroba v Únii počas obdobia prešetrovania bola stanovená na [550 000 – 650 000] ton. Komisia stanovila celkovú výrobu v Únii na základe všetkých dostupných informácií o výrobnom odvetví Únie, ako sú informácie poskytnuté v podnete týkajúce sa nespolupracujúceho výrobcu a údaje zozbierané od spolupracujúcich výrobcov z Únie počas prešetrovania. Ako sa uvádza v odôvodnení 7, traja výrobcovia v Únii a dvaja spolupracujúci výrobcovia predstavujú približne 96 % celkovej výroby v Únii. |
| --- | --- |

(60)

Celková výroba v Únii počas obdobia prešetrovania bola stanovená na [550 000 – 650 000] ton. Komisia stanovila celkovú výrobu v Únii na základe všetkých dostupných informácií o výrobnom odvetví Únie, ako sú informácie poskytnuté v podnete týkajúce sa nespolupracujúceho výrobcu a údaje zozbierané od spolupracujúcich výrobcov z Únie počas prešetrovania. Ako sa uvádza v odôvodnení 7, traja výrobcovia v Únii a dvaja spolupracujúci výrobcovia predstavujú približne 96 % celkovej výroby v Únii.

4.2.   Spotreba v Únii

| (61) | Komisia stanovila spotrebu v Únii na základe objemu celkového predaja výrobného odvetvia Únie v Únii a dovozu z tretích krajín do Únie. Komisia stanovila celkový predaj výrobného odvetvia Únie na základe informácií získaných od spolupracujúcich výrobcov z Únie a informácií poskytnutých v podnete týkajúcich sa nespolupracujúceho výrobcu. Objem dovozu sa získal z údajov Eurostatu. |
| --- | --- |

(61)

Komisia stanovila spotrebu v Únii na základe objemu celkového predaja výrobného odvetvia Únie v Únii a dovozu z tretích krajín do Únie. Komisia stanovila celkový predaj výrobného odvetvia Únie na základe informácií získaných od spolupracujúcich výrobcov z Únie a informácií poskytnutých v podnete týkajúcich sa nespolupracujúceho výrobcu. Objem dovozu sa získal z údajov Eurostatu.

| (62) | Spotreba v Únii sa vyvíjala takto:

  Spotreba v Únii | 2011 | 2012 | 2013 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Index | 100 | 84 | 83 | 97 |
| Zdroj: vyplnený dotazník, informácie uvedené v podnete a Eurostat. |

(62)

Spotreba v Únii sa vyvíjala takto:

Spotreba v Únii

2011

2012

2013

OP

Index

100

84

83

97

Zdroj: vyplnený dotazník, informácie uvedené v podnete a Eurostat.

| (63) | Počas posudzovaného obdobia sa spotreba v Únii znížila o 3,3 %. Spotreba v Únii zaznamenala výrazné zmeny – značný pokles medzi rokmi 2011 a 2012 (o viac ako 16 %), ale výrazne zvýšenie v období prešetrovania. Koncoví používatelia rúrok z tvárnej zliatiny sú služby zásobovania vodou, kanalizácie a zavlažovania. Najčastejšie sú to verejné subjekty závislé od štátneho financovania. V rokoch 2011 a 2012 sa hospodárska kríza zmenila na plnohodnotnú krízu verejného dlhu. Toto podnietilo vlády Únie drasticky znížiť verejné investície a výdavky, čo vysvetľuje výrazný pokles dopytu po rúrkach z tvárnej zliatiny, najmä v krajinách, ako je Španielsko, Portugalsko a Taliansko. |
| --- | --- |

(63)

Počas posudzovaného obdobia sa spotreba v Únii znížila o 3,3 %. Spotreba v Únii zaznamenala výrazné zmeny – značný pokles medzi rokmi 2011 a 2012 (o viac ako 16 %), ale výrazne zvýšenie v období prešetrovania. Koncoví používatelia rúrok z tvárnej zliatiny sú služby zásobovania vodou, kanalizácie a zavlažovania. Najčastejšie sú to verejné subjekty závislé od štátneho financovania. V rokoch 2011 a 2012 sa hospodárska kríza zmenila na plnohodnotnú krízu verejného dlhu. Toto podnietilo vlády Únie drasticky znížiť verejné investície a výdavky, čo vysvetľuje výrazný pokles dopytu po rúrkach z tvárnej zliatiny, najmä v krajinách, ako je Španielsko, Portugalsko a Taliansko.

4.3.   Dovoz z Indie

4.3.1.   Objem dovozu z Indie a podiel na trhu

| (64) | Komisia stanovila objem dovozu na základe údajov Eurostatu. Údaje Eurostatu boli v súlade s údajmi, ktoré predložili vyvážajúci výrobcovia z Indie. Podiel dovozu na trhu sa určil na rovnakom základe. |
| --- | --- |

(64)

Komisia stanovila objem dovozu na základe údajov Eurostatu. Údaje Eurostatu boli v súlade s údajmi, ktoré predložili vyvážajúci výrobcovia z Indie. Podiel dovozu na trhu sa určil na rovnakom základe.

| (65) | Dovoz z príslušnej krajiny do Únie sa vyvíjal takto:

  Objem dovozu a podiel na trhu (v tonách) | 2011 | 2012 | 2013 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem dovozu z Indie | 75 000 – 85 000 | 60 000 – 70 000 | 75 000 – 85 000 | 95 000 – 105 000 |
| Index objemu dovozu | 100 | 83 | 101 | 123 |
| Index podielu na trhu | 100 | 99 | 122 | 127 |
| Zdroj: Eurostat, vyplnené dotazníky. |

(65)

Dovoz z príslušnej krajiny do Únie sa vyvíjal takto:

Objem dovozu a podiel na trhu (v tonách)

2011

2012

2013

OP

Objem dovozu z Indie

75 000 – 85 000

60 000 – 70 000

75 000 – 85 000

95 000 – 105 000

Index objemu dovozu

100

83

101

123

Index podielu na trhu

100

99

122

127

Zdroj: Eurostat, vyplnené dotazníky.

| (66) | Objemy dovozu z Indie sa značne zvýšili o viac ako 22 % počas posudzovaného obdobia napriek zmenšujúcemu sa trhu. Indickí vyvážajúci výrobcovia získali 3,5 percentuálnych bodov podielu na trhu v rovnakom období. |
| --- | --- |

(66)

Objemy dovozu z Indie sa značne zvýšili o viac ako 22 % počas posudzovaného obdobia napriek zmenšujúcemu sa trhu. Indickí vyvážajúci výrobcovia získali 3,5 percentuálnych bodov podielu na trhu v rovnakom období.

4.3.2.   Ceny dovozu z Indie a cenové podhodnotenie

| (67) | Komisia stanovila ceny dovozu na základe údajov Eurostatu. Cenové podhodnotenie dovozu sa stanovilo na základe údajov, ktoré predložili vyvážajúci výrobcovia z Indie a výrobné odvetvie Únie. |
| --- | --- |

(67)

Komisia stanovila ceny dovozu na základe údajov Eurostatu. Cenové podhodnotenie dovozu sa stanovilo na základe údajov, ktoré predložili vyvážajúci výrobcovia z Indie a výrobné odvetvie Únie.

| (68) | Priemerná cena dovozu z Indie do Únie sa vyvíjala takto:

  Dovozné ceny (v EUR/tonu) | 2011 | 2012 | 2013 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| India | 650 – 750 | 700 – 800 | 600 – 700 | 600 – 700 |
| Index | 100 | 106 | 99 | 98 |
| Zdroj: Eurostat, vyplnené dotazníky. |

(68)

Priemerná cena dovozu z Indie do Únie sa vyvíjala takto:

Dovozné ceny (v EUR/tonu)

2011

2012

2013

OP

India

650 – 750

700 – 800

600 – 700

600 – 700

Index

100

106

99

98

Zdroj: Eurostat, vyplnené dotazníky.

| (69) | Indické ceny sa počas celého posudzovaného obdobia mierne znížili. Indické ceny sa v roku 2012 zvýšili (o 5,7 %), ale v roku 2013 klesli ešte viac (– 6,2 %). |
| --- | --- |

(69)

Indické ceny sa počas celého posudzovaného obdobia mierne znížili. Indické ceny sa v roku 2012 zvýšili (o 5,7 %), ale v roku 2013 klesli ešte viac (– 6,2 %).

| (70) | Komisia stanovila cenové podhodnotenie počas obdobia prešetrovania tak, že porovnala:






  a) | vážené priemerné predajné ceny jednotlivých druhov výrobku vyrábaných výrobcami z Únie, účtované neprepojeným zákazníkom na trhu Únie, upravené na úroveň cien zo závodu; a |
| --- | --- | --- |

(70)

Komisia stanovila cenové podhodnotenie počas obdobia prešetrovania tak, že porovnala:

a)

vážené priemerné predajné ceny jednotlivých druhov výrobku vyrábaných výrobcami z Únie, účtované neprepojeným zákazníkom na trhu Únie, upravené na úroveň cien zo závodu; a

| b) | zodpovedajúce vážené priemerné ceny podľa druhu výrobku za dovoz spolupracujúcich indických výrobcov pre prvého nezávislého zákazníka na trhu Únie, stanovené na základe CIF (náklady, poistenie a prepravné) s príslušnými úpravami o náklady po dovoze. |
| --- | --- |

b)

zodpovedajúce vážené priemerné ceny podľa druhu výrobku za dovoz spolupracujúcich indických výrobcov pre prvého nezávislého zákazníka na trhu Únie, stanovené na základe CIF (náklady, poistenie a prepravné) s príslušnými úpravami o náklady po dovoze.

| c) | Ceny boli porovnané podľa jednotlivých druhov transakcií na rovnakej úrovni obchodu, v prípade potreby náležite upravené a po odpočítaní rabatov a zliav. Výsledok porovnania bol vyjadrený ako percentuálny podiel obratu výrobcov z Únie počas obdobia prešetrovania. Vyplynulo z toho vážené priemerné rozpätie podhodnotenia vo výške 34 % a 42,4 % v prípade dvoch spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov. |
| --- | --- |

c)

Ceny boli porovnané podľa jednotlivých druhov transakcií na rovnakej úrovni obchodu, v prípade potreby náležite upravené a po odpočítaní rabatov a zliav. Výsledok porovnania bol vyjadrený ako percentuálny podiel obratu výrobcov z Únie počas obdobia prešetrovania. Vyplynulo z toho vážené priemerné rozpätie podhodnotenia vo výške 34 % a 42,4 % v prípade dvoch spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov.

4.4.   Hospodárska situácia výrobného odvetvia Únie

4.4.1.   Všeobecné poznámky

| (71) | V súlade s článkom 3 ods. 5 základného nariadenia zahŕňalo skúmanie vplyvu dumpingového dovozu na výrobné odvetvie Únie hodnotenie všetkých hospodárskych ukazovateľov, ktoré mali počas posudzovaného obdobia vplyv na stav výrobného odvetvia Únie. |
| --- | --- |

(71)

V súlade s článkom 3 ods. 5 základného nariadenia zahŕňalo skúmanie vplyvu dumpingového dovozu na výrobné odvetvie Únie hodnotenie všetkých hospodárskych ukazovateľov, ktoré mali počas posudzovaného obdobia vplyv na stav výrobného odvetvia Únie.

| (72) | Na účely stanovenia ujmy Komisia rozlišovala medzi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazovateľmi ujmy. Komisia hodnotila makroekonomické ukazovatele ujmy na základe údajov uvedených v dotazníkoch spolupracujúcich výrobcov Únie a na základe odhadov uvedených v podnete týkajúcich sa nespolupracujúceho výrobcu. Komisia vyhodnotila mikroekonomické ukazovatele na základe údajov uvedených v dotazníkoch spolupracujúcich výrobcov v Únii. O oboch súboroch údajov sa konštatovalo, že sú reprezentatívne, pokiaľ ide o hospodársku situáciu výrobného odvetvia Únie. |
| --- | --- |

(72)

Na účely stanovenia ujmy Komisia rozlišovala medzi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazovateľmi ujmy. Komisia hodnotila makroekonomické ukazovatele ujmy na základe údajov uvedených v dotazníkoch spolupracujúcich výrobcov Únie a na základe odhadov uvedených v podnete týkajúcich sa nespolupracujúceho výrobcu. Komisia vyhodnotila mikroekonomické ukazovatele na základe údajov uvedených v dotazníkoch spolupracujúcich výrobcov v Únii. O oboch súboroch údajov sa konštatovalo, že sú reprezentatívne, pokiaľ ide o hospodársku situáciu výrobného odvetvia Únie.

| (73) | Makroekonomické ukazovatele sú: výroba, výrobná kapacita, využitie kapacity, objem predaja, podiel na trhu, rast, zamestnanosť, produktivita, veľkosť dumpingového rozpätia a zotavenie sa z dumpingu v minulosti. |
| --- | --- |

(73)

Makroekonomické ukazovatele sú: výroba, výrobná kapacita, využitie kapacity, objem predaja, podiel na trhu, rast, zamestnanosť, produktivita, veľkosť dumpingového rozpätia a zotavenie sa z dumpingu v minulosti.

| (74) | Mikroekonomické ukazovatele sú tieto: priemerné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, zásoby, ziskovosť, peňažný tok, investície, návratnosť investícií a schopnosť získavať kapitál. |
| --- | --- |

(74)

Mikroekonomické ukazovatele sú tieto: priemerné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, zásoby, ziskovosť, peňažný tok, investície, návratnosť investícií a schopnosť získavať kapitál.

4.4.2.   Makroekonomické ukazovatele

4.4.2.1.   Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity

| (75) | Celková výroba v Únii, výrobná kapacita a využitie kapacity sa v posudzovanom období vyvíjali takto:

  Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity | 2011 | 2012 | 2013 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Index objemu výroby | 100 | 79 | 91 | 101 |
| Index výrobnej kapacity | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Využitie kapacity (%) | 52 – 57 | 42 – 47 | 45 – 50 | 53 – 58 |
| Zdroj: vyplnený dotazník a informácie uvedené v podnete. |

(75)

Celková výroba v Únii, výrobná kapacita a využitie kapacity sa v posudzovanom období vyvíjali takto:

Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity

2011

2012

2013

OP

Index objemu výroby

100

79

91

101

Index výrobnej kapacity

100

100

100

100

Využitie kapacity (%)

52 – 57

42 – 47

45 – 50

53 – 58

Zdroj: vyplnený dotazník a informácie uvedené v podnete.

| (76) | Celková výroba výrobného odvetvia Únie bola počas obdobia prešetrovania mierne vyššia ako v roku 2011, a to napriek oveľa nižšej úrovni predaja v EÚ v období prešetrovania. Zvýšenie výroby sa vysvetľuje zvýšením predaja na vývoz. |
| --- | --- |

(76)

Celková výroba výrobného odvetvia Únie bola počas obdobia prešetrovania mierne vyššia ako v roku 2011, a to napriek oveľa nižšej úrovni predaja v EÚ v období prešetrovania. Zvýšenie výroby sa vysvetľuje zvýšením predaja na vývoz.

| (77) | Kapacita zostala počas celého posudzovaného obdobia stabilná. Využitie kapacity mierne stúplo v súlade s nárastom výroby počas posudzovaného obdobia. Napriek tomu však využitie kapacity zostalo nízke [53 – 58 %]. Výroba rúrok z tvárnej zliatiny je odvetvie vyznačujúce sa pomerne vysokými fixnými nákladmi. Nízke využitie kapacity zhoršuje absorpciu fixných nákladov, čo je jednou z príčin nízkej ziskovosti výrobného odvetvia Únie. |
| --- | --- |

(77)

Kapacita zostala počas celého posudzovaného obdobia stabilná. Využitie kapacity mierne stúplo v súlade s nárastom výroby počas posudzovaného obdobia. Napriek tomu však využitie kapacity zostalo nízke [53 – 58 %]. Výroba rúrok z tvárnej zliatiny je odvetvie vyznačujúce sa pomerne vysokými fixnými nákladmi. Nízke využitie kapacity zhoršuje absorpciu fixných nákladov, čo je jednou z príčin nízkej ziskovosti výrobného odvetvia Únie.

