# Jurnalul Oficial C 314/2015

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 314 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 5823 septembrie 2015 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 314

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 5823 septembrie 2015

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | II   Comunicări |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUŢIILE, ORGANELE ŞI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2015/C 314/01 | Nonopoziție la o concentrare notificată (Cazul M.7541 – IAG/Aer Lingus) (
  1
  ) | 1 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUŢIILE, ORGANELE ŞI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2015/C 314/01

Nonopoziție la o concentrare notificată (Cazul M.7541 – IAG/Aer Lingus) (
  1
  )

1

1

---

| | IV   Informări |
| --- | --- |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUŢIILE, ORGANELE ŞI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2015/C 314/02 | Rata de schimb a monedei euro | 2 |
| 2015/C 314/03 | Aviz al comitetului consultativ privind înțelegerile și pozițiile dominante emis în cadrul reuniunii din 9 octombrie 2014 privind un proiect preliminar de decizie referitor la cazul AT.39523 – Slovak Telekom – Raportor: Belgia | 3 |
| 2015/C 314/04 | Raport final al consilierului-auditor – Slovak Telekom (AT.39523) | 4 |
| 2015/C 314/05 | Rezumatul Deciziei Comisiei din 15 octombrie 2014 privind o procedură inițiată în temeiul articolului 102 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și al articolului 54 din Acordul privind SEE (Cazul AT.39523 – Slovak Telekom) [notificată cu numărul C(2014) 7456 final] | 7 |

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUŢIILE, ORGANELE ŞI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2015/C 314/02

Rata de schimb a monedei euro

2

2015/C 314/03

Aviz al comitetului consultativ privind înțelegerile și pozițiile dominante emis în cadrul reuniunii din 9 octombrie 2014 privind un proiect preliminar de decizie referitor la cazul AT.39523 – Slovak Telekom – Raportor: Belgia

3

2015/C 314/04

Raport final al consilierului-auditor – Slovak Telekom (AT.39523)

4

2015/C 314/05

Rezumatul Deciziei Comisiei din 15 octombrie 2014 privind o procedură inițiată în temeiul articolului 102 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și al articolului 54 din Acordul privind SEE (Cazul AT.39523 – Slovak Telekom) [notificată cu numărul C(2014) 7456 final]

[notificată cu numărul C(2014) 7456 final]

7

---

| | V   Anunţuri |
| --- | --- |
| | PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII COMERCIALE COMUNE |
| | Comisia Europeană |
| 2015/C 314/06 | Aviz adresat importatorilor – Importurile de anumite țesături cu ochiuri deschise din fibră de sticlă în Uniunea Europeană din țările care beneficiază de SPG, care fac parte din grupurile de cumul regional I și III | 11 |
| | PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENŢEI |
| | Comisia Europeană |
| 2015/C 314/07 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul M.7769 – Gilde Fund IV/Parcom Fund IV/Koninklijke Ten Cate) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  ) | 12 |

V   Anunţuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII COMERCIALE COMUNE

Comisia Europeană

2015/C 314/06

Aviz adresat importatorilor – Importurile de anumite țesături cu ochiuri deschise din fibră de sticlă în Uniunea Europeană din țările care beneficiază de SPG, care fac parte din grupurile de cumul regional I și III

11

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENŢEI

Comisia Europeană

2015/C 314/07

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul M.7769 – Gilde Fund IV/Parcom Fund IV/Koninklijke Ten Cate) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  )

1

12

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUŢIILE, ORGANELE ŞI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 23.9.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 314/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 314/1

---

Nonopoziție la o concentrare notificată

(Cazul M.7541 – IAG/Aer Lingus)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2015/C 314/01)

La 14 iulie 2015, Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața internă. Prezenta decizie se bazează pe articolul 6 alineatul (1) litera (b) coroborat cu articolul 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1). Textul integral al deciziei este disponibil doar în limba engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale; |
| --- | --- |

—

pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale;

| — | în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro), cu numărul de document 32015M7541. EUR-Lex permite accesul online la legislația europeană. |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro), cu numărul de document 32015M7541. EUR-Lex permite accesul online la legislația europeană.

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1.