4.4.2.2.   Objem predaja a podiel na trhu

| (78) | Objem predaja výrobného odvetvia Únie a jeho podiel na trhu sa v posudzovanom období vyvíjali takto:

  Objem predaja a podiel na trhu výrobného odvetvia Únie | 2011 | 2012 | 2013 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Index objemu predaja | 100 | 83 | 81 | 94 |
| Index podielu na trhu | 100 | 100 | 97 | 97 |
| Zdroj: vyplnený dotazník, informácie uvedené v podnete a Eurostat. |

(78)

Objem predaja výrobného odvetvia Únie a jeho podiel na trhu sa v posudzovanom období vyvíjali takto:

Objem predaja a podiel na trhu výrobného odvetvia Únie

2011

2012

2013

OP

Index objemu predaja

100

83

81

94

Index podielu na trhu

100

100

97

97

Zdroj: vyplnený dotazník, informácie uvedené v podnete a Eurostat.

| (79) | Predaj výrobného odvetvia Únie sa počas posudzovaného obdobia znížil o 6,4 % na 450 – 500 000 v období prešetrovania. Výrobné odvetvie Únie stratilo výrazne vyšší objem predaja ako bol objem poklesu spotreby. |
| --- | --- |

(79)

Predaj výrobného odvetvia Únie sa počas posudzovaného obdobia znížil o 6,4 % na 450 – 500 000 v období prešetrovania. Výrobné odvetvie Únie stratilo výrazne vyšší objem predaja ako bol objem poklesu spotreby.

4.4.2.3.   Rast

| (80) | Celková spotreba príslušného výrobku v Únii sa v posudzovanom období znížila takmer o 3,3 %. Spotreba výrazne klesla v roku 2012 o viac ako 16 %, zostala nízka v roku 2013 a v období prešetrovania došlo k zlepšeniu. Na začiatku posudzovaného obdobia objem predaja výrobného odvetvia Únie, dovoz z tretích krajín, ako aj indický dovoz klesli úmerne so spotrebou. V roku 2013, keď bola spotreba stále nízka a ziskovosť výrobného odvetvia Únie negatívna, však indickí výrobcovia dokázali podstatne zvýšiť svoj predaj a podiel na trhu. Takéto úspešné rozšírenie indického predaja na upadajúcom trhu bolo možné prostredníctvom agresívneho cenového podhodnotenia a dumpingových praktík. Agresívne predajné a cenové stratégie pokračovali v období prešetrovania. V dôsledku toho objem predaja výrobného odvetvia Únie klesol oveľa viac ako spotreba a výrobné odvetvie Únie stratilo podiel na trhu o 2,5 percentuálneho bodu v posudzovanom období, zatiaľ čo indickí výrobcovia zvýšili svoj podiel na trhu o 3,5 percentuálneho bodu za to isté obdobie. |
| --- | --- |

(80)

Celková spotreba príslušného výrobku v Únii sa v posudzovanom období znížila takmer o 3,3 %. Spotreba výrazne klesla v roku 2012 o viac ako 16 %, zostala nízka v roku 2013 a v období prešetrovania došlo k zlepšeniu. Na začiatku posudzovaného obdobia objem predaja výrobného odvetvia Únie, dovoz z tretích krajín, ako aj indický dovoz klesli úmerne so spotrebou. V roku 2013, keď bola spotreba stále nízka a ziskovosť výrobného odvetvia Únie negatívna, však indickí výrobcovia dokázali podstatne zvýšiť svoj predaj a podiel na trhu. Takéto úspešné rozšírenie indického predaja na upadajúcom trhu bolo možné prostredníctvom agresívneho cenového podhodnotenia a dumpingových praktík. Agresívne predajné a cenové stratégie pokračovali v období prešetrovania. V dôsledku toho objem predaja výrobného odvetvia Únie klesol oveľa viac ako spotreba a výrobné odvetvie Únie stratilo podiel na trhu o 2,5 percentuálneho bodu v posudzovanom období, zatiaľ čo indickí výrobcovia zvýšili svoj podiel na trhu o 3,5 percentuálneho bodu za to isté obdobie.

4.4.2.4.   Zamestnanosť a produktivita

| (81) | Zamestnanosť a produktivita sa počas posudzovaného obdobia vyvíjali takto:

  Zamestnanosť a produktivita | 2011 | 2012 | 2013 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Index počtu zamestnancov | 100 | 93 | 93 | 99 |
| Index produktivity | 100 | 82 | 96 | 102 |
| Zdroj: vyplnené dotazníky. |

(81)

Zamestnanosť a produktivita sa počas posudzovaného obdobia vyvíjali takto:

Zamestnanosť a produktivita

2011

2012

2013

OP

Index počtu zamestnancov

100

93

93

99

Index produktivity

100

82

96

102

Zdroj: vyplnené dotazníky.

| (82) | Zamestnanosť a produktivita boli na rovnakej úrovni počas obdobia prešetrovania ako v roku 2011. Skutočnosť, že zamestnanosť sa neznížila však možno pripísať najmä výraznému nárastu predaja mimo Únie, ako sa uvádza v odôvodnení 77. |
| --- | --- |

(82)

Zamestnanosť a produktivita boli na rovnakej úrovni počas obdobia prešetrovania ako v roku 2011. Skutočnosť, že zamestnanosť sa neznížila však možno pripísať najmä výraznému nárastu predaja mimo Únie, ako sa uvádza v odôvodnení 77.

4.4.2.5.   Veľkosť dumpingového rozpätia a zotavenie z dumpingu v minulosti

| (83) | Všetky dumpingové rozpätia značne presahovali hranicu de minimis. Vplyv veľkosti skutočných dumpingových rozpätí na výrobné odvetvie Únie bol vzhľadom na objem a ceny dovozu z dotknutej krajiny podstatný. |
| --- | --- |

(83)

Všetky dumpingové rozpätia značne presahovali hranicu de minimis. Vplyv veľkosti skutočných dumpingových rozpätí na výrobné odvetvie Únie bol vzhľadom na objem a ceny dovozu z dotknutej krajiny podstatný.

| (84) | Ide o prvé antidumpingové prešetrovanie týkajúce sa príslušného výrobku. Preto neboli k dispozícii žiadne údaje na posúdenie vplyvu možného dumpingu v minulosti. |
| --- | --- |

(84)

Ide o prvé antidumpingové prešetrovanie týkajúce sa príslušného výrobku. Preto neboli k dispozícii žiadne údaje na posúdenie vplyvu možného dumpingu v minulosti.

4.4.3.   Mikroekonomické ukazovatele

4.4.3.1.   Ceny a faktory ovplyvňujúce ceny

| (85) | Priemerné jednotkové predajné ceny spolupracujúcich výrobcov z Únie účtované neprepojeným zákazníkom v Únii sa v posudzovanom období vyvíjali takto:

  Predajné ceny v Únii | 2011 | 2012 | 2013 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Priemerná jednotková predajná cena v Únii (v EUR/tona) | 950 – 1 000 | 1 000 – 1 050 | 1 000 – 1 050 | 950 – 1 000 |
| Index | 100 | 105 | 104 | 101 |
| Jednotkové výrobné náklady (v EUR/tona) | 900 – 950 | 1 000 – 1 050 | 900 – 950 | 850 – 900 |
| Index | 100 | 110 | 104 | 96 |
| Zdroj: vyplnené dotazníky. |

(85)

Priemerné jednotkové predajné ceny spolupracujúcich výrobcov z Únie účtované neprepojeným zákazníkom v Únii sa v posudzovanom období vyvíjali takto:

Predajné ceny v Únii

2011

2012

2013

OP

Priemerná jednotková predajná cena v Únii (v EUR/tona)

950 – 1 000

1 000 – 1 050

1 000 – 1 050

950 – 1 000

Index

100

105

104

101

Jednotkové výrobné náklady (v EUR/tona)

900 – 950

1 000 – 1 050

900 – 950

850 – 900

Index

100

110

104

96

Zdroj: vyplnené dotazníky.

| (86) | Priemerná jednotková predajná cena sa vyvíjala zhruba v súlade s vývojom výrobných nákladov. V roku 2012 sa zvýšila, keď došlo k zvýšeniu výrobných nákladov a od roku 2013 do obdobia prešetrovania neustále klesala úmerne so znižovaním výrobných nákladov. Výrobné náklady sa znížili, najmä z dôvodu zníženia ceny hlavnej suroviny – železnej rudy a kovového šrotu. |
| --- | --- |

(86)

Priemerná jednotková predajná cena sa vyvíjala zhruba v súlade s vývojom výrobných nákladov. V roku 2012 sa zvýšila, keď došlo k zvýšeniu výrobných nákladov a od roku 2013 do obdobia prešetrovania neustále klesala úmerne so znižovaním výrobných nákladov. Výrobné náklady sa znížili, najmä z dôvodu zníženia ceny hlavnej suroviny – železnej rudy a kovového šrotu.

4.4.3.2.   Náklady práce

| (87) | Priemerné náklady práce spolupracujúcich výrobcov z Únie sa v posudzovanom období vyvíjali takto:

  Priemerné náklady práce na zamestnanca | 2011 | 2012 | 2013 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Index | 100 | 100 | 103 | 104 |
| Zdroj: vyplnené dotazníky. |

(87)

Priemerné náklady práce spolupracujúcich výrobcov z Únie sa v posudzovanom období vyvíjali takto:

Priemerné náklady práce na zamestnanca

2011

2012

2013

OP

Index

100

100

103

104

Zdroj: vyplnené dotazníky.

| (88) | Počas posudzovaného obdobia sa priemerné náklady práce na jedného zamestnanca zvýšili o 4 %. Toto zvýšenie bolo nižšie ako celkové zvýšenie miezd a platov v Únii podľa údajov Eurostatu. |
| --- | --- |

(88)

Počas posudzovaného obdobia sa priemerné náklady práce na jedného zamestnanca zvýšili o 4 %. Toto zvýšenie bolo nižšie ako celkové zvýšenie miezd a platov v Únii podľa údajov Eurostatu.

4.4.3.3.   Zásoby

| (89) | Úroveň zásob spolupracujúcich výrobcov z Únie sa v posudzovanom období vyvíjala takto:

  Zásoby | 2011 | 2012 | 2013 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Index konečného stavu zásob | 100 | 74 | 73 | 82 |
| Zdroj: vyplnené dotazníky. |

(89)

Úroveň zásob spolupracujúcich výrobcov z Únie sa v posudzovanom období vyvíjala takto:

Zásoby

2011

2012

2013

OP

Index konečného stavu zásob

100

74

73

82

Zdroj: vyplnené dotazníky.

| (90) | Konečný stav zásob sa počas posudzovaného obdobia znížil. Zníženie stavu zásob je spôsobené najmä prísnejšími pracovnými kapitálovými požiadavkami uloženými manažmentom výrobného odvetvia Únie. |
| --- | --- |

(90)

Konečný stav zásob sa počas posudzovaného obdobia znížil. Zníženie stavu zásob je spôsobené najmä prísnejšími pracovnými kapitálovými požiadavkami uloženými manažmentom výrobného odvetvia Únie.

4.4.3.4.   Ziskovosť, peňažný tok, investície, návratnosť investícií a schopnosť získavať kapitál

| (91) | Ziskovosť, peňažný tok, investície a návratnosť investícií spolupracujúcich výrobcov z Únie sa v posudzovanom období vyvíjali takto:

  Ziskovosť, peňažný tok, investície a návratnosť investícií | 2011 | 2012 | 2013 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ziskovosť predaja v Únii neprepojeným zákazníkom (v % z obratu z predaja) | od 2,5 do 3,0 | od – 5,5 do – 6,0 | od – 1,0 do – 1,5 | od 1,5 do 2,0 |
| Index peňažného toku | 100 | 92 | 67 | 101 |
| Index investícií | 100 | 60 | 67 | 120 |
| Návratnosť investícií (v %) | 49 | – 155 | – 29 | 20 |
| Zdroj: vyplnené dotazníky. |

(91)

Ziskovosť, peňažný tok, investície a návratnosť investícií spolupracujúcich výrobcov z Únie sa v posudzovanom období vyvíjali takto:

Ziskovosť, peňažný tok, investície a návratnosť investícií

2011

2012

2013

OP

Ziskovosť predaja v Únii neprepojeným zákazníkom (v % z obratu z predaja)

od 2,5 do 3,0

od – 5,5 do – 6,0

od – 1,0 do – 1,5

od 1,5 do 2,0

Index peňažného toku

100

92

67

101

Index investícií

100

60

67

120

Návratnosť investícií (v %)

49

– 155

– 29

20

Zdroj: vyplnené dotazníky.

| (92) | Komisia stanovila ziskovosť spolupracujúcich výrobcov z Únie vyjadrením čistého zisku pred zdanením z predaja podobného výrobku neprepojeným zákazníkom v Únii ako percentuálneho podielu obratu z tohto predaja. Ziskovosť výrobného odvetvia Únie klesla z 2,5 – 3,0 % v roku 2011 na 1,5 – 2,0 % v období prešetrovania a v rokoch 2012 a 2013 bola negatívna. Väčšina predaja príslušného výrobku v EÚ bola uskutočnená prostredníctvom dcérskych predajných spoločností spolupracujúcich výrobcov z EÚ a boli zohľadnené ich náklady a ziskovosť. |
| --- | --- |

(92)

Komisia stanovila ziskovosť spolupracujúcich výrobcov z Únie vyjadrením čistého zisku pred zdanením z predaja podobného výrobku neprepojeným zákazníkom v Únii ako percentuálneho podielu obratu z tohto predaja. Ziskovosť výrobného odvetvia Únie klesla z 2,5 – 3,0 % v roku 2011 na 1,5 – 2,0 % v období prešetrovania a v rokoch 2012 a 2013 bola negatívna. Väčšina predaja príslušného výrobku v EÚ bola uskutočnená prostredníctvom dcérskych predajných spoločností spolupracujúcich výrobcov z EÚ a boli zohľadnené ich náklady a ziskovosť.

| (93) | Čistý peňažný tok predstavuje schopnosť spolupracujúcich výrobcov z Únie samostatne financovať svoje činnosti. Peňažný tok bol na podobnej úrovni v roku 2011 a počas obdobia prešetrovania. |
| --- | --- |

(93)

Čistý peňažný tok predstavuje schopnosť spolupracujúcich výrobcov z Únie samostatne financovať svoje činnosti. Peňažný tok bol na podobnej úrovni v roku 2011 a počas obdobia prešetrovania.

| (94) | Úroveň investícií v rámci prešetrovania bola vyššia než v roku 2011. V rokoch 2012 a 2013 však bola úroveň investícií omnoho nižšia a zvýšenie v období prešetrovania nekompenzovalo pokles v predchádzajúcich rokoch. Návratnosť investícií predstavuje zisk vyjadrený ako percentuálny podiel z čistej účtovnej hodnoty investícií. Návratnosť investícií bola v priebehu obdobia prešetrovania výrazne nižšia ako v roku 2011. |
| --- | --- |

(94)

Úroveň investícií v rámci prešetrovania bola vyššia než v roku 2011. V rokoch 2012 a 2013 však bola úroveň investícií omnoho nižšia a zvýšenie v období prešetrovania nekompenzovalo pokles v predchádzajúcich rokoch. Návratnosť investícií predstavuje zisk vyjadrený ako percentuálny podiel z čistej účtovnej hodnoty investícií. Návratnosť investícií bola v priebehu obdobia prešetrovania výrazne nižšia ako v roku 2011.