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUŢIILE, ORGANELE ŞI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 23.9.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 314/2 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 314/2

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

22 septembrie 2015

(2015/C 314/02)

1 euro =

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,1155 |
| JPY | yen japonez | 133,75 |
| DKK | coroana daneză | 7,4602 |
| GBP | lira sterlină | 0,72230 |
| SEK | coroana suedeză | 9,3412 |
| CHF | franc elvețian | 1,0860 |
| ISK | coroana islandeză | |
| NOK | coroana norvegiană | 9,2145 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 27,057 |
| HUF | forint maghiar | 310,55 |
| PLN | zlot polonez | 4,1970 |
| RON | leu românesc nou | 4,4225 |
| TRY | lira turcească | 3,3881 |
| AUD | dolar australian | 1,5732 |
| CAD | dolar canadian | 1,4804 |
| HKD | dolar Hong Kong | 8,6451 |
| NZD | dolar neozeelandez | 1,7715 |
| SGD | dolar Singapore | 1,5817 |
| KRW | won sud-coreean | 1 322,15 |
| ZAR | rand sud-african | 15,2542 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 7,1129 |
| HRK | kuna croată | 7,6235 |
| IDR | rupia indoneziană | 16 257,25 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 4,8017 |
| PHP | peso Filipine | 52,041 |
| RUB | rubla rusească | 73,9790 |
| THB | baht thailandez | 40,164 |
| BRL | real brazilian | 4,4809 |
| MXN | peso mexican | 18,7248 |
| INR | rupie indiană | 73,5068 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,1155

JPY

yen japonez

133,75

DKK

coroana daneză

7,4602

GBP

lira sterlină

0,72230

SEK

coroana suedeză

9,3412

CHF

franc elvețian

1,0860

ISK

coroana islandeză

NOK

coroana norvegiană

9,2145

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

27,057

HUF

forint maghiar

310,55

PLN

zlot polonez

4,1970

RON

leu românesc nou

4,4225

TRY

lira turcească

3,3881

AUD

dolar australian

1,5732

CAD

dolar canadian

1,4804

HKD

dolar Hong Kong

8,6451

NZD

dolar neozeelandez

1,7715

SGD

dolar Singapore

1,5817

KRW

won sud-coreean

1 322,15

ZAR

rand sud-african

15,2542

CNY

yuan renminbi chinezesc

7,1129

HRK

kuna croată

7,6235

IDR

rupia indoneziană

16 257,25

MYR

ringgit Malaiezia

4,8017

PHP

peso Filipine

52,041

RUB

rubla rusească

73,9790

THB

baht thailandez

40,164

BRL

real brazilian

4,4809

MXN

peso mexican

18,7248

INR

rupie indiană

73,5068

---

(1)  Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

| 23.9.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 314/3 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 314/3

---

Aviz al comitetului consultativ privind înțelegerile și pozițiile dominante emis în cadrul reuniunii din 9 octombrie 2014 privind un proiect preliminar de decizie referitor la cazul AT.39523 – Slovak Telekom

Raportor: Belgia

(2015/C 314/03)

I

| 1. | Majoritatea membrilor Comitetului consultativ sunt de acord cu definiția Comisiei Europene privind piața relevantă a produsului, care cuprinde:






  — | piața cu ridicata a serviciilor de acces necondiționat la buclele locale (LLU), precum și |
| --- | --- | --- |

1.

Majoritatea membrilor Comitetului consultativ sunt de acord cu definiția Comisiei Europene privind piața relevantă a produsului, care cuprinde:

—

piața cu ridicata a serviciilor de acces necondiționat la buclele locale (LLU), precum și

| — | piața de masă cu amănuntul a serviciilor în bandă largă oferite la un punct fix.
  O minoritate a membrilor se abține. |
| --- | --- |

—

piața de masă cu amănuntul a serviciilor în bandă largă oferite la un punct fix.

O minoritate a membrilor se abține.

| 2. | Majoritatea membrilor Comitetului consultativ împărtășesc opinia Comisiei potrivit căreia piața geografică relevantă este întregul teritoriu al Slovaciei. O minoritate a membrilor se abține. |
| --- | --- |

2.

Majoritatea membrilor Comitetului consultativ împărtășesc opinia Comisiei potrivit căreia piața geografică relevantă este întregul teritoriu al Slovaciei. O minoritate a membrilor se abține.

| 3. | Majoritatea membrilor Comitetului consultativ împărtășesc opinia Comisiei potrivit căreia, cel puțin între 12 august 2005 și 31 decembrie 2010, Slovak Telekom a ocupat o poziție dominantă pe piața cu ridicata. O minoritate a membrilor se abține. |
| --- | --- |

3.

Majoritatea membrilor Comitetului consultativ împărtășesc opinia Comisiei potrivit căreia, cel puțin între 12 august 2005 și 31 decembrie 2010, Slovak Telekom a ocupat o poziție dominantă pe piața cu ridicata. O minoritate a membrilor se abține.

| 4. | Majoritatea membrilor Comitetului consultativ împărtășesc opinia Comisiei potrivit căreia, cel puțin între 12 august 2005 și 31 decembrie 2010, Slovak Telekom a ocupat o poziție dominantă pe piața cu amănuntul. O minoritate a membrilor se abține. |
| --- | --- |

4.

Majoritatea membrilor Comitetului consultativ împărtășesc opinia Comisiei potrivit căreia, cel puțin între 12 august 2005 și 31 decembrie 2010, Slovak Telekom a ocupat o poziție dominantă pe piața cu amănuntul. O minoritate a membrilor se abține.

| 5. | Majoritatea membrilor Comitetului consultativ împărtășesc opinia Comisiei potrivit căreia Slovak Telekom a abuzat de poziția sa dominantă pe piața relevantă, întrucât a refuzat să furnizeze produsele sale angro unor operatori alternativi în perioada 12 august 2005-31 decembrie 2010. O minoritate a membrilor se abține. |
| --- | --- |

5.

Majoritatea membrilor Comitetului consultativ împărtășesc opinia Comisiei potrivit căreia Slovak Telekom a abuzat de poziția sa dominantă pe piața relevantă, întrucât a refuzat să furnizeze produsele sale angro unor operatori alternativi în perioada 12 august 2005-31 decembrie 2010. O minoritate a membrilor se abține.

| 6. | Majoritatea membrilor Comitetului consultativ împărtășesc opinia Comisiei potrivit căreia Slovak Telekom a abuzat de poziția sa dominantă, întrucât a realizat o comprimare a marjelor în ceea ce privește prețurile angro și cele cu amănuntul practicate în perioada 12 august 2005-31 decembrie 2010. O minoritate a membrilor se abține. |
| --- | --- |

6.

Majoritatea membrilor Comitetului consultativ împărtășesc opinia Comisiei potrivit căreia Slovak Telekom a abuzat de poziția sa dominantă, întrucât a realizat o comprimare a marjelor în ceea ce privește prețurile angro și cele cu amănuntul practicate în perioada 12 august 2005-31 decembrie 2010. O minoritate a membrilor se abține.

| 7. | Majoritatea membrilor Comitetului consultativ confirmă faptul că practicile abuzive ale societății Slovak Telekom pot afecta comerțul dintre statele membre, în sensul articolului 102 din TFUE. O minoritate a membrilor se abține. |
| --- | --- |

7.

Majoritatea membrilor Comitetului consultativ confirmă faptul că practicile abuzive ale societății Slovak Telekom pot afecta comerțul dintre statele membre, în sensul articolului 102 din TFUE. O minoritate a membrilor se abține.

II

| 1. | Majoritatea membrilor Comitetului consultativ împărtășesc opinia Comisiei potrivit căreia societăților Slovak Telekom și Deutsche Telekom ar trebui să li se aplice o amendă. O minoritate a membrilor se abține. |
| --- | --- |

1.

Majoritatea membrilor Comitetului consultativ împărtășesc opinia Comisiei potrivit căreia societăților Slovak Telekom și Deutsche Telekom ar trebui să li se aplice o amendă. O minoritate a membrilor se abține.

| 2. | Majoritatea membrilor Comitetului consultativ împărtășesc opinia Comisiei potrivit căreia la calcularea amenzii trebuie să se considere că durata încălcării este de cinci ani și patru luni. O minoritate a membrilor se abține. |
| --- | --- |

2.

Majoritatea membrilor Comitetului consultativ împărtășesc opinia Comisiei potrivit căreia la calcularea amenzii trebuie să se considere că durata încălcării este de cinci ani și patru luni. O minoritate a membrilor se abține.

| 3. | Majoritatea membrilor Comitetului consultativ împărtășesc opinia Comisiei privind cuantumul de bază al amenzii. O minoritate a membrilor se abține. |
| --- | --- |

3.

Majoritatea membrilor Comitetului consultativ împărtășesc opinia Comisiei privind cuantumul de bază al amenzii. O minoritate a membrilor se abține.

| 4. | Majoritatea membrilor Comitetului consultativ împărtășesc opinia Comisiei potrivit căreia există circumstanțe agravante care trebuie să fie luate în considerare (recidiva). O minoritate a membrilor se abține. |
| --- | --- |

4.

Majoritatea membrilor Comitetului consultativ împărtășesc opinia Comisiei potrivit căreia există circumstanțe agravante care trebuie să fie luate în considerare (recidiva). O minoritate a membrilor se abține.

| 5. | Majoritatea membrilor Comitetului consultativ sunt de acord că amenda trebuie să fie majorată pentru a avea un efect descurajator. O minoritate a membrilor se abține. |
| --- | --- |

5.

Majoritatea membrilor Comitetului consultativ sunt de acord că amenda trebuie să fie majorată pentru a avea un efect descurajator. O minoritate a membrilor se abține.

| 6. | Majoritatea membrilor Comitetului consultativ împărtășesc opinia Comisiei privind cuantumul final al amenzii. O minoritate a membrilor se abține. |
| --- | --- |

6.

Majoritatea membrilor Comitetului consultativ împărtășesc opinia Comisiei privind cuantumul final al amenzii. O minoritate a membrilor se abține.

| 7. | Majoritatea membrilor Comitetului consultativ recomandă publicarea avizului emis de acesta în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. O minoritate a membrilor se abține. |
| --- | --- |

7.