4.4.4.   Záver o ujme

| (95) | Výrobné odvetvie Únie stratilo podiel na trhu o 2,5 percentuálneho bodu na upadajúcom trhu, zatiaľ čo jeho predaj na trhu Únie sa znížil o takmer 6,4 %. Využitie kapacít zostalo nízke na úrovni 53 – 58 % počas celého posudzovaného obdobia, čo ovplyvňuje schopnosť výrobného odvetvia Únie absorbovať fixné náklady. Hoci ziskovosť výrobného odvetvia Únie začala opäť stúpať odkedy dosiahla najnižšiu úroveň v roku 2012, počas obdobia prešetrovania bola stále veľmi nízka na úrovni 1,5 – 2,0 %, hlboko pod cieľovým ziskom. Počas toho istého obdobia sa indický dovoz zvýšil o 22,6 % a jeho podiel na trhu vzrástol o 3,5 percentuálneho bodu. |
| --- | --- |

(95)

Výrobné odvetvie Únie stratilo podiel na trhu o 2,5 percentuálneho bodu na upadajúcom trhu, zatiaľ čo jeho predaj na trhu Únie sa znížil o takmer 6,4 %. Využitie kapacít zostalo nízke na úrovni 53 – 58 % počas celého posudzovaného obdobia, čo ovplyvňuje schopnosť výrobného odvetvia Únie absorbovať fixné náklady. Hoci ziskovosť výrobného odvetvia Únie začala opäť stúpať odkedy dosiahla najnižšiu úroveň v roku 2012, počas obdobia prešetrovania bola stále veľmi nízka na úrovni 1,5 – 2,0 %, hlboko pod cieľovým ziskom. Počas toho istého obdobia sa indický dovoz zvýšil o 22,6 % a jeho podiel na trhu vzrástol o 3,5 percentuálneho bodu.

| (96) | Iné ukazovatele zostali relatívne stabilné. Ich zhoršeniu však do veľkej miery zabránil značný nárast predaja výrobného odvetvia Únie mimo Únie. Jediným ukazovateľom, ktorý vykazoval jednoznačne pozitívny trend počas posudzovaného obdobia boli investície, ktoré sa zvýšili o 20 %. V rokoch 2012 a 2013 však bola úroveň investícií omnoho nižšia a zvýšenie v období prešetrovania ani len nekompenzovalo pokles v predchádzajúcich rokoch. |
| --- | --- |

(96)

Iné ukazovatele zostali relatívne stabilné. Ich zhoršeniu však do veľkej miery zabránil značný nárast predaja výrobného odvetvia Únie mimo Únie. Jediným ukazovateľom, ktorý vykazoval jednoznačne pozitívny trend počas posudzovaného obdobia boli investície, ktoré sa zvýšili o 20 %. V rokoch 2012 a 2013 však bola úroveň investícií omnoho nižšia a zvýšenie v období prešetrovania ani len nekompenzovalo pokles v predchádzajúcich rokoch.

| (97) | Veľmi nízka ziskovosť sprevádzaná pretrvávajúcou stratou predaja a podielu na trhu Únie znamená, že výrobné odvetvie Únie sa nachádza v ťažkej hospodárskej situácii. |
| --- | --- |

(97)

Veľmi nízka ziskovosť sprevádzaná pretrvávajúcou stratou predaja a podielu na trhu Únie znamená, že výrobné odvetvie Únie sa nachádza v ťažkej hospodárskej situácii.

| (98) | Na základe uvedeného Komisia predbežne dospela k záveru, že výrobné odvetvie Únie utrpelo značnú ujmu v zmysle článku 3 ods. 5 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(98)

Na základe uvedeného Komisia predbežne dospela k záveru, že výrobné odvetvie Únie utrpelo značnú ujmu v zmysle článku 3 ods. 5 základného nariadenia.

5.   PRÍČINNÁ SÚVISLOSŤ

| (99) | V súlade s článkom 3 ods. 6 základného nariadenia Komisia skúmala, či dumpingový dovoz z príslušnej krajiny spôsobil výrobnému odvetviu Únie značnú ujmu. V súlade s článkom 3 ods. 7 základného nariadenia Komisia takisto preskúmala, či v rovnakom čase mohli poškodiť výrobné odvetvie Únie aj iné známe faktory. Komisia zabezpečila, aby prípadná ujma spôsobená inými faktormi než dumpingovým dovozom z príslušnej krajiny nebola pripísaná tomuto dumpingovému dovozu. Ide tu o tieto faktory: hospodárska kríza a zníženie dopytu, dovoz z tretích krajín, výkonnosť výrobného odvetvia Únie v oblasti vývozu a konkurencia v podobe substitučných výrobkov, ako sú plastové rúrky. |
| --- | --- |

(99)

V súlade s článkom 3 ods. 6 základného nariadenia Komisia skúmala, či dumpingový dovoz z príslušnej krajiny spôsobil výrobnému odvetviu Únie značnú ujmu. V súlade s článkom 3 ods. 7 základného nariadenia Komisia takisto preskúmala, či v rovnakom čase mohli poškodiť výrobné odvetvie Únie aj iné známe faktory. Komisia zabezpečila, aby prípadná ujma spôsobená inými faktormi než dumpingovým dovozom z príslušnej krajiny nebola pripísaná tomuto dumpingovému dovozu. Ide tu o tieto faktory: hospodárska kríza a zníženie dopytu, dovoz z tretích krajín, výkonnosť výrobného odvetvia Únie v oblasti vývozu a konkurencia v podobe substitučných výrobkov, ako sú plastové rúrky.

5.1.   Vplyv dumpingového dovozu

| (100) | Objem predaja indických vyvážajúcich výrobcov v Únii bol takmer dvojnásobný 75 000 – 85 000 v porovnaní s celým ostatným dovozom spolu (45,8 kt) už na začiatku posudzovaného obdobia. Indický predaj klesol v súlade so spotrebou v roku 2012, ale udržal si podiel na trhu vo výške okolo 10 –15 %. V roku 2013, keď bola spotreba stále nízka a ziskovosť výrobného odvetvia Únie negatívna, však indickí výrobcovia dokázali podstatne zvýšiť svoj predaj, ako aj podiel na trhu. Takéto úspešné rozšírenie indického predaja na upadajúcom trhu bolo možné prostredníctvom agresívnych dumpingových cien – ceny indického dovozu klesli v roku 2013 medziročne o 6,2 %. Agresívna cenová stratégia pokračovala v období prešetrovania. Objem predaja indických vyvážajúcich výrobcov prekročil 100 000 a ich podiel na trhu v období prešetrovania dosiahol 15 – 20 %. Takéto rýchle rozšírenie bolo možné prostredníctvom výrazného cenového podhodnotenia výrobcov z Únie. Úroveň podhodnotenia bola stanovená na 34 % a 42,4 %. Zatiaľ čo sa indický predaj a podiel na trhu výrazne zvýšili, objem predaja výrobného odvetvia Únie klesol omnoho viac ako spotreba a výrobné odvetvie Únie stratilo 6,4 % z predaja a 2,5 percentuálneho bodu z podielu na trhu. |
| --- | --- |

(100)

Objem predaja indických vyvážajúcich výrobcov v Únii bol takmer dvojnásobný 75 000 – 85 000 v porovnaní s celým ostatným dovozom spolu (45,8 kt) už na začiatku posudzovaného obdobia. Indický predaj klesol v súlade so spotrebou v roku 2012, ale udržal si podiel na trhu vo výške okolo 10 –15 %. V roku 2013, keď bola spotreba stále nízka a ziskovosť výrobného odvetvia Únie negatívna, však indickí výrobcovia dokázali podstatne zvýšiť svoj predaj, ako aj podiel na trhu. Takéto úspešné rozšírenie indického predaja na upadajúcom trhu bolo možné prostredníctvom agresívnych dumpingových cien – ceny indického dovozu klesli v roku 2013 medziročne o 6,2 %. Agresívna cenová stratégia pokračovala v období prešetrovania. Objem predaja indických vyvážajúcich výrobcov prekročil 100 000 a ich podiel na trhu v období prešetrovania dosiahol 15 – 20 %. Takéto rýchle rozšírenie bolo možné prostredníctvom výrazného cenového podhodnotenia výrobcov z Únie. Úroveň podhodnotenia bola stanovená na 34 % a 42,4 %. Zatiaľ čo sa indický predaj a podiel na trhu výrazne zvýšili, objem predaja výrobného odvetvia Únie klesol omnoho viac ako spotreba a výrobné odvetvie Únie stratilo 6,4 % z predaja a 2,5 percentuálneho bodu z podielu na trhu.

| (101) | Vzhľadom na jasne stanovenú časovú zhodu medzi výrazným cenovým podhodnotením výrobcov z Únie indickým dumpingovým dovozom a na pokles predaja a podielu na trhu výrobného odvetvia Únie, čo viedlo k veľmi nízkej ziskovosti, sa dospelo k záveru, že dumpingový dovoz je dôvodom ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie. |
| --- | --- |

(101)

Vzhľadom na jasne stanovenú časovú zhodu medzi výrazným cenovým podhodnotením výrobcov z Únie indickým dumpingovým dovozom a na pokles predaja a podielu na trhu výrobného odvetvia Únie, čo viedlo k veľmi nízkej ziskovosti, sa dospelo k záveru, že dumpingový dovoz je dôvodom ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.

5.2.   Vplyv iných faktorov

5.2.1.   Hospodárska kríza a zníženie dopytu

| (102) | Spotreba príslušného výrobku v Únii sa počas posudzovaného obdobia znížila o 3,3 %, kým indický dovoz sa v rovnakom období zvýšil o 22,6 %. Hlavný pokles spotreby (15 % v rokoch 2011 až 2012) bol spôsobený hospodárskou krízou a znížením verejných výdavkov. Zdá sa, že pokles spotreby prispel k ujme na začiatku posudzovaného obdobia, a mohol tiež prispieť k ujme v roku 2013. V roku 2013 a najmä počas obdobia prešetrovania dumpingový dovoz z Indie však predstavoval hlavný faktor ujmy, ktorý vyvíjal tlak na zníženie predaja výrobného odvetvia Únie a bránil návratu k udržateľnej ziskovosti. |
| --- | --- |

(102)

Spotreba príslušného výrobku v Únii sa počas posudzovaného obdobia znížila o 3,3 %, kým indický dovoz sa v rovnakom období zvýšil o 22,6 %. Hlavný pokles spotreby (15 % v rokoch 2011 až 2012) bol spôsobený hospodárskou krízou a znížením verejných výdavkov. Zdá sa, že pokles spotreby prispel k ujme na začiatku posudzovaného obdobia, a mohol tiež prispieť k ujme v roku 2013. V roku 2013 a najmä počas obdobia prešetrovania dumpingový dovoz z Indie však predstavoval hlavný faktor ujmy, ktorý vyvíjal tlak na zníženie predaja výrobného odvetvia Únie a bránil návratu k udržateľnej ziskovosti.

5.2.2.   Dovoz z tretích krajín

| (103) | Objem dovozu z iných tretích krajín sa počas posudzovaného obdobia vyvíjal takto:

  Objem dovozu z iných tretích krajín (v tonách) | 2011 | 2012 | 2013 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Čína | 31 136 | 28 019 | 12 266 | 13 903 |
| Index | 100 | 90 | 39 | 45 |
| Tretie krajiny okrem Číny | 14 693 | 12 183 | 20 153 | 22 524 |
| Index | 100 | 83 | 137 | 153 |
| Všetky tretie krajiny | 45 828 | 40 202 | 32 419 | 36 427 |
| Index | 100 | 88 | 71 | 79 |
| Zdroj: Eurostat. |

(103)

Objem dovozu z iných tretích krajín sa počas posudzovaného obdobia vyvíjal takto:

Objem dovozu z iných tretích krajín (v tonách)

2011

2012

2013

OP

Čína

31 136

28 019

12 266

13 903

Index

100

90

39

45

Tretie krajiny okrem Číny

14 693

12 183

20 153

22 524

Index

100

83

137

153

Všetky tretie krajiny

45 828

40 202

32 419

36 427

Index

100

88

71

79

Zdroj: Eurostat.

| (104) | Dovoz z Indie predstavoval podstatnú časť celého dovozu do Únie (viac než 70 %) v období prešetrovania. Zatiaľ čo sa indický dovoz zvýšil o viac než 22 % v priebehu posudzovaného obdobia, iný dovoz klesol o viac než 20 % v rovnakom období. Kým indický dovoz zvýšil svoj podiel na trhu o 2,5 percentuálneho bodu, ostatný dovoz stratil podiel na trhu o viac ako 1 percentuálny bod. Vzhľadom na nízke objemy dovozu z tretích krajín, ako aj skutočnosť, že sa znížili tak z hľadiska objemu, ako aj podielu na trhu, nič nenasvedčuje tomu, že by spôsobili výrobnému odvetviu Únie ujmu. |
| --- | --- |

(104)

Dovoz z Indie predstavoval podstatnú časť celého dovozu do Únie (viac než 70 %) v období prešetrovania. Zatiaľ čo sa indický dovoz zvýšil o viac než 22 % v priebehu posudzovaného obdobia, iný dovoz klesol o viac než 20 % v rovnakom období. Kým indický dovoz zvýšil svoj podiel na trhu o 2,5 percentuálneho bodu, ostatný dovoz stratil podiel na trhu o viac ako 1 percentuálny bod. Vzhľadom na nízke objemy dovozu z tretích krajín, ako aj skutočnosť, že sa znížili tak z hľadiska objemu, ako aj podielu na trhu, nič nenasvedčuje tomu, že by spôsobili výrobnému odvetviu Únie ujmu.

| (105) | Vyvážajúci výrobcovia tvrdili, že jeden z výrobcov z Únie dovážal príslušný výrobok zo svojich čínskych výrobných prevádzok, čím si sám spôsoboval ujmu. Nenašiel sa žiadny dôkaz na podporu týchto tvrdení. Na základe overených dôkazov sa preukázalo, že dovoz do Únie z prepojených čínskych prevádzok výrobcu z Únie bol veľmi nízky. Okrem toho dovoz z Číny značne klesol počas posudzovaného obdobia a stratil podiel na trhu o viac ako 2 percentuálne body, čo ho jednoznačne vylučuje ako príčinu ujmy. |
| --- | --- |

(105)

Vyvážajúci výrobcovia tvrdili, že jeden z výrobcov z Únie dovážal príslušný výrobok zo svojich čínskych výrobných prevádzok, čím si sám spôsoboval ujmu. Nenašiel sa žiadny dôkaz na podporu týchto tvrdení. Na základe overených dôkazov sa preukázalo, že dovoz do Únie z prepojených čínskych prevádzok výrobcu z Únie bol veľmi nízky. Okrem toho dovoz z Číny značne klesol počas posudzovaného obdobia a stratil podiel na trhu o viac ako 2 percentuálne body, čo ho jednoznačne vylučuje ako príčinu ujmy.