Majoritatea membrilor Comitetului consultativ recomandă publicarea avizului emis de acesta în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. O minoritate a membrilor se abține.

---

| 23.9.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 314/4 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 314/4

---

Raport final al consilierului-auditor (1)

Slovak Telekom

(AT.39523)

(2015/C 314/04)

I.   INTRODUCERE

| (1) | Consilierul-auditor responsabil inițial de acest caz a fost dl Michael Albers. Acesta a organizat și coordonat audierea și a prezentat un raport intermediar membrului competent al Comisiei, în conformitate cu articolul 14 din Decizia 2011/695/UE. În urma plecării dlui Albers din cadrul Comisiei, am preluat acest caz la 16 octombrie 2013. |
| --- | --- |

(1)

Consilierul-auditor responsabil inițial de acest caz a fost dl Michael Albers. Acesta a organizat și coordonat audierea și a prezentat un raport intermediar membrului competent al Comisiei, în conformitate cu articolul 14 din Decizia 2011/695/UE. În urma plecării dlui Albers din cadrul Comisiei, am preluat acest caz la 16 octombrie 2013.

| (2) | Astfel, în ceea ce privește etapele procedurale care au avut loc înainte de numirea mea, prezentul raport se bazează pe constatările consilierului-auditor precedent. |
| --- | --- |

(2)

Astfel, în ceea ce privește etapele procedurale care au avut loc înainte de numirea mea, prezentul raport se bazează pe constatările consilierului-auditor precedent.

II.   PROCEDURA

1.   Etapa de investigare

| (3) | Procedura a fost deschisă de Comisie din oficiu, în iunie 2008, ca urmare a unor informații ce indicau o rată scăzută de penetrare a conexiunilor în bandă largă și o întârziere a lansării serviciilor „triple play” în Republica Slovacă. Au fost efectuate inspecții la sediul societății Slovak Telekom (denumită în continuare „ST”) în perioada 13-15 ianuarie 2009 și apoi în perioada 13-14 iulie 2009. Procedurile au fost inițiate oficial la 8 aprilie 2009 împotriva ST și la 13 decembrie 2010 împotriva Deutsche Telekom (denumită în continuare „DT”). |
| --- | --- |

(3)

Procedura a fost deschisă de Comisie din oficiu, în iunie 2008, ca urmare a unor informații ce indicau o rată scăzută de penetrare a conexiunilor în bandă largă și o întârziere a lansării serviciilor „triple play” în Republica Slovacă. Au fost efectuate inspecții la sediul societății Slovak Telekom (denumită în continuare „ST”) în perioada 13-15 ianuarie 2009 și apoi în perioada 13-14 iulie 2009. Procedurile au fost inițiate oficial la 8 aprilie 2009 împotriva ST și la 13 decembrie 2010 împotriva Deutsche Telekom (denumită în continuare „DT”).

| (4) | ST a introdus acțiuni în anulare împotriva a două solicitări de informații din partea Comisiei, care vizau date din perioada anterioară aderării Republicii Slovace la Uniunea Europeană (și anume, înainte de 1 mai 2004), invocând faptul că Comisia nu avea competența de a solicita și de a utiliza astfel de informații. Tribunalul a respins ambele acțiuni introduse de ST (2). |
| --- | --- |

(4)

ST a introdus acțiuni în anulare împotriva a două solicitări de informații din partea Comisiei, care vizau date din perioada anterioară aderării Republicii Slovace la Uniunea Europeană (și anume, înainte de 1 mai 2004), invocând faptul că Comisia nu avea competența de a solicita și de a utiliza astfel de informații. Tribunalul a respins ambele acțiuni introduse de ST (2).

2.   Comunicarea privind obiecțiunile

| (5) | O comunicare privind obiecțiunile (denumită în continuare „CO”) adresată ST și DT a fost adoptată la 7 mai 2012. În această CO, Comisia a constatat cu titlu preliminar că ST a făcut abuz de poziția sa dominantă pe piața serviciilor de acces cu ridicata la bandă largă în Republica Slovacă, întrucât a săvârșit următoarele fapte: (i) a refuzat să furnizeze acces necondiționat la bucla locală (denumit în continuare „LLU”) și a comprimat marjele în această privință, începând din 12 august 2005; (ii) a comprimat marjele și a refuzat să furnizeze servicii de acces cu ridicata la bandă largă pe piața regională, începând din 6 iunie 2007 și (iii) a comprimat marjele cu privire la serviciile de acces cu ridicata la bandă largă pe piața națională, începând din 1 mai 2004. Comisia a ajuns la concluzia preliminară în CO că, prin comportamentul său, ST a încălcat articolul 102 din TFUE, cu începere de la 1 mai 2004, și și-a perpetuat conduita în acest sens până la momentul întocmirii CO. De asemenea, în CO s-a constatat, tot cu titlu preliminar, că DT era responsabilă de încălcările presupuse a fi fost comise de ST, pe motiv că DT era societatea-mamă, că era în măsură să exercite o influență decisivă și că a exercitat efectiv o asemenea influență. |
| --- | --- |