5.2.3.   Výkonnosť výrobného odvetvia Únie v oblasti vývozu

| (106) | Objem vývozu spolupracujúcich výrobcov Únie sa počas posudzovaného obdobia vyvíjal takto:

  Výkonnosť spolupracujúcich výrobcov z Únie v oblasti vývozu | 2011 | 2012 | 2013 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Index objemu vývozu | 100 | 78 | 116 | 130 |
| Index priemernej dovoznej ceny | 100 | 108 | 104 | 99 |
| Zdroj: vyplnené dotazníky. |

(106)

Objem vývozu spolupracujúcich výrobcov Únie sa počas posudzovaného obdobia vyvíjal takto:

Výkonnosť spolupracujúcich výrobcov z Únie v oblasti vývozu

2011

2012

2013

OP

Index objemu vývozu

100

78

116

130

Index priemernej dovoznej ceny

100

108

104

99

Zdroj: vyplnené dotazníky.

| (107) | Objem predaja výrobného odvetvia Únie mimo Únie sa výrazne zvýšil o 30 % počas posudzovaného obdobia, zatiaľ čo priemerné predajné ceny zostali relatívne stabilné. Preto je predaj mimo Únie v skutočnosti faktorom zmierňujúcim ujmu. Ak by nedošlo k zvýšeniu predaja mimo Únie, výrobné odvetvie Únie by bolo v ešte nepriaznivejšej situácii. |
| --- | --- |

(107)

Objem predaja výrobného odvetvia Únie mimo Únie sa výrazne zvýšil o 30 % počas posudzovaného obdobia, zatiaľ čo priemerné predajné ceny zostali relatívne stabilné. Preto je predaj mimo Únie v skutočnosti faktorom zmierňujúcim ujmu. Ak by nedošlo k zvýšeniu predaja mimo Únie, výrobné odvetvie Únie by bolo v ešte nepriaznivejšej situácii.

5.2.4.   Konkurencia v podobe substitučných výrobkov

| (108) | Zainteresované strany tvrdili, že ujma bola spôsobená silnou konkurenciou substitučných výrobkov, a to najmä plastových rúrok [z polyetylénu (PE), polyvinylchloridu (PVC) a polypropylénu (PP)]. Plastové rúrky menších priemerov majú spočiatku oveľa nižšiu cenu za jednotku. Po zohľadnení nákladov na údržbu a životnosť výrobkov však je príslušný výrobok v dlhodobom horizonte efektívnejší z hľadiska nákladov. Plastové rúrky vyvíjajú určitý konkurenčný tlak na príslušný výrobok, najmä pokiaľ ide o menšie priemery. Rúrky z tvárnej zliatiny však nestratili podiely na trhu počas posudzovaného obdobia a v niektorých prípadoch sa im počas posudzovaného obdobia dokonca podarilo opätovne prevziať určitý podiel na trhu plastových rúrok. Preto je nepravdepodobné, že by hospodárska súťaž zo strany plastovej substitúcie bola príčinou značnej ujmy počas posudzovaného obdobia. |
| --- | --- |

(108)

Zainteresované strany tvrdili, že ujma bola spôsobená silnou konkurenciou substitučných výrobkov, a to najmä plastových rúrok [z polyetylénu (PE), polyvinylchloridu (PVC) a polypropylénu (PP)]. Plastové rúrky menších priemerov majú spočiatku oveľa nižšiu cenu za jednotku. Po zohľadnení nákladov na údržbu a životnosť výrobkov však je príslušný výrobok v dlhodobom horizonte efektívnejší z hľadiska nákladov. Plastové rúrky vyvíjajú určitý konkurenčný tlak na príslušný výrobok, najmä pokiaľ ide o menšie priemery. Rúrky z tvárnej zliatiny však nestratili podiely na trhu počas posudzovaného obdobia a v niektorých prípadoch sa im počas posudzovaného obdobia dokonca podarilo opätovne prevziať určitý podiel na trhu plastových rúrok. Preto je nepravdepodobné, že by hospodárska súťaž zo strany plastovej substitúcie bola príčinou značnej ujmy počas posudzovaného obdobia.

5.3.   Záver týkajúci sa príčinnej súvislosti

| (109) | Predbežne bola určená príčinná súvislosť medzi ujmou, ktorú utrpeli výrobcovia z Únie, a dumpingovým dovozom z príslušnej krajiny. Existuje jasná časová zhoda medzi podhodnotením cien výrobného odvetvia Únie v dôsledku dumpingového dovozu a znížením predaja na trhu EÚ výrobného odvetvia Únie a podielu na trhu EÚ. Dumpingový dovoz z príslušných krajín v období prešetrovania podhodnotil ceny výrobného odvetvia Únie o 34 % a 42,4 %. To vedie k veľmi nízkej ziskovosti výrobného odvetvia EÚ. |
| --- | --- |

(109)

Predbežne bola určená príčinná súvislosť medzi ujmou, ktorú utrpeli výrobcovia z Únie, a dumpingovým dovozom z príslušnej krajiny. Existuje jasná časová zhoda medzi podhodnotením cien výrobného odvetvia Únie v dôsledku dumpingového dovozu a znížením predaja na trhu EÚ výrobného odvetvia Únie a podielu na trhu EÚ. Dumpingový dovoz z príslušných krajín v období prešetrovania podhodnotil ceny výrobného odvetvia Únie o 34 % a 42,4 %. To vedie k veľmi nízkej ziskovosti výrobného odvetvia EÚ.

| (110) | Komisia rozlíšila a oddelila účinky všetkých známych faktorov na situáciu výrobného odvetvia Únie od účinkov dumpingového dovozu spôsobujúceho ujmu. Pokles spotreby prispel k ujme na začiatku posudzovaného obdobia a mohol tiež prispieť k ujme v roku 2013. Pokiaľ by však neexistovalo výrazné podhodnotenie výrobného odvetvia Únie zo strany dumpingového dovozu, situácia výrobného odvetvia Únie by určite nebola ovplyvnená do takej miery. Predovšetkým by predaj až tak neklesol, využitie kapacity by bolo vyššie a ziskovosť by bola udržateľnejšia. Preto sa predbežne stanovilo, že pokles spotreby nenarušil príčinnú súvislosť medzi dumpingovým dovozom a značnou ujmou. |
| --- | --- |

(110)

Komisia rozlíšila a oddelila účinky všetkých známych faktorov na situáciu výrobného odvetvia Únie od účinkov dumpingového dovozu spôsobujúceho ujmu. Pokles spotreby prispel k ujme na začiatku posudzovaného obdobia a mohol tiež prispieť k ujme v roku 2013. Pokiaľ by však neexistovalo výrazné podhodnotenie výrobného odvetvia Únie zo strany dumpingového dovozu, situácia výrobného odvetvia Únie by určite nebola ovplyvnená do takej miery. Predovšetkým by predaj až tak neklesol, využitie kapacity by bolo vyššie a ziskovosť by bola udržateľnejšia. Preto sa predbežne stanovilo, že pokles spotreby nenarušil príčinnú súvislosť medzi dumpingovým dovozom a značnou ujmou.

| (111) | Predbežne sa stanovilo, že ostatné zistené faktory, ako je dovoz z tretích krajín, výkonnosť výrobného odvetvia Únie v oblasti vývozu a konkurencia substitučných výrobkov nenarušili uvedenú príčinnú súvislosť, dokonca ani keď sa zvážil ich možný kombinovaný účinok. |
| --- | --- |

(111)

Predbežne sa stanovilo, že ostatné zistené faktory, ako je dovoz z tretích krajín, výkonnosť výrobného odvetvia Únie v oblasti vývozu a konkurencia substitučných výrobkov nenarušili uvedenú príčinnú súvislosť, dokonca ani keď sa zvážil ich možný kombinovaný účinok.

| (112) | Komisia na základe uvedeného dospela v tejto fáze k záveru, že značná ujma spôsobená výrobnému odvetviu Únie bola spôsobená dumpingovým dovozom z Indie a že iné faktory, posudzované jednotlivo alebo spoločne, nenarušili príčinnú súvislosť. Ujma spočíva hlavne v poklese predaja Únie, strate podielu výrobného odvetvia EÚ na trhu, nízkej miere využitia kapacity a nízkej ziskovosti. |
| --- | --- |

(112)

Komisia na základe uvedeného dospela v tejto fáze k záveru, že značná ujma spôsobená výrobnému odvetviu Únie bola spôsobená dumpingovým dovozom z Indie a že iné faktory, posudzované jednotlivo alebo spoločne, nenarušili príčinnú súvislosť. Ujma spočíva hlavne v poklese predaja Únie, strate podielu výrobného odvetvia EÚ na trhu, nízkej miere využitia kapacity a nízkej ziskovosti.

6.   ZÁUJEM ÚNIE

| (113) | V súlade s článkom 21 základného nariadenia Komisia skúmala, či by uloženie antidumpingových opatrení bolo proti záujmu Únie. Osobitne zvážila potrebu odstrániť účinky poškodzujúceho dumpingu narúšajúce obchod a obnoviť efektívnu hospodársku súťaž. Stanovenie záujmu Únie sa zakladalo na zhodnotení všetkých rôznych príslušných záujmov vrátane záujmov výrobného odvetvia Únie, distribútorov a koncových používateľov, akú sú vodárenské, kanalizačne a zavlažovacie spoločnosti. |
| --- | --- |

(113)

V súlade s článkom 21 základného nariadenia Komisia skúmala, či by uloženie antidumpingových opatrení bolo proti záujmu Únie. Osobitne zvážila potrebu odstrániť účinky poškodzujúceho dumpingu narúšajúce obchod a obnoviť efektívnu hospodársku súťaž. Stanovenie záujmu Únie sa zakladalo na zhodnotení všetkých rôznych príslušných záujmov vrátane záujmov výrobného odvetvia Únie, distribútorov a koncových používateľov, akú sú vodárenské, kanalizačne a zavlažovacie spoločnosti.

6.1.   Záujem výrobného odvetvia Únie

| (114) | Závody výrobného odvetvia Únie sa nachádzajú vo Francúzsku, v Nemecku, Španielsku a Rakúsku. Výrobné odvetvie Únie priamo zamestnávalo viac ako 2 400 zamestnancov v oblasti výroby a predaja príslušného výrobku. Dvaja z troch výrobcov spolupracovali pri prešetrovaní. Nespolupracujúci výrobca nevzniesol námietky voči začatiu prešetrovania. Ako sa uvádza vyššie, dve spolupracujúce spoločnosti zaznamenali značnú ujmu a boli nepriaznivo ovplyvnené dumpingovým dovozom. |
| --- | --- |

(114)

Závody výrobného odvetvia Únie sa nachádzajú vo Francúzsku, v Nemecku, Španielsku a Rakúsku. Výrobné odvetvie Únie priamo zamestnávalo viac ako 2 400 zamestnancov v oblasti výroby a predaja príslušného výrobku. Dvaja z troch výrobcov spolupracovali pri prešetrovaní. Nespolupracujúci výrobca nevzniesol námietky voči začatiu prešetrovania. Ako sa uvádza vyššie, dve spolupracujúce spoločnosti zaznamenali značnú ujmu a boli nepriaznivo ovplyvnené dumpingovým dovozom.

| (115) | Predpokladá sa, že zavedenie dočasného antidumpingového cla obnoví spravodlivé obchodné podmienky na trhu Únie a umožní výrobcom z Únie zvýšiť ich predaj a nízku mieru využitia kapacít. Povedie to k zlepšeniu ziskovosti výrobného odvetvia Únie na úroveň považovanú za potrebnú pre toto výrobné odvetvie náročné na kapitál a zabráni strate pracovných miest. V prípade absencie opatrení sa zdá byť veľmi pravdepodobné, že dôjde k ďalšiemu zhoršeniu hospodárskej situácie výrobného odvetvia Únie. |
| --- | --- |

(115)

Predpokladá sa, že zavedenie dočasného antidumpingového cla obnoví spravodlivé obchodné podmienky na trhu Únie a umožní výrobcom z Únie zvýšiť ich predaj a nízku mieru využitia kapacít. Povedie to k zlepšeniu ziskovosti výrobného odvetvia Únie na úroveň považovanú za potrebnú pre toto výrobné odvetvie náročné na kapitál a zabráni strate pracovných miest. V prípade absencie opatrení sa zdá byť veľmi pravdepodobné, že dôjde k ďalšiemu zhoršeniu hospodárskej situácie výrobného odvetvia Únie.

| (116) | Preto sa predbežne konštatuje, že uloženie antidumpingového cla by bolo v záujme výrobného odvetvia Únie. |
| --- | --- |

(116)

Preto sa predbežne konštatuje, že uloženie antidumpingového cla by bolo v záujme výrobného odvetvia Únie.