(5)

O comunicare privind obiecțiunile (denumită în continuare „CO”) adresată ST și DT a fost adoptată la 7 mai 2012. În această CO, Comisia a constatat cu titlu preliminar că ST a făcut abuz de poziția sa dominantă pe piața serviciilor de acces cu ridicata la bandă largă în Republica Slovacă, întrucât a săvârșit următoarele fapte: (i) a refuzat să furnizeze acces necondiționat la bucla locală (denumit în continuare „LLU”) și a comprimat marjele în această privință, începând din 12 august 2005; (ii) a comprimat marjele și a refuzat să furnizeze servicii de acces cu ridicata la bandă largă pe piața regională, începând din 6 iunie 2007 și (iii) a comprimat marjele cu privire la serviciile de acces cu ridicata la bandă largă pe piața națională, începând din 1 mai 2004. Comisia a ajuns la concluzia preliminară în CO că, prin comportamentul său, ST a încălcat articolul 102 din TFUE, cu începere de la 1 mai 2004, și și-a perpetuat conduita în acest sens până la momentul întocmirii CO. De asemenea, în CO s-a constatat, tot cu titlu preliminar, că DT era responsabilă de încălcările presupuse a fi fost comise de ST, pe motiv că DT era societatea-mamă, că era în măsură să exercite o influență decisivă și că a exercitat efectiv o asemenea influență.

3.   Accesul la dosar și prelungirea termenului de răspuns la CO

| (6) | Societăților ST și DT li s-a acordat acces la dosarul Comisiei la 15 mai și la 18 mai 2012, prin intermediul unor CD-ROM-uri. |
| --- | --- |

(6)

Societăților ST și DT li s-a acordat acces la dosarul Comisiei la 15 mai și la 18 mai 2012, prin intermediul unor CD-ROM-uri.

| (7) | La cererea ST, DG Concurență i-a acordat acestei societăți un acces suplimentar la dosar în lunile iulie și august 2012. Tot la cererea ST, DG Concurență a divulgat unele pasaje din CO care fuseseră ocultate anterior. Pentru celelalte părți ale CO, Comisia a acceptat cererea DT de aplicare a unui tratament confidențial. |
| --- | --- |

(7)

La cererea ST, DG Concurență i-a acordat acestei societăți un acces suplimentar la dosar în lunile iulie și august 2012. Tot la cererea ST, DG Concurență a divulgat unele pasaje din CO care fuseseră ocultate anterior. Pentru celelalte părți ale CO, Comisia a acceptat cererea DT de aplicare a unui tratament confidențial.

| (8) | În iulie 2012, DT și-a exprimat nemulțumirea cu privire la calitatea versiunii germane a CO pe care a primit-o. O lună mai târziu, DG Concurență a trimis o rectificare. |
| --- | --- |

(8)

În iulie 2012, DT și-a exprimat nemulțumirea cu privire la calitatea versiunii germane a CO pe care a primit-o. O lună mai târziu, DG Concurență a trimis o rectificare.

| (9) | Ca urmare a cererilor formulate de ST privind un acces suplimentar la dosar și ca urmare a plângerii DT, termenul pentru a răspunde la CO a fost prelungit cu 3 săptămâni pentru ambele părți, și anume până la 6 septembrie 2012. |
| --- | --- |

(9)

Ca urmare a cererilor formulate de ST privind un acces suplimentar la dosar și ca urmare a plângerii DT, termenul pentru a răspunde la CO a fost prelungit cu 3 săptămâni pentru ambele părți, și anume până la 6 septembrie 2012.

4.   Persoane terțe interesate

| (10) | La data de 9 iulie 2012, consilierul-auditor a primit o cerere de audiere în calitate de persoană terță din partea Slovanet, un operator de telecomunicații alternativ din Republica Slovacă. Slovanet a demonstrat un „interes suficient” și, prin urmare, Comisia a acceptat ca acesta să își exprime punctul de vedere în scris. Slovanet nu a solicitat să participe la audiere. |
| --- | --- |

(10)

La data de 9 iulie 2012, consilierul-auditor a primit o cerere de audiere în calitate de persoană terță din partea Slovanet, un operator de telecomunicații alternativ din Republica Slovacă. Slovanet a demonstrat un „interes suficient” și, prin urmare, Comisia a acceptat ca acesta să își exprime punctul de vedere în scris. Slovanet nu a solicitat să participe la audiere.

III.   AUDIEREA

| (11) | Audierea a avut loc la 6 și la 7 noiembrie 2012. Au participat atât ST, cât și DT. |
| --- | --- |

(11)

Audierea a avut loc la 6 și la 7 noiembrie 2012. Au participat atât ST, cât și DT.

IV.   ACCESUL SUPLIMENTAR LA DOSAR DUPĂ REDACTAREA CO

1.   Scrisoarea de expunere a faptelor

| (12) | La 6 decembrie 2013 și la 10 ianuarie 2014, Comisia a adresat ST și, respectiv, DT o scrisoare de expunere a faptelor, aducând la cunoștința acestor două societăți noi elemente de probă pe care intenționa să le invoce în cadrul unei eventuale decizii viitoare, și le-a acordat posibilitatea de a-și prezenta observațiile în scris. De asemenea, Comisia a specificat că intenționa să considere că orice decizie viitoare adresată ST și DT ar trebui să acopere doar abuzurile referitoare la accesul necondiționat la bucla locală și că perioada în care a avut loc încălcarea ar demara, în consecință, la 12 august 2005 și ar continua cel puțin până la 31 decembrie 2010. |
| --- | --- |

(12)

La 6 decembrie 2013 și la 10 ianuarie 2014, Comisia a adresat ST și, respectiv, DT o scrisoare de expunere a faptelor, aducând la cunoștința acestor două societăți noi elemente de probă pe care intenționa să le invoce în cadrul unei eventuale decizii viitoare, și le-a acordat posibilitatea de a-și prezenta observațiile în scris. De asemenea, Comisia a specificat că intenționa să considere că orice decizie viitoare adresată ST și DT ar trebui să acopere doar abuzurile referitoare la accesul necondiționat la bucla locală și că perioada în care a avut loc încălcarea ar demara, în consecință, la 12 august 2005 și ar continua cel puțin până la 31 decembrie 2010.

| (13) | Alături de scrisoarea de expunere a faptelor, Comisia a oferit ST și DT acces la toate documentele care au fost incluse în dosar după întocmirea CO. La solicitarea ST, DG Concurență a divulgat unele pasaje care fuseseră ocultate anterior dintr-un document menționat în scrisoarea de expunere a faptelor și, de asemenea, a pus la dispoziția ST și DT documente suplimentare care nu figurau inițial în dosarul Comisiei. |
| --- | --- |

(13)

Alături de scrisoarea de expunere a faptelor, Comisia a oferit ST și DT acces la toate documentele care au fost incluse în dosar după întocmirea CO. La solicitarea ST, DG Concurență a divulgat unele pasaje care fuseseră ocultate anterior dintr-un document menționat în scrisoarea de expunere a faptelor și, de asemenea, a pus la dispoziția ST și DT documente suplimentare care nu figurau inițial în dosarul Comisiei.

| (14) | Ca urmare a prelungirii termenului de răspuns, care a fost acordată de către DG Concurență, ST și DT au trimis un răspuns în scris la scrisoarea de expunere a faptelor la 21 februarie 2014 (ST) și, respectiv, la 6 martie 2014 (DT). |
| --- | --- |

(14)

Ca urmare a prelungirii termenului de răspuns, care a fost acordată de către DG Concurență, ST și DT au trimis un răspuns în scris la scrisoarea de expunere a faptelor la 21 februarie 2014 (ST) și, respectiv, la 6 martie 2014 (DT).

2.   Cererea de audiere formulată de DT

| (15) | În răspunsul său la scrisoarea de expunere a faptelor și într-o scrisoare ulterioară din 8 aprilie 2014 adresată DG Concurență, DT a solicitat o audiere. DG Concurență a respins această cerere prin scrisorile trimise la 21 martie și la 15 aprilie 2014, astfel încât, la 4 septembrie 2014, DT a supus acest caz atenției mele. Am respins această cerere pe motiv că scrisoarea de expunere a faptelor nu conferea societății DT dreptul de a fi audiată și că, pe de altă parte, scrisoarea de expunere a faptelor nu putea fi considerată ca o CO complementară, întrucât nu conținea nicio nouă obiecțiune și nici nu modifica obiecțiunile prezentate în CO. |
| --- | --- |

(15)

În răspunsul său la scrisoarea de expunere a faptelor și într-o scrisoare ulterioară din 8 aprilie 2014 adresată DG Concurență, DT a solicitat o audiere. DG Concurență a respins această cerere prin scrisorile trimise la 21 martie și la 15 aprilie 2014, astfel încât, la 4 septembrie 2014, DT a supus acest caz atenției mele. Am respins această cerere pe motiv că scrisoarea de expunere a faptelor nu conferea societății DT dreptul de a fi audiată și că, pe de altă parte, scrisoarea de expunere a faptelor nu putea fi considerată ca o CO complementară, întrucât nu conținea nicio nouă obiecțiune și nici nu modifica obiecțiunile prezentate în CO.