6.2.   Záujem neprepojených dovozcov, distribútorov, používateľov a iných zainteresovaných strán

| (117) | Žiadni neprepojení dovozcovia sa neprihlásili v lehotách stanovených v oznámení o začatí konania. Mnohí distribútori sa prihlásili a vyjadrili svoje názory. Len veľmi málo z nich však predložilo lepšie podložené údaje umožňujúce podrobnú analýzu. Len niekoľko koncových používateľov sa zúčastnilo na prešetrovaní. |
| --- | --- |

(117)

Žiadni neprepojení dovozcovia sa neprihlásili v lehotách stanovených v oznámení o začatí konania. Mnohí distribútori sa prihlásili a vyjadrili svoje názory. Len veľmi málo z nich však predložilo lepšie podložené údaje umožňujúce podrobnú analýzu. Len niekoľko koncových používateľov sa zúčastnilo na prešetrovaní.

| (118) | Viaceré zainteresované strany (hlavne distribútori výrobkov výrobného odvetvia Únie a združenia pracovníkov kovospracujúceho priemyslu) sú za prešetrovanie a požadujú obnovenie spravodlivej hospodárskej súťaže, odsudzujú ujmu spôsobenú výrobnému odvetviu Únie, pričom tvrdia, že ak by sa clo neuložilo, výrobná kapacita Únie zanikne a odrazí sa to na zamestnanosti v Únii. |
| --- | --- |

(118)

Viaceré zainteresované strany (hlavne distribútori výrobkov výrobného odvetvia Únie a združenia pracovníkov kovospracujúceho priemyslu) sú za prešetrovanie a požadujú obnovenie spravodlivej hospodárskej súťaže, odsudzujú ujmu spôsobenú výrobnému odvetviu Únie, pričom tvrdia, že ak by sa clo neuložilo, výrobná kapacita Únie zanikne a odrazí sa to na zamestnanosti v Únii.

| (119) | Distribútori príslušného výrobku dovážaného z Indie, ako aj viacerí koncoví používatelia, t. j. vodárenské, kanalizačne a zavlažovacie spoločnosti, boli proti zavedeniu opatrení. Vyjadrili obavy, že v prípade, že sa indický dovoz zníži v dôsledku uloženia opatrení, skupina SG PAM získa kvázi monopolné postavenie na trhu Únie, čo bude viesť k zvýšeniu cien. Skupina SG PAM má veľmi silné postavenie na trhu Únie. Existuje však niekoľko faktorov, ktoré sa zdajú byť v rozpore s jej trhovou silou. Po prvé, existujú dvaja ďalší výrobcovia z Únie s voľnými kapacitami, ktorí môžu zabezpečiť účinnú hospodársku súťaž v prípade, že ceny spoločnosti SG PAM budú prehnané. |
| --- | --- |

(119)

Distribútori príslušného výrobku dovážaného z Indie, ako aj viacerí koncoví používatelia, t. j. vodárenské, kanalizačne a zavlažovacie spoločnosti, boli proti zavedeniu opatrení. Vyjadrili obavy, že v prípade, že sa indický dovoz zníži v dôsledku uloženia opatrení, skupina SG PAM získa kvázi monopolné postavenie na trhu Únie, čo bude viesť k zvýšeniu cien. Skupina SG PAM má veľmi silné postavenie na trhu Únie. Existuje však niekoľko faktorov, ktoré sa zdajú byť v rozpore s jej trhovou silou. Po prvé, existujú dvaja ďalší výrobcovia z Únie s voľnými kapacitami, ktorí môžu zabezpečiť účinnú hospodársku súťaž v prípade, že ceny spoločnosti SG PAM budú prehnané.

| (120) | Po druhé, existuje niekoľko výrobcov so sídlom v tretích krajinách (Čína, Turecko, Rusko a Švajčiarsko), ktorí už predávajú na trhu EÚ. Ich objemy predaja boli počas posudzovaného obdobia nízke a klesali. Hlavnou príčinou tohto poklesu v predaji iných dovozcov bola zrejme agresívna konkurencia indických výrobcov. Indické dumpingové ceny boli oveľa nižšie ako ceny všetkých ostatných hlavných dovážajúcich krajín (s výnimkou Ruska). V prípade, že výrobné odvetvie Únie jednostranne zvýši ceny, dovoz z iných krajín sa môže v krátkodobom horizonte zvýšiť, keďže títo vývozcovia už sú v Únii prítomní.

  Priemerná dovozná cena v EUR | 2011 | 2012 | 2013 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| India | 665 | 703 | 659 | 651 |
| Čína | 955 | 1 014 | 1 059 | 1 054 |
| Švajčiarsko | 1 711 | 1 678 | 1 554 | 1 526 |
| Rusko | 697 | 696 | 652 | 627 |
| Turecko | 1 246 | 1 544 | 1 272 | 1 010 |
| Zdroj: Eurostat. |

(120)

Po druhé, existuje niekoľko výrobcov so sídlom v tretích krajinách (Čína, Turecko, Rusko a Švajčiarsko), ktorí už predávajú na trhu EÚ. Ich objemy predaja boli počas posudzovaného obdobia nízke a klesali. Hlavnou príčinou tohto poklesu v predaji iných dovozcov bola zrejme agresívna konkurencia indických výrobcov. Indické dumpingové ceny boli oveľa nižšie ako ceny všetkých ostatných hlavných dovážajúcich krajín (s výnimkou Ruska). V prípade, že výrobné odvetvie Únie jednostranne zvýši ceny, dovoz z iných krajín sa môže v krátkodobom horizonte zvýšiť, keďže títo vývozcovia už sú v Únii prítomní.

Priemerná dovozná cena v EUR

2011

2012

2013

OP

India

665

703

659

651

Čína

955

1 014

1 059

1 054

Švajčiarsko

1 711

1 678

1 554

1 526

Rusko

697

696

652

627

Turecko

1 246

1 544

1 272

1 010

Zdroj: Eurostat.

6.3.   Záver o záujme Únie

| (121) | Na základe uvedených skutočností Komisia dospela k záveru, že neexistujú žiadne presvedčivé dôvody domnievať sa, že uloženie opatrení na dovoz rúrok z tvárnej zliatiny s pôvodom v Indii nie je v tejto fáze prešetrovania v záujme Únie. Komisia bude však pokračovať v skúmaní možných účinkov na hospodársku súťaž na trhu Únie v konečnom štádiu na základe ďalších informácií, ktoré majú byť predložené. |
| --- | --- |

(121)

Na základe uvedených skutočností Komisia dospela k záveru, že neexistujú žiadne presvedčivé dôvody domnievať sa, že uloženie opatrení na dovoz rúrok z tvárnej zliatiny s pôvodom v Indii nie je v tejto fáze prešetrovania v záujme Únie. Komisia bude však pokračovať v skúmaní možných účinkov na hospodársku súťaž na trhu Únie v konečnom štádiu na základe ďalších informácií, ktoré majú byť predložené.

7.   DOČASNÉ ANTIDUMPINGOVÉ OPATRENIA

| (122) | Na základe záverov Komisie o dumpingu, ujme, príčinnej súvislosti a záujme Únie je potrebné zaviesť dočasné opatrenia na zamedzenie ďalšej ujme spôsobovanej výrobnému odvetviu Únie dumpingovým dovozom. |
| --- | --- |

(122)

Na základe záverov Komisie o dumpingu, ujme, príčinnej súvislosti a záujme Únie je potrebné zaviesť dočasné opatrenia na zamedzenie ďalšej ujme spôsobovanej výrobnému odvetviu Únie dumpingovým dovozom.

7.1.   Úroveň odstránenia ujmy (rozpätie ujmy)

| (123) | Na stanovenie úrovne opatrení Komisia najprv analyzovala výšku cla potrebnú na odstránenie ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie. |
| --- | --- |

(123)

Na stanovenie úrovne opatrení Komisia najprv analyzovala výšku cla potrebnú na odstránenie ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.

| (124) | Ujma by sa odstránila, keby bolo výrobné odvetvie Únie schopné pokryť svoje výrobné náklady a dosiahnuť taký zisk pred zdanením, aký možno v tomto výrobnom odvetví primerane dosiahnuť z predaja podobného výrobku na trhu Únie za bežných podmienok hospodárskej súťaže, t. j. bez dumpingového dovozu. |
| --- | --- |

(124)

Ujma by sa odstránila, keby bolo výrobné odvetvie Únie schopné pokryť svoje výrobné náklady a dosiahnuť taký zisk pred zdanením, aký možno v tomto výrobnom odvetví primerane dosiahnuť z predaja podobného výrobku na trhu Únie za bežných podmienok hospodárskej súťaže, t. j. bez dumpingového dovozu.

| (125) | V podnete sa tiež tvrdí, že výrobné odvetvie pri absencii dumpingového dovozu očakáva ziskovosť nad 12 %, keďže túto úroveň ziskovosti dosiahlo v rokoch pred posudzovaným obdobím. Treba poznamenať, že v rokoch pred posudzovaným obdobím bol predaj výrobného odvetvia Únie mimoriadne vysoký v dôsledku hospodárskeho rozmachu v rokoch 2007 – 2008 a fiškálnych stimulov vlád v Únii vyplývajúcich z investícií na vyrovnanie sa s vplyvom hospodárskej krízy v roku 2009. Preto sa tieto roky nemôžu považovať za reprezentatívne, pokiaľ ide o ziskovosť výrobného odvetvia Únie. Navrhovateľ takisto tvrdí, že dvojciferná ziskovosť je odôvodnená vysokou úrovňou výdavkov na výskum a rozvoj. Prešetrovaním sa zistilo len málo dôkazov o intenzívnych činnostiach výskumu a vývoja – výdavky na výskum a vývoj predstavovali menej ako 2 % z obratu v roku 2011 a ešte menej v období prešetrovania, pokiaľ ide o výrobcu z Únie, ktorý mal najvyššie výdavky na výskum a vývoj. |
| --- | --- |

(125)

V podnete sa tiež tvrdí, že výrobné odvetvie pri absencii dumpingového dovozu očakáva ziskovosť nad 12 %, keďže túto úroveň ziskovosti dosiahlo v rokoch pred posudzovaným obdobím. Treba poznamenať, že v rokoch pred posudzovaným obdobím bol predaj výrobného odvetvia Únie mimoriadne vysoký v dôsledku hospodárskeho rozmachu v rokoch 2007 – 2008 a fiškálnych stimulov vlád v Únii vyplývajúcich z investícií na vyrovnanie sa s vplyvom hospodárskej krízy v roku 2009. Preto sa tieto roky nemôžu považovať za reprezentatívne, pokiaľ ide o ziskovosť výrobného odvetvia Únie. Navrhovateľ takisto tvrdí, že dvojciferná ziskovosť je odôvodnená vysokou úrovňou výdavkov na výskum a rozvoj. Prešetrovaním sa zistilo len málo dôkazov o intenzívnych činnostiach výskumu a vývoja – výdavky na výskum a vývoj predstavovali menej ako 2 % z obratu v roku 2011 a ešte menej v období prešetrovania, pokiaľ ide o výrobcu z Únie, ktorý mal najvyššie výdavky na výskum a vývoj.

| (126) | Počas predchádzajúcich prešetrovaní týkajúcich sa podobných výrobkov – určitých bezšvových rúr a rúrok z nehrdzavejúcej ocele (5) a určitých zváraných rúr a rúrok zo železa alebo nelegovanej ocele (6) sa usúdilo, že ziskové rozpätie 5 % by sa mohlo považovať za primeranú úroveň, ktorej dosiahnutie by výrobné odvetvie Únie mohlo očakávať pri neexistencii poškodzujúceho dumpingu. Rúry a rúrky z tvárnej zliatiny sú v mnohých ohľadoch podobné bezšvovým oceľovým rúram, zváraným rúrkam zo železa a nelegovanej ocele – hutnícke suroviny tvoria hlavnú časť ich výrobných nákladov, a môžu byť tiež použité na prepravu vody. Preto sa predbežne usúdilo, že 5 % rozpätie ziskovosti je opodstatnené aj pre odvetvie výroby rúrok z tvárnej zliatiny. |
| --- | --- |

(126)

Počas predchádzajúcich prešetrovaní týkajúcich sa podobných výrobkov – určitých bezšvových rúr a rúrok z nehrdzavejúcej ocele (5) a určitých zváraných rúr a rúrok zo železa alebo nelegovanej ocele (6) sa usúdilo, že ziskové rozpätie 5 % by sa mohlo považovať za primeranú úroveň, ktorej dosiahnutie by výrobné odvetvie Únie mohlo očakávať pri neexistencii poškodzujúceho dumpingu. Rúry a rúrky z tvárnej zliatiny sú v mnohých ohľadoch podobné bezšvovým oceľovým rúram, zváraným rúrkam zo železa a nelegovanej ocele – hutnícke suroviny tvoria hlavnú časť ich výrobných nákladov, a môžu byť tiež použité na prepravu vody. Preto sa predbežne usúdilo, že 5 % rozpätie ziskovosti je opodstatnené aj pre odvetvie výroby rúrok z tvárnej zliatiny.

| (127) | Komisia potom určila úroveň odstránenia ujmy na základe porovnania váženej priemernej dovoznej ceny spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, stanovenej na účely výpočtov cenového podhodnotenia, s váženou priemernou cenou podobného výrobku nespôsobujúcou ujmu, ktorý počas obdobia prešetrovania predávalo výrobné odvetvie Únie na trhu Únie. Prípadný rozdiel vyplývajúci z tohto porovnania sa vyjadril ako percento váženej priemernej dovoznej hodnoty CIF. |
| --- | --- |

(127)

Komisia potom určila úroveň odstránenia ujmy na základe porovnania váženej priemernej dovoznej ceny spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, stanovenej na účely výpočtov cenového podhodnotenia, s váženou priemernou cenou podobného výrobku nespôsobujúcou ujmu, ktorý počas obdobia prešetrovania predávalo výrobné odvetvie Únie na trhu Únie. Prípadný rozdiel vyplývajúci z tohto porovnania sa vyjadril ako percento váženej priemernej dovoznej hodnoty CIF.

7.2.   Dočasné opatrenia

| (128) | V súlade s pravidlom menšieho cla uvedeným v článku 7 ods. 2 základného nariadenia je potrebné uložiť na dovoz rúr a rúrok z tvárnej zliatiny (tiež známej ako zliatina s guľôčkovým grafitom) s pôvodom v Indii dočasné antidumpingové opatrenia. Komisia porovnala rozpätia ujmy a dumpingové rozpätia. Výšku cla je potrebné stanoviť na úrovni nižšieho z rozpätí dumpingu a ujmy. |
| --- | --- |

(128)

V súlade s pravidlom menšieho cla uvedeným v článku 7 ods. 2 základného nariadenia je potrebné uložiť na dovoz rúr a rúrok z tvárnej zliatiny (tiež známej ako zliatina s guľôčkovým grafitom) s pôvodom v Indii dočasné antidumpingové opatrenia. Komisia porovnala rozpätia ujmy a dumpingové rozpätia. Výšku cla je potrebné stanoviť na úrovni nižšieho z rozpätí dumpingu a ujmy.

| (129) | Na základe uvedených skutočností sú sadzby dočasného antidumpingového cla, vyjadrené ako cena CIF na hranici Únie, clo nezaplatené, takéto:









  Krajina | Spoločnosť | Dumpingové rozpätie | Rozpätie ujmy | dočasné antidumpingové clo |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| India | Jindal Saw Ltd | 31,2 % | 68 % | 31,2 % |
| Electrosteel Casting Ltd | 15,3 % | 59 % | 15,3 % |

(129)

Na základe uvedených skutočností sú sadzby dočasného antidumpingového cla, vyjadrené ako cena CIF na hranici Únie, clo nezaplatené, takéto:

Krajina

Spoločnosť

Dumpingové rozpätie

Rozpätie ujmy

dočasné antidumpingové clo

India

Jindal Saw Ltd

31,2 %

68 %

31,2 %

Electrosteel Casting Ltd

15,3 %

59 %

15,3 %

| (130) | Individuálne sadzby antidumpingového cla pre jednotlivé spoločnosti vymedzené v tomto nariadení sa stanovili na základe zistení v rámci tohto prešetrovania. Odráža sa v nich preto situácia, ktorá sa zistila počas tohto prešetrovania v súvislosti s týmito spoločnosťami. Tieto colné sadzby sa uplatňujú výlučne na dovoz príslušného výrobku s pôvodom v Indii vyrobeného konkrétne menovanými právnickými osobami. Dovoz príslušných výrobkov vyrábaných inou spoločnosťou, ktorá nie je špecificky uvedená vo výrokovej časti tohto nariadenia, vrátane subjektov prepojených so špecificky uvedenými subjektmi, by mal podliehať colnej sadzbe uplatniteľnej na „všetky ostatné spoločnosti“. Nemajú sa na ne vzťahovať individuálne sadzby antidumpingového cla. |
| --- | --- |

(130)

Individuálne sadzby antidumpingového cla pre jednotlivé spoločnosti vymedzené v tomto nariadení sa stanovili na základe zistení v rámci tohto prešetrovania. Odráža sa v nich preto situácia, ktorá sa zistila počas tohto prešetrovania v súvislosti s týmito spoločnosťami. Tieto colné sadzby sa uplatňujú výlučne na dovoz príslušného výrobku s pôvodom v Indii vyrobeného konkrétne menovanými právnickými osobami. Dovoz príslušných výrobkov vyrábaných inou spoločnosťou, ktorá nie je špecificky uvedená vo výrokovej časti tohto nariadenia, vrátane subjektov prepojených so špecificky uvedenými subjektmi, by mal podliehať colnej sadzbe uplatniteľnej na „všetky ostatné spoločnosti“. Nemajú sa na ne vzťahovať individuálne sadzby antidumpingového cla.