3.   Cererea de acces la analiza aferentă comprimării marjelor

| (16) | La 16 ianuarie 2014, ST a solicitat să i se acorde acces la orice revizuire a calculelor aferente comprimării marjelor pe care Comisia ar fi putut să o efectueze de la adoptarea CO, susținând că aceste calcule ar fi trebuit să fie incluse în scrisoarea de expunere a faptelor și că erau necesare pentru exercitarea corespunzătoare a dreptului ST de a fi audiată. Și DT a prezentat DG Concurență o cerere similară la 1 martie 2014. DG Concurență a respins cererile formulate de ambele părți, subliniind faptul că, în acel stadiu al procedurii, Comisia intenționa să rețină în cadrul unei eventuale decizii viitoare aceleași principii și formule de comprimare a marjelor utilizate în CO și să actualizeze calculele, prin acceptarea unora dintre argumentele și calculele prezentate de ST în răspunsul său la CO și prin respingerea altora. |
| --- | --- |

(16)

La 16 ianuarie 2014, ST a solicitat să i se acorde acces la orice revizuire a calculelor aferente comprimării marjelor pe care Comisia ar fi putut să o efectueze de la adoptarea CO, susținând că aceste calcule ar fi trebuit să fie incluse în scrisoarea de expunere a faptelor și că erau necesare pentru exercitarea corespunzătoare a dreptului ST de a fi audiată. Și DT a prezentat DG Concurență o cerere similară la 1 martie 2014. DG Concurență a respins cererile formulate de ambele părți, subliniind faptul că, în acel stadiu al procedurii, Comisia intenționa să rețină în cadrul unei eventuale decizii viitoare aceleași principii și formule de comprimare a marjelor utilizate în CO și să actualizeze calculele, prin acceptarea unora dintre argumentele și calculele prezentate de ST în răspunsul său la CO și prin respingerea altora.

| (17) | Ulterior, ST a supus acest caz atenției mele. Prin scrisorile din 5 februarie și din 25 aprilie 2014, am respins cererile formulate de ST. În primul rând, analiza aferentă comprimării marjelor era încă în curs în momentul în care ST și-a formulat cererea. Prin urmare, era vorba de un document intern, care, ca atare, nu era accesibil. În al doilea rând, pe baza jurisprudenței constante (3), am estimat că nu există nicio normă care să impună Comisiei să audieze ST referitor la poziția finală pe care intenționează să o adopte cu privire la calculele aferente comprimării marjelor, însă cu condiția ca o astfel de poziție să nu antreneze noi obiecțiuni. În acest sens, nu am avut niciun indiciu că modificările preconizate de Comisie în ceea ce privește calculele aferente comprimării marjelor ar denatura obiecțiunile prezentate în CO într-un mod care ar fi nefavorabil pentru ST. |
| --- | --- |

(17)

Ulterior, ST a supus acest caz atenției mele. Prin scrisorile din 5 februarie și din 25 aprilie 2014, am respins cererile formulate de ST. În primul rând, analiza aferentă comprimării marjelor era încă în curs în momentul în care ST și-a formulat cererea. Prin urmare, era vorba de un document intern, care, ca atare, nu era accesibil. În al doilea rând, pe baza jurisprudenței constante (3), am estimat că nu există nicio normă care să impună Comisiei să audieze ST referitor la poziția finală pe care intenționează să o adopte cu privire la calculele aferente comprimării marjelor, însă cu condiția ca o astfel de poziție să nu antreneze noi obiecțiuni. În acest sens, nu am avut niciun indiciu că modificările preconizate de Comisie în ceea ce privește calculele aferente comprimării marjelor ar denatura obiecțiunile prezentate în CO într-un mod care ar fi nefavorabil pentru ST.

| (18) | Cu toate acestea, din motive de transparență, cu ocazia reuniunilor de analiză a situației curente, care au avut loc în septembrie 2014, DG Concurență a arătat ST și DT calculele aferente comprimării marjelor și le-a explicat acestora în detaliu modificările aduse calculelor și metodologiei utilizate, răspunzând totodată la o serie de întrebări adresate de părți. |
| --- | --- |

(18)

Cu toate acestea, din motive de transparență, cu ocazia reuniunilor de analiză a situației curente, care au avut loc în septembrie 2014, DG Concurență a arătat ST și DT calculele aferente comprimării marjelor și le-a explicat acestora în detaliu modificările aduse calculelor și metodologiei utilizate, răspunzând totodată la o serie de întrebări adresate de părți.

| (19) | La 6 octombrie 2014, am primit scrisori din partea ST și DT în care acestea susțineau că, în cursul reuniunilor de analiză a situației curente, DG Concurență le-a prezentat noi elemente și metodologii, în special în ceea ce privește calculele aferente comprimării marjelor, aceste societăți solicitând să li se acorde posibilitatea de a-și exprima punctul de vedere în acest sens, în scris și în cadrul unei audieri. După ce le-am examinat cu atenție, am respins aceste cereri pentru motivul că, în proiectul de decizie, Comisia nu a introdus în acest sens niciun nou principiu și nicio nouă abordare care să fie în detrimentul părților. |
| --- | --- |