| (131) | Spoločnosť môže požiadať o uplatnenie týchto individuálnych antidumpingových colných sadzieb, ak následne zmení názov svojho subjektu. Táto žiadosť musí byť adresovaná Komisii (7). Žiadosť musí obsahovať všetky relevantné informácie, ktoré umožnia preukázať, že uvedenou zmenou nie je dotknuté právo spoločnosti využívať colnú sadzbu, ktorá sa na ňu uplatňuje. Ak zmena názvu spoločnosti nemá vplyv na jej právo využívať sadzbu dane, ktorá sa na ňu vzťahuje, oznámenie s informáciou o zmene názvu sa uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie. |
| --- | --- |

(131)

Spoločnosť môže požiadať o uplatnenie týchto individuálnych antidumpingových colných sadzieb, ak následne zmení názov svojho subjektu. Táto žiadosť musí byť adresovaná Komisii (7). Žiadosť musí obsahovať všetky relevantné informácie, ktoré umožnia preukázať, že uvedenou zmenou nie je dotknuté právo spoločnosti využívať colnú sadzbu, ktorá sa na ňu uplatňuje. Ak zmena názvu spoločnosti nemá vplyv na jej právo využívať sadzbu dane, ktorá sa na ňu vzťahuje, oznámenie s informáciou o zmene názvu sa uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie.

| (132) | S cieľom minimalizovať riziko obchádzania týchto opatrení, ktoré vzhľadom na veľký rozdiel medzi týmito colnými sadzbami hrozí, je potrebné prijať osobitné opatrenia, ktoré umožnia zabezpečiť uplatňovanie individuálneho antidumpingového cla. Spoločnosti, na ktoré sa vzťahujú individuálne antidumpingové colné sadzby, musia colným orgánom členských štátov predložiť platnú obchodnú faktúru. Faktúra musí spĺňať požiadavky stanovené v článku 1 ods. 3 tohto vykonávacieho nariadenia. Na tovar, ktorý bude dovezený bez takejto faktúry, by sa malo vzťahovať antidumpingové clo uplatniteľné na „všetky ostatné spoločnosti“. |
| --- | --- |

(132)

S cieľom minimalizovať riziko obchádzania týchto opatrení, ktoré vzhľadom na veľký rozdiel medzi týmito colnými sadzbami hrozí, je potrebné prijať osobitné opatrenia, ktoré umožnia zabezpečiť uplatňovanie individuálneho antidumpingového cla. Spoločnosti, na ktoré sa vzťahujú individuálne antidumpingové colné sadzby, musia colným orgánom členských štátov predložiť platnú obchodnú faktúru. Faktúra musí spĺňať požiadavky stanovené v článku 1 ods. 3 tohto vykonávacieho nariadenia. Na tovar, ktorý bude dovezený bez takejto faktúry, by sa malo vzťahovať antidumpingové clo uplatniteľné na „všetky ostatné spoločnosti“.

| (133) | V záujme zabezpečenia náležitého presadzovania antidumpingového cla by sa antidumpingové clo pre všetky ostatné spoločnosti malo uplatňovať nielen na vyvážajúcich výrobcov spolupracujúcich pri tomto prešetrovaní, ale aj na výrobcov, ktorí počas obdobia prešetrovania nevyvážali do Únie. |
| --- | --- |

(133)

V záujme zabezpečenia náležitého presadzovania antidumpingového cla by sa antidumpingové clo pre všetky ostatné spoločnosti malo uplatňovať nielen na vyvážajúcich výrobcov spolupracujúcich pri tomto prešetrovaní, ale aj na výrobcov, ktorí počas obdobia prešetrovania nevyvážali do Únie.

8.   ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA

| (134) | V záujme riadneho úradného postupu Komisia vyzve zainteresované strany, aby v rámci stanovenej lehoty predložili písomné pripomienky a/alebo požiadali o vypočutie Komisiou a/alebo úradníkom pre vypočutie v obchodných konaniach. |
| --- | --- |

(134)

V záujme riadneho úradného postupu Komisia vyzve zainteresované strany, aby v rámci stanovenej lehoty predložili písomné pripomienky a/alebo požiadali o vypočutie Komisiou a/alebo úradníkom pre vypočutie v obchodných konaniach.

| (135) | Zistenia týkajúce sa uloženia dočasného cla sú dočasné a môžu sa v konečnej fáze prešetrovania zmeniť, |
| --- | --- |

(135)

Zistenia týkajúce sa uloženia dočasného cla sú dočasné a môžu sa v konečnej fáze prešetrovania zmeniť,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

1.   Ukladá sa dočasné antidumpingové clo na dovoz rúr a rúrok z tvárnej zliatiny (tiež známej ako zliatina s guľôčkovým grafitom) s pôvodom v Indii v súčasnosti patriacim pod číselné znaky KN ex 7303 00 10 a ex 7303 00 90 (kódy TARIC 7303001010, 7303009010).

2.   Sadzby dočasného antidumpingového cla uplatniteľného na čistú cenu franko na hranici Únie pred preclením výrobku opísaného v odseku 1 a vyrobeného spoločnosťami uvedenými nižšie sú takéto:

| Spoločnosť | Dočasné antidumpingové clo | Doplnkový kód TARIC |
| --- | --- | --- |
| Jindal Saw Ltd | 31,2 % | C054 |
| Electrosteel Casting Ltd | 15,3 % | C055 |
| Všetky ostatné spoločnosti | 31,2 % | C999 |

Spoločnosť

Dočasné antidumpingové clo

Doplnkový kód TARIC

Jindal Saw Ltd

31,2 %

C054

Electrosteel Casting Ltd

15,3 %

C055

Všetky ostatné spoločnosti

31,2 %

C999

3.   Uplatňovanie individuálnej sadzby cla stanovenej pre spoločnosti uvedené v odseku 2 je podmienené predložením platnej obchodnej faktúry colným orgánom členských štátov, ktorá musí obsahovať vyhlásenie s dátumom a podpisom úradného zástupcu subjektu, ktorý takúto faktúru vystavil, s uvedením jeho mena a funkcie, v tomto znení: „Ja, podpísaný(-á), potvrdzujem, že (objem) rúr a rúrok z tvárnej zliatiny (tiež známej ako zliatina s guľôčkovým grafitom) s pôvodom v Indii predaných na vývoz do Európskej únie, na ktoré sa vzťahuje táto faktúra, bolo vyrobených spoločnosťou (názov a adresa spoločnosti) (doplnkový kód TARIC) v Indii. Vyhlasujem, že informácie uvedené v tejto faktúre sú úplné a správne“. Ak takáto faktúra nebude predložená, použije sa sadzba cla uplatňovaná na všetky ostatné spoločnosti.

4.   Uvoľnenie výrobku uvedeného v odseku 1 do voľného obehu v Únii je podmienené poskytnutím zábezpeky vo výške hodnoty dočasného cla.

5.   Ak nie je stanovené inak, uplatňujú sa príslušné platné ustanovenia týkajúce sa cla.

Článok 2

1.   Do 25 kalendárnych dní od dátumu nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia môžu zainteresované strany:

| a) | požiadať o zverejnenie základných skutočností a úvah, na základe ktorých sa prijalo toto nariadenie; |
| --- | --- |

a)

požiadať o zverejnenie základných skutočností a úvah, na základe ktorých sa prijalo toto nariadenie;

| b) | predložiť Komisii písomné pripomienky; a |
| --- | --- |

b)

predložiť Komisii písomné pripomienky; a

| c) | požiadať o vypočutie Komisiou a/alebo úradníkom pre vypočutie v obchodných konaniach. |
| --- | --- |

c)

požiadať o vypočutie Komisiou a/alebo úradníkom pre vypočutie v obchodných konaniach.

2.   Do 25 kalendárnych dní od dátumu nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia môžu strany uvedené v článku 21 ods. 4 nariadenia (ES) č. 1225/2009 predložiť pripomienky k uplatňovaniu dočasných opatrení.

Článok 3

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Článok 1 sa uplatňuje na obdobie šiestich mesiacov.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 18. septembra 2015

Za Komisiu

predseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  Ú. v. EÚ L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  Oznámenie o začatí antidumpingového konania týkajúceho sa dovozu rúr a rúrok z tvárnej zliatiny (tiež známej ako zliatina s guľôčkovým grafitom) s pôvodom v Indii (Ú. v. EÚ C 461, 20.12.2014, s. 35).

2

(3)  Oznámenie o začatí antisubvenčného konania týkajúceho sa dovozu rúr a rúrok z tvárnej zliatiny (tiež známej ako zliatina s guľôčkovým grafitom) s pôvodom v Indii (Ú. v. EÚ C 83, 11.3.2015, s. 4).

3

(4)  Nariadenie Rady (ES) č. 930/2003 z 26. mája 2003, ktorým sa ukončujú antidumpingové a antisubvenčné konania týkajúce sa dovozu chovaných lososov atlantických s pôvodom v Nórsku a antidumpingové konanie týkajúce sa dovozu chovaných lososov atlantických s pôvodom v Čile a na Faerských ostrovoch (Ú. v. EÚ L 133, 29.5.2003, s. 1); a Nariadenie Rady (ES) č. 954/2006 z 27. júna 2006, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých bezšvíkových rúr a rúrok zo železa alebo ocele s pôvodom v Chorvátsku, Rumunsku, Rusku a na Ukrajine, ktorým sa zrušujú nariadenia Rady (ES) č. 2320/97 a (ES) č. 348/2000, ktorým sa ukončujú predbežné preskúmania a preskúmania uplynutia platnosti antidumpingového cla na dovoz určitých bezšvíkových rúr a rúrok zo železa alebo nelegovanej ocele s pôvodom, okrem iného, v Rusku a Rumunsku, a ktorým sa ukončujú predbežné preskúmania antidumpingového cla na dovoz určitých bezšvíkových rúr a rúrok zo železa alebo nelegovanej ocele s pôvodom, okrem iného, v Rusku a Rumunsku a v Chorvátsku a na Ukrajine (Ú. v. EÚ L 175, 29.6.2006, s. 4).

4

(5)  Ú. v. EÚ L 336, 20.12.2011, s. 6.

5

(6)  Ú. v. EÚ L 343, 19.12.2008, s. 1.

6

(7)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi/Wetstraat 170, 1040 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË.

7

---

| 19.9.2015 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 244/45 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2015

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 244/45

---

VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2015/1560

z 18. septembra 2015,

ktorým sa ustanovujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1308/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa vytvára spoločná organizácia trhov s poľnohospodárskymi výrobkami a ktorým sa zrušujú nariadenia Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (1),

so zreteľom na vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 543/2011 zo 7. júna 2011, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá uplatňovania nariadenia Rady (ES) č. 1234/2007, pokiaľ ide o sektory ovocia a zeleniny a spracovaného ovocia a zeleniny (2), a najmä na jeho článok 136 ods. 1,

keďže:

| (1) | Vykonávacím nariadením (EÚ) č. 543/2011 sa v súlade s výsledkami Uruguajského kola mnohostranných obchodných rokovaní ustanovujú kritériá, na základe ktorých Komisia stanovuje paušálne hodnoty na dovoz z tretích krajín, pokiaľ ide o výrobky a obdobia uvedené v časti A prílohy XVI k uvedenému nariadeniu. |
| --- | --- |

(1)

Vykonávacím nariadením (EÚ) č. 543/2011 sa v súlade s výsledkami Uruguajského kola mnohostranných obchodných rokovaní ustanovujú kritériá, na základe ktorých Komisia stanovuje paušálne hodnoty na dovoz z tretích krajín, pokiaľ ide o výrobky a obdobia uvedené v časti A prílohy XVI k uvedenému nariadeniu.

| (2) | Paušálne dovozné hodnoty sa vypočítajú každý pracovný deň v súlade s článkom 136 ods. 1 vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 543/2011, pričom sa zohľadnia premenlivé každodenné údaje. Toto nariadenie by preto malo nadobudnúť účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie, |
| --- | --- |

(2)

Paušálne dovozné hodnoty sa vypočítajú každý pracovný deň v súlade s článkom 136 ods. 1 vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 543/2011, pričom sa zohľadnia premenlivé každodenné údaje. Toto nariadenie by preto malo nadobudnúť účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Paušálne dovozné hodnoty uvedené v článku 136 vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 543/2011 sú stanovené v prílohe k tomuto nariadeniu.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 18. septembra 2015

Za Komisiu

v mene predsedu

Jerzy PLEWA

generálny riaditeľ pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka

---

(1)  Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

PRÍLOHA

Paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Číselný znak KN | Kód tretej krajiny (1) | Paušálna dovozná hodnota |
| 0702 00 00 | MA | 158,0 |
| MK | 49,2 |
| TR | 78,0 |
| XS | 48,7 |
| ZZ | 83,5 |
| 0707 00 05 | AR | 98,4 |
| TR | 126,8 |
| ZZ | 112,6 |
| 0709 93 10 | TR | 128,2 |
| ZZ | 128,2 |
| 0805 50 10 | AR | 140,7 |
| BO | 144,3 |
| CL | 134,2 |
| UY | 138,2 |
| ZA | 129,0 |
| ZZ | 137,3 |
| 0806 10 10 | EG | 170,8 |
| TR | 132,2 |
| ZZ | 151,5 |
| 0808 10 80 | AR | 104,4 |
| BR | 70,7 |
| CL | 171,9 |
| NZ | 134,3 |
| US | 113,3 |
| ZA | 135,2 |
| ZZ | 121,6 |
| 0808 30 90 | AR | 132,1 |
| CL | 148,3 |
| CN | 96,7 |
| TR | 120,0 |
| ZA | 106,4 |
| ZZ | 120,7 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | MK | 68,9 |
| TR | 157,6 |
| ZZ | 113,3 |
| 0809 40 05 | BA | 53,5 |
| MK | 53,6 |
| XS | 61,9 |
| ZZ | 56,3 |

(EUR/100 kg)

Číselný znak KN

Kód tretej krajiny (1)

Paušálna dovozná hodnota

0702 00 00

MA

158,0

MK

49,2

TR

78,0

XS

48,7

ZZ

83,5

0707 00 05

AR

98,4

TR

126,8

ZZ

112,6

0709 93 10

TR

128,2

ZZ

128,2

0805 50 10

AR

140,7

BO

144,3

CL

134,2

UY

138,2

ZA

129,0

ZZ

137,3

0806 10 10

EG

170,8

TR

132,2

ZZ

151,5

0808 10 80

AR

104,4

BR

70,7

CL

171,9

NZ

134,3

US

113,3

ZA

135,2

ZZ

121,6

0808 30 90

AR

132,1

CL

148,3

CN

96,7

TR

120,0

ZA

106,4

ZZ

120,7

0809 30 10, 0809 30 90

MK

68,9

TR

157,6

ZZ

113,3

0809 40 05

BA

53,5

MK

53,6

XS

61,9

ZZ

56,3

---

(1)  Nomenklatúra krajín stanovená nariadením Komisie (EÚ) č. 1106/2012 z 27. novembra 2012, ktorým sa vykonáva nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 471/2009 o štatistike Spoločenstva o zahraničnom obchode s nečlenskými krajinami, pokiaľ ide o aktualizáciu nomenklatúry krajín a území (Ú. v. EÚ L 328, 28.11.2012, s. 7). Kód „ZZ“ znamená „iného pôvodu“.

---

| 19.9.2015 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 244/47 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2015

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 244/47

---

VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2015/1561

z 18. septembra 2015,

ktorým sa určujú množstvá, ktoré sa majú pridať k množstvu stanovenému na čiastkové obdobie od 1. januára do 31. marca 2016 v rámci colnej kvóty otvorenej nariadením (ES) č. 536/2007 na hydinové mäso s pôvodom v Spojených štátoch amerických

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1308/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa vytvára spoločná organizácia trhov s poľnohospodárskymi výrobkami a ktorým sa zrušujú nariadenia Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (1), a najmä na jeho článok 188 ods. 2 a 3,

keďže:

| (1) | Nariadením Komisie (ES) č. 536/2007 (2) sa otvorila ročná colná kvóta na dovoz výrobkov z odvetvia hydinového mäsa s pôvodom v Spojených štátoch amerických. |
| --- | --- |

(1)

Nariadením Komisie (ES) č. 536/2007 (2) sa otvorila ročná colná kvóta na dovoz výrobkov z odvetvia hydinového mäsa s pôvodom v Spojených štátoch amerických.

| (2) | Množstvá, na ktoré sa vzťahujú žiadosti o dovozné povolenia podané od 1. do 7. septembra 2015 na čiastkové obdobie od 1. októbra do 31. decembra 2015, sú nižšie ako dostupné množstvá. Mali by sa teda určiť množstvá, na ktoré neboli podané žiadosti. Tieto množstvá treba pridať k množstvu stanovenému na nasledujúce čiastkové kvótové obdobie. |
| --- | --- |

(2)

Množstvá, na ktoré sa vzťahujú žiadosti o dovozné povolenia podané od 1. do 7. septembra 2015 na čiastkové obdobie od 1. októbra do 31. decembra 2015, sú nižšie ako dostupné množstvá. Mali by sa teda určiť množstvá, na ktoré neboli podané žiadosti. Tieto množstvá treba pridať k množstvu stanovenému na nasledujúce čiastkové kvótové obdobie.

| (3) | S cieľom zaistiť účinnosť opatrenia by toto nariadenie malo nadobudnúť účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie, |
| --- | --- |

(3)

S cieľom zaistiť účinnosť opatrenia by toto nariadenie malo nadobudnúť účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Množstvá, na ktoré neboli podané žiadosti o dovozné povolenia podľa nariadenia (ES) č. 536/2007 a ktoré sa majú pridať do čiastkového obdobia od 1. januára do 31. marca 2016, sú uvedené v prílohe k tomuto nariadeniu.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 18. septembra 2015

Za Komisiu

v mene predsedu

Jerzy PLEWA

generálny riaditeľ pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka

---

(1)  Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  Nariadenie Komisie (ES) č. 536/2007 z 15. mája 2007, ktorým sa otvára dovozná colná kvóta na hydinové mäso udelená Spojeným štátom americkým a ustanovuje sa jej správa (Ú. v. EÚ L 128, 16.5.2007, s. 6).

2

---

PRÍLOHA

| Poradové číslo | Množstvá, na ktoré neboli podané žiadosti a ktoré sa majú pridať k množstvám, ktoré sú dostupné na čiastkové obdobie od 1. januára do 31. marca 2016
  (v kg) |
| --- | --- |
| 09.4169 | 10 672 500 |

Poradové číslo

Množstvá, na ktoré neboli podané žiadosti a ktoré sa majú pridať k množstvám, ktoré sú dostupné na čiastkové obdobie od 1. januára do 31. marca 2016

(v kg)

09.4169

10 672 500

---

| 19.9.2015 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 244/49 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2015

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 244/49

---

VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2015/1562

z 18. septembra 2015,

ktorým sa určujú množstvá, ktoré sa majú pridať k množstvu stanovenému na čiastkové obdobie od 1. januára do 31. marca 2016 v rámci colných kvót otvorených nariadením (ES) č. 539/2007 v odvetví vajec a vaječného albumínu

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1308/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa vytvára spoločná organizácia trhov s poľnohospodárskymi výrobkami a ktorým sa zrušujú nariadenia Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (1), a najmä na jeho článok 188 ods. 2 a 3,

keďže:

| (1) | Nariadením Komisie (ES) č. 539/2007 (2) sa otvorili ročné colné kvóty na dovoz výrobkov z odvetvia vajec a vaječného albumínu. |
| --- | --- |

(1)

Nariadením Komisie (ES) č. 539/2007 (2) sa otvorili ročné colné kvóty na dovoz výrobkov z odvetvia vajec a vaječného albumínu.

| (2) | Množstvá, na ktoré sa vzťahujú žiadosti o dovozné povolenia podané od 1. do 7. septembra 2015 na čiastkové obdobie od 1. októbra do 31. decembra 2015, sú nižšie ako dostupné množstvá. Mali by sa teda určiť množstvá, na ktoré neboli podané žiadosti. Tieto množstvá treba pridať k množstvu stanovenému na nasledujúce čiastkové kvótové obdobie. |
| --- | --- |

(2)

Množstvá, na ktoré sa vzťahujú žiadosti o dovozné povolenia podané od 1. do 7. septembra 2015 na čiastkové obdobie od 1. októbra do 31. decembra 2015, sú nižšie ako dostupné množstvá. Mali by sa teda určiť množstvá, na ktoré neboli podané žiadosti. Tieto množstvá treba pridať k množstvu stanovenému na nasledujúce čiastkové kvótové obdobie.

| (3) | S cieľom zaistiť účinnosť opatrenia by toto nariadenie malo nadobudnúť účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie, |
| --- | --- |

(3)

S cieľom zaistiť účinnosť opatrenia by toto nariadenie malo nadobudnúť účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Množstvá, na ktoré neboli podané žiadosti o dovozné povolenia podľa nariadenia (ES) č. 539/2007 a ktoré sa majú pridať do čiastkového obdobia od 1. januára do 31. marca 2016, sú uvedené v prílohe k tomuto nariadeniu.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 18. septembra 2015

Za Komisiu

v mene predsedu

Jerzy PLEWA

generálny riaditeľ pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka

---

(1)  Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  Nariadenie Komisie (ES) č. 539/2007 z 15. mája 2007, ktorým sa otvárajú colné kvóty a zabezpečuje ich správa v odvetví vajec a vaječného albumínu (Ú. v. EÚ L 128, 16.5.2007, s. 19).

2

---

PRÍLOHA

| Poradové číslo | Množstvá, na ktoré neboli podané žiadosti a ktoré sa majú pridať k množstvám, ktoré sú dostupné na čiastkové obdobie od 1. januára do 31. marca 2016
  (ekvivalent vajec v škrupine v kg) |
| --- | --- |
| 09.4015 | 67 500 000 |
| 09.4401 | 1 815 000 |
| 09.4402 | 6 005 000 |

Poradové číslo

Množstvá, na ktoré neboli podané žiadosti a ktoré sa majú pridať k množstvám, ktoré sú dostupné na čiastkové obdobie od 1. januára do 31. marca 2016

(ekvivalent vajec v škrupine v kg)

09.4015

67 500 000

09.4401

1 815 000

09.4402

6 005 000

---

| 19.9.2015 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 244/51 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2015

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 244/51

---

VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2015/1563

z 18. septembra 2015,

ktorým sa stanovuje prideľovací koeficient, ktorý sa má uplatňovať na množstvá, na ktoré sa vzťahujú žiadosti o dovozné práva podané od 1. septembra do 7. septembra 2015 v rámci colných kvót otvorených vykonávacím nariadením (EÚ) č. 413/2014 na hydinové mäso s pôvodom na Ukrajine

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1308/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa vytvára spoločná organizácia trhov s poľnohospodárskymi výrobkami, a ktorým sa zrušujú nariadenia Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (1), a najmä na jeho článok 188 ods. 1 a 3,

keďže:

| (1) | Vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) č. 413/2014 (2) sa otvorili ročné colné kvóty na dovoz výrobkov zo sektora hydinového mäsa s pôvodom na Ukrajine. |
| --- | --- |

(1)

Vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) č. 413/2014 (2) sa otvorili ročné colné kvóty na dovoz výrobkov zo sektora hydinového mäsa s pôvodom na Ukrajine.

| (2) | Množstvá, na ktoré sa vzťahujú žiadosti o dovozné práva podané od 1. septembra do 7. septembra 2015 na čiastkové obdobie od 1. októbra do 31. decembra 2015, sú v prípade kvóty s poradovým číslom 09.4273 vyššie ako dostupné množstvá. Malo by sa teda určiť, v akom rozsahu sa môžu dovozné práva udeliť, a to stanovením prideľovacieho koeficientu, ktorý sa má uplatniť na požadované množstvá a ktorý sa vypočíta v súlade s článkom 6 ods. 3 nariadenia Komisie (ES) č. 1301/2006 (3) v spojení s článkom 7 ods. 2 uvedeného nariadenia. |
| --- | --- |

(2)

Množstvá, na ktoré sa vzťahujú žiadosti o dovozné práva podané od 1. septembra do 7. septembra 2015 na čiastkové obdobie od 1. októbra do 31. decembra 2015, sú v prípade kvóty s poradovým číslom 09.4273 vyššie ako dostupné množstvá. Malo by sa teda určiť, v akom rozsahu sa môžu dovozné práva udeliť, a to stanovením prideľovacieho koeficientu, ktorý sa má uplatniť na požadované množstvá a ktorý sa vypočíta v súlade s článkom 6 ods. 3 nariadenia Komisie (ES) č. 1301/2006 (3) v spojení s článkom 7 ods. 2 uvedeného nariadenia.

| (3) | S cieľom zaistiť účinnosť opatrenia by toto nariadenie malo nadobudnúť účinnosť v deň jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie, |
| --- | --- |

(3)

S cieľom zaistiť účinnosť opatrenia by toto nariadenie malo nadobudnúť účinnosť v deň jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Na množstvá, na ktoré sa vzťahujú žiadosti o dovozné práva podané podľa vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 413/2014 na čiastkové obdobie od 1. októbra do 31. decembra 2015, sa uplatňujú prideľovacie koeficienty uvedené v prílohe k tomuto nariadeniu.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 18. septembra 2015

Za Komisiu

v mene predsedu

Jerzy PLEWA

generálny riaditeľ pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka

---

(1)  Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 413/2014 z 23. apríla 2014, ktorým sa otvárajú dovozné colné kvóty Únie na hydinové mäso s pôvodom na Ukrajine a ktorým sa stanovuje ich správa (Ú. v. EÚ L 121, 24.4.2014, s. 37).

2

(3)  Nariadenie Komisie (ES) č. 1301/2006 z 31. augusta 2006, ktorým sa ustanovujú všeobecné pravidlá pre správu dovozných colných kvót pre poľnohospodárske produkty spravovaných prostredníctvom systému dovozných licencií (Ú. v. EÚ L 238, 1.9.2006, s. 13).

3

---

PRÍLOHA

| Poradové číslo | Prideľovací koeficient – žiadosti podané na čiastkové obdobie od 1. októbra do 31. decembra 2015
  (%) |
| --- | --- |
| 09.4273 | 2,712456 |
| 09.4274 | — |

Poradové číslo

Prideľovací koeficient – žiadosti podané na čiastkové obdobie od 1. októbra do 31. decembra 2015

(%)

09.4273

2,712456

09.4274

—

---

| 19.9.2015 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 244/53 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2015

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 244/53

---

VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2015/1564

z 18. septembra 2015,

ktorým sa stanovujú množstvá, ktoré sa majú pridať k množstvu stanovenému na čiastkové obdobie od 1. januára do 31. marca 2016 v rámci colných kvót otvorených nariadením (ES) č. 442/2009 v odvetví bravčového mäsa

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1308/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa vytvára spoločná organizácia trhov s poľnohospodárskymi výrobkami a ktorým sa zrušujú nariadenia Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (1), a najmä na jeho článok 188 ods. 2 a 3,

keďže:

| (1) | Nariadením Komisie (ES) č. 442/2009 (2) sa otvorili ročné colné kvóty na dovoz výrobkov z odvetvia bravčového mäsa. Kvóty uvedené v prílohe I časti B uvedeného nariadenia sa spravujú metódou simultánneho preskúmania. |
| --- | --- |

(1)

Nariadením Komisie (ES) č. 442/2009 (2) sa otvorili ročné colné kvóty na dovoz výrobkov z odvetvia bravčového mäsa. Kvóty uvedené v prílohe I časti B uvedeného nariadenia sa spravujú metódou simultánneho preskúmania.

| (2) | Množstvá, na ktoré sa vzťahujú žiadosti o dovozné povolenia podané od 1. septembra do 7. septembra 2015 na čiastkové obdobie od 1. októbra do 31. decembra 2015, sú nižšie ako dostupné množstvá. Mali by sa teda určiť množstvá, na ktoré neboli podané žiadosti. Tieto množstvá treba pridať k množstvu stanovenému na nasledujúce čiastkové kvótové obdobie. |
| --- | --- |

(2)

Množstvá, na ktoré sa vzťahujú žiadosti o dovozné povolenia podané od 1. septembra do 7. septembra 2015 na čiastkové obdobie od 1. októbra do 31. decembra 2015, sú nižšie ako dostupné množstvá. Mali by sa teda určiť množstvá, na ktoré neboli podané žiadosti. Tieto množstvá treba pridať k množstvu stanovenému na nasledujúce čiastkové kvótové obdobie.

| (3) | S cieľom zaistiť účinnosť opatrenia by toto nariadenie malo nadobudnúť účinnosť v deň jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie, |
| --- | --- |

(3)

S cieľom zaistiť účinnosť opatrenia by toto nariadenie malo nadobudnúť účinnosť v deň jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Množstvá, na ktoré neboli podané žiadosti o dovozné povolenia podľa nariadenia (ES) č. 442/2009 a ktoré sa majú pridať do čiastkového obdobia od 1. januára do 31. marca 2016, sú uvedené v prílohe k tomuto nariadeniu.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 18. septembra 2015

Za Komisiu

v mene predsedu

Jerzy PLEWA

generálny riaditeľ pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka

---

(1)  Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  Nariadenie Komisie (ES) č. 442/2009 z 27. mája 2009, ktorým sa otvárajú colné kvóty Spoločenstva v odvetví bravčového mäsa a zabezpečuje ich správa (Ú. v. EÚ L 129, 28.5.2009, s. 13).

2

---

PRÍLOHA

| Poradové číslo | Množstvá, na ktoré neboli podané žiadosti a ktoré sa majú pridať k množstvám, ktoré sú dostupné na čiastkové obdobie od 1. januára do 31. marca 2016
  (v kg) |
| --- | --- |
| 09.4038 | 17 097 500 |
| 09.4170 | 2 461 000 |
| 09.4204 | 2 312 000 |

Poradové číslo

Množstvá, na ktoré neboli podané žiadosti a ktoré sa majú pridať k množstvám, ktoré sú dostupné na čiastkové obdobie od 1. januára do 31. marca 2016

(v kg)

09.4038

17 097 500

09.4170

2 461 000

09.4204

2 312 000

---

ROZHODNUTIA

| 19.9.2015 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 244/55 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2015

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 244/55

---

ROZHODNUTIE RADY (EÚ) 2015/1565

zo 14. septembra 2015

o schválení Vyhlásenia o udelení rybolovných možností vo vodách EÚ rybárskym plavidlám, ktoré sa plavia pod vlajkou Venezuelskej bolívarovskej republiky vo výhradnej hospodárskej zóne pri pobreží Francúzskej Guyany, v mene Európskej únie

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 43 ods. 2 v spojení s jej článkom 218 ods. 6 písm. a) bodom v),

so zreteľom na návrh Európskej komisie,

so zreteľom na súhlas Európskeho parlamentu,

keďže:

| (1) | Rybárske plavidlá, ktoré sa plavia pod vlajkou Venezuelskej bolívarovskej republiky, už mnoho desaťročí vykonávajú činnosti vo vodách Únie vo výhradnej hospodárskej zóne pri pobreží Francúzskej Guyany, pričom podliehajú uplatniteľným právne záväzným aktom Únie v oblasti ochrany rybolovných zdrojov a hospodárenia s nimi. |
| --- | --- |

(1)

Rybárske plavidlá, ktoré sa plavia pod vlajkou Venezuelskej bolívarovskej republiky, už mnoho desaťročí vykonávajú činnosti vo vodách Únie vo výhradnej hospodárskej zóne pri pobreží Francúzskej Guyany, pričom podliehajú uplatniteľným právne záväzným aktom Únie v oblasti ochrany rybolovných zdrojov a hospodárenia s nimi.

| (2) | Spracovateľský priemysel vo Francúzskej Guyane závisí od vylodenia úlovkov uvedených rybárskych plavidiel, a preto by sa malo zabezpečiť pokračovanie vykonávania predmetných činností. |
| --- | --- |

(2)

Spracovateľský priemysel vo Francúzskej Guyane závisí od vylodenia úlovkov uvedených rybárskych plavidiel, a preto by sa malo zabezpečiť pokračovanie vykonávania predmetných činností.

| (3) | Toto rozhodnutie by malo nahradiť rozhodnutie Rady 2012/19/EÚ (1), ktoré bolo zrušené rozsudkom Súdneho dvora z 26. novembra 2014 (2) a jeho účinky sa zachovávajú do nadobudnutia účinnosti nového rozhodnutia, ktoré sa prijme v primeranej dobe. Keďže text vyhlásenia už bol oznámený Venezuelskej bolívarovskej republike, nie je potrebné jeho nové oznámenie, |
| --- | --- |

(3)

Toto rozhodnutie by malo nahradiť rozhodnutie Rady 2012/19/EÚ (1), ktoré bolo zrušené rozsudkom Súdneho dvora z 26. novembra 2014 (2) a jeho účinky sa zachovávajú do nadobudnutia účinnosti nového rozhodnutia, ktoré sa prijme v primeranej dobe. Keďže text vyhlásenia už bol oznámený Venezuelskej bolívarovskej republike, nie je potrebné jeho nové oznámenie,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Týmto sa v mene Európskej únie schvaľuje Vyhlásenie určené Venezuelskej bolívarovskej republike o udelení rybolovných možností vo vodách EÚ rybárskym plavidlám, ktoré sa plavia pod vlajkou Venezuelskej bolívarovskej republiky vo výhradnej hospodárskej zóne pri pobreží Francúzskej Guyany (ďalej len „vyhlásenie“).

Text vyhlásenia je pripojený k tomuto rozhodnutiu.

Článok 2

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť tretím dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

V Bruseli 14. septembra 2015

Za Radu

predseda

J. ASSELBORN

---

(1)  Rozhodnutie Rady 2012/19/EÚ zo 16. decembra 2011 o schválení Vyhlásenia o udelení rybolovných možností vo vodách EÚ rybárskym plavidlám, ktoré sa plavia pod vlajkou Venezuelskej bolívarovskej republiky vo výhradnej hospodárskej zóne pri pobreží Francúzskej Guyany, v mene Európskej únie (Ú. v. EÚ L 6, 10.1.2012, s. 8).

1

(2)  Spojené veci C-103/12 a 165/12, Európsky parlament a Komisia/Rada.

2

---

Vyhlásenie určené Venezuelskej bolívarovskej republike o udelení rybolovných možností vo vodách EÚ rybárskym plavidlám, ktoré sa plavia pod vlajkou Venezuelskej bolívarovskej republiky vo výhradnej hospodárskej zóne pri pobreží Francúzskej Guyany

| 1. | Európska únia vydáva obmedzenému množstvu rybárskych plavidiel, ktoré sa plavia pod vlajkou Venezuelskej bolívarovskej republiky, oprávnenia na rybolov v časti výhradnej hospodárskej zóny pri pobreží Francúzskej Guyany, ktorá sa nachádza viac ako 12 námorných míľ od základných línií, a to za podmienok stanovených v tomto vyhlásení. |
| --- | --- |

1.

Európska únia vydáva obmedzenému množstvu rybárskych plavidiel, ktoré sa plavia pod vlajkou Venezuelskej bolívarovskej republiky, oprávnenia na rybolov v časti výhradnej hospodárskej zóny pri pobreží Francúzskej Guyany, ktorá sa nachádza viac ako 12 námorných míľ od základných línií, a to za podmienok stanovených v tomto vyhlásení.

| 2. | V súlade s článkom 22 nariadenia Rady (ES) č. 1006/2008 z 29. septembra 2008 o oprávneniach na rybolovné činnosti rybárskych plavidiel Spoločenstva mimo vôd Spoločenstva a o prístupe plavidiel tretích krajín do vôd Spoločenstva (1) sa oprávnené rybárske plavidlá, ktoré sa plavia pod vlajkou Venezuelskej bolívarovskej republiky, pri rybolove v zóne uvedenej v odseku 1 riadia ustanoveniami spoločnej rybárskej politiky Európskej únie týkajúcimi sa ochranných a kontrolných opatrení, ako aj inými ustanoveniami Európskej únie vzťahujúcimi sa na rybolovné činnosti v danej zóne. |
| --- | --- |

2.

V súlade s článkom 22 nariadenia Rady (ES) č. 1006/2008 z 29. septembra 2008 o oprávneniach na rybolovné činnosti rybárskych plavidiel Spoločenstva mimo vôd Spoločenstva a o prístupe plavidiel tretích krajín do vôd Spoločenstva (1) sa oprávnené rybárske plavidlá, ktoré sa plavia pod vlajkou Venezuelskej bolívarovskej republiky, pri rybolove v zóne uvedenej v odseku 1 riadia ustanoveniami spoločnej rybárskej politiky Európskej únie týkajúcimi sa ochranných a kontrolných opatrení, ako aj inými ustanoveniami Európskej únie vzťahujúcimi sa na rybolovné činnosti v danej zóne.

| 3. | Oprávnené rybárske plavidlá, ktoré sa plavia pod vlajkou Venezuelskej bolívarovskej republiky, sa riadia najmä všetkými príslušnými pravidlami alebo predpismi Európskej únie, v ktorých sa okrem iného špecifikujú možné cieľové populácie rýb, maximálny počet oprávnených rybárskych plavidiel a podiel úlovkov, ktorý sa má vylodiť v prístavoch vo Francúzskej Guyane. |
| --- | --- |

3.

Oprávnené rybárske plavidlá, ktoré sa plavia pod vlajkou Venezuelskej bolívarovskej republiky, sa riadia najmä všetkými príslušnými pravidlami alebo predpismi Európskej únie, v ktorých sa okrem iného špecifikujú možné cieľové populácie rýb, maximálny počet oprávnených rybárskych plavidiel a podiel úlovkov, ktorý sa má vylodiť v prístavoch vo Francúzskej Guyane.

| 4. | Bez toho, aby bola dotknutá možnosť odňať oprávnenia udelené jednotlivým rybárskym plavidlám plaviacim sa pod vlajkou Venezuelskej bolívarovskej republiky, z dôvodu, že nedodržiavajú ktorékoľvek z príslušných pravidiel alebo predpisov Európskej únie, môže Európska únia kedykoľvek odstúpiť od osobitného prísľubu o udelení rybolovných možností, ktorý vyjadrila v tomto vyhlásení, a to formou jednostranného vyhlásenia. |
| --- | --- |

4.

Bez toho, aby bola dotknutá možnosť odňať oprávnenia udelené jednotlivým rybárskym plavidlám plaviacim sa pod vlajkou Venezuelskej bolívarovskej republiky, z dôvodu, že nedodržiavajú ktorékoľvek z príslušných pravidiel alebo predpisov Európskej únie, môže Európska únia kedykoľvek odstúpiť od osobitného prísľubu o udelení rybolovných možností, ktorý vyjadrila v tomto vyhlásení, a to formou jednostranného vyhlásenia.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 286, 29.10.2008, s. 33.

---

| 19.9.2015 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 244/58 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2015

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 244/58

---

ROZHODNUTIE ZÁSTUPCOV VLÁD ČLENSKÝCH ŠTÁTOV (EÚ, EURATOM) 2015/1566

zo 16. septembra 2015

o vymenovaní štyroch sudcov a generálneho advokáta Súdneho dvora

ZÁSTUPCOVIA VLÁD ČLENSKÝCH ŠTÁTOV EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii, a najmä na jej článok 19,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej články 253 a 255,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu, a najmä na jej článok 106a ods. 1,

keďže:

| (1) | Funkčné obdobie štrnástich sudcov a štyroch generálnych advokátov Súdneho dvora sa skončí 6. októbra 2015. Okrem toho sa počet generálnych advokátov Súdneho dvora rozhodnutím Rady 2013/336/EÚ (1) zvýšil na jedenásť s účinnosťou od 7. októbra 2015. Je potrebné pristúpiť k vymenovaniam na obdobie od 7. októbra 2015 do 6. októbra 2021. |
| --- | --- |

(1)

Funkčné obdobie štrnástich sudcov a štyroch generálnych advokátov Súdneho dvora sa skončí 6. októbra 2015. Okrem toho sa počet generálnych advokátov Súdneho dvora rozhodnutím Rady 2013/336/EÚ (1) zvýšil na jedenásť s účinnosťou od 7. októbra 2015. Je potrebné pristúpiť k vymenovaniam na obdobie od 7. októbra 2015 do 6. októbra 2021.

| (2) | Pán Marko ILEŠIČ a pani Camelia TOADER boli navrhnutí na opätovné vymenovanie za sudcov Súdneho dvora. Pán Eugene REGAN a pán Michail VILARAS boli navrhnutí za sudcov Súdneho dvora. Okrem toho bol za generálneho advokáta Súdneho dvora navrhnutý pán Manuel CAMPOS SÁNCHEZ-BORDONA. |
| --- | --- |

(2)

Pán Marko ILEŠIČ a pani Camelia TOADER boli navrhnutí na opätovné vymenovanie za sudcov Súdneho dvora. Pán Eugene REGAN a pán Michail VILARAS boli navrhnutí za sudcov Súdneho dvora. Okrem toho bol za generálneho advokáta Súdneho dvora navrhnutý pán Manuel CAMPOS SÁNCHEZ-BORDONA.

| (3) | Výbor zriadený článkom 255 Zmluvy o fungovaní Európskej únie vydal stanovisko k vhodnosti pána Marka ILEŠIČA, pani Camelie TOADEROVEJ, pána Eugena REGANA a pána Michaila VILARASA na výkon funkcie sudcu Súdneho dvora, ako aj stanovisko k vhodnosti pána Manuela CAMPOSA SÁNCHEZA-BORDONU na výkon funkcie generálneho advokáta Súdneho dvora, |
| --- | --- |

(3)

Výbor zriadený článkom 255 Zmluvy o fungovaní Európskej únie vydal stanovisko k vhodnosti pána Marka ILEŠIČA, pani Camelie TOADEROVEJ, pána Eugena REGANA a pána Michaila VILARASA na výkon funkcie sudcu Súdneho dvora, ako aj stanovisko k vhodnosti pána Manuela CAMPOSA SÁNCHEZA-BORDONU na výkon funkcie generálneho advokáta Súdneho dvora,

PRIJALI TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Za sudcov Súdneho dvora sa na obdobie od 7. októbra 2015 do 6. októbra 2021 vymenúvajú:

| — | pán Marko ILEŠIČ, |
| --- | --- |

—

pán Marko ILEŠIČ,

| — | pán Eugene REGAN, |
| --- | --- |

—

pán Eugene REGAN,

| — | pani Camelia TOADER, |
| --- | --- |

—

pani Camelia TOADER,

| — | pán Michail VILARAS. |
| --- | --- |

—

pán Michail VILARAS.

Článok 2

Pán Manuel CAMPOS SÁNCHEZ-BORDONA sa vymenúva za generálneho advokáta Súdneho dvora na obdobie od 7. októbra 2015 do 6. októbra 2021.

Článok 3

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

V Bruseli 16. septembra 2015

Predseda

C. BRAUN

---

(1)  Rozhodnutie Rady 2013/336/EÚ z 25. júna 2013, ktorým sa zvyšuje počet generálnych advokátov Súdneho dvora Európskej únie (Ú. v. EÚ L 179, 29.6.2013, s. 92).

1

---

Korigendá

| 19.9.2015 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 244/60 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2015

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 244/60

---

Korigendum k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) č. 518/2014 z 5. marca 2014, ktorým sa menia delegované nariadenia Komisie (EÚ) č. 1059/2010, (EÚ) č. 1060/2010, (EÚ) č. 1061/2010, (EÚ) č. 1062/2010, (EÚ) č. 626/2011, (EÚ) č. 392/2012, (EÚ) č. 874/2012, (EÚ) č. 665/2013, (EÚ) č. 811/2013 a (EÚ) č. 812/2013, pokiaľ ide o označovanie energeticky významných výrobkov na internete štítkami

(
  Úradný vestník Európskej únie L 147 zo 17. mája 2014
  )

Na strane 23 v prílohe VIII:

namiesto:

„Dopĺňa sa táto príloha VII:

PRÍLOHA VII

Informácie poskytované v prípade predaja, prenájmu alebo predaja na splátky cez internet“

má byť:

„Dopĺňa sa táto príloha VIII:

PRÍLOHA VIII

Informácie poskytované v prípade predaja, prenájmu alebo predaja na splátky cez internet“

---

| 19.9.2015 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 244/60 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2015

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 244/60

---

Korigendum k vykonávaciemu nariadeniu Komisie (EÚ) 2015/880 zo 4. júna 2015 o predĺžení prechodných období týkajúcich sa požiadaviek na vlastné zdroje pre expozície voči centrálnym protistranám uvedených v nariadeniach Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 a (EÚ) č. 648/2012

(
  Úradný vestník Európskej únie L 143 z 9. júna 2015
  )

Na strane 7 v odôvodnení 5:

namiesto:

„Pokiaľ ide o existujúce centrálne protistrany usadené v tretích krajinách, ktoré už o uznanie požiadali, žiadna z takýchto centrálnych protistrán ešte uznanie nezískala.“

má byť:

„Pokiaľ ide o existujúce centrálne protistrany usadené v tretích krajinách, ktoré už o uznanie požiadali, postup uznávania prebieha, no nebude dokončený do 15. júna 2015.“

---