(19)

La 6 octombrie 2014, am primit scrisori din partea ST și DT în care acestea susțineau că, în cursul reuniunilor de analiză a situației curente, DG Concurență le-a prezentat noi elemente și metodologii, în special în ceea ce privește calculele aferente comprimării marjelor, aceste societăți solicitând să li se acorde posibilitatea de a-și exprima punctul de vedere în acest sens, în scris și în cadrul unei audieri. După ce le-am examinat cu atenție, am respins aceste cereri pentru motivul că, în proiectul de decizie, Comisia nu a introdus în acest sens niciun nou principiu și nicio nouă abordare care să fie în detrimentul părților.

| (20) | DT a solicitat, de asemenea, să i se dea acces la răspunsul formulat de ST la scrisoarea de expunere a faptelor. DG Concurență a satisfăcut această cerere numai în interesul transparenței, oferind DT posibilitatea de a formula observații suplimentare. |
| --- | --- |

(20)

DT a solicitat, de asemenea, să i se dea acces la răspunsul formulat de ST la scrisoarea de expunere a faptelor. DG Concurență a satisfăcut această cerere numai în interesul transparenței, oferind DT posibilitatea de a formula observații suplimentare.

V.   PROIECTUL DE DECIZIE

| (21) | După ce destinatarii CO și-au exprimat punctul de vedere, atât în scris, cât și oral, Comisia a decis să renunțe la acuzațiile de abuz privind piața regională și națională a serviciilor de acces cu ridicata la bandă larg și să nu rețină decât acuzația de abuz în ceea ce privește accesul la LLU (4). Durata totală aferentă încălcării a fost, în consecință, redusă, întrucât s-a stabilit ca data de început a încălcării să fie 12 august 2005 în loc de 1 mai 2004 și, în plus, data la care a luat sfârșit încălcarea a fost fixată la 31 decembrie 2010. |
| --- | --- |

(21)

După ce destinatarii CO și-au exprimat punctul de vedere, atât în scris, cât și oral, Comisia a decis să renunțe la acuzațiile de abuz privind piața regională și națională a serviciilor de acces cu ridicata la bandă larg și să nu rețină decât acuzația de abuz în ceea ce privește accesul la LLU (4). Durata totală aferentă încălcării a fost, în consecință, redusă, întrucât s-a stabilit ca data de început a încălcării să fie 12 august 2005 în loc de 1 mai 2004 și, în plus, data la care a luat sfârșit încălcarea a fost fixată la 31 decembrie 2010.

| (22) | În temeiul articolului 16 din Decizia 2011/695/UE, am verificat dacă proiectul de decizie se referă exclusiv la obiecțiunile cu privire la care ST și DT au avut posibilitatea de a-și face cunoscute punctele de vedere și am ajuns la o concluzie afirmativă. |
| --- | --- |

(22)

În temeiul articolului 16 din Decizia 2011/695/UE, am verificat dacă proiectul de decizie se referă exclusiv la obiecțiunile cu privire la care ST și DT au avut posibilitatea de a-și face cunoscute punctele de vedere și am ajuns la o concluzie afirmativă.

| (23) | În ansamblu, consider că toate părțile au putut să își exercite în mod efectiv drepturile procedurale în acest caz. |
| --- | --- |

(23)

În ansamblu, consider că toate părțile au putut să își exercite în mod efectiv drepturile procedurale în acest caz.

Bruxelles, 10 octombrie 2014.

Joos STRAGIER

---

(1)  În temeiul articolelor 16 și 17 din Decizia 2011/695/UE a președintelui Comisiei Europene din 13 octombrie 2011 privind funcția și mandatul consilierului-auditor în anumite proceduri în domeniul concurenței (JO L 275, 20.10.2011, p. 29) (denumită în continuare „Decizia 2011/695/UE”).

1

(2)  Hotărârea Tribunalului din 22 martie 2012 în cauzele conexate T-458/09 și T-171/10, Slovak Telekom a.s./Comisia, EU:T:2012:145.

2

(3)  Cauza T-392/09, garantovana a.s./Comisia, EU:T:2012:674, punctul 74 și cauza T-15/02, BASF/Comisia, EU:T:2006:74, punctul 94.

3

(4)  A se vedea punctul (12) de mai sus.

4

---

| 23.9.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 314/7 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 314/7

---

Rezumatul Deciziei Comisiei

din 15 octombrie 2014

privind o procedură inițiată în temeiul articolului 102 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și al articolului 54 din Acordul privind SEE

(Cazul AT.39523 – Slovak Telekom)

[notificată cu numărul C(2014) 7456 final]

(Numai textele în limbile engleză și germană sunt autentice.)

(2015/C 314/05)

La data de 15 octombrie 2014, Comisia a adoptat o decizie privind o procedură inițiată în temeiul articolului 102 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și al articolului 54 din Acordul privind SEE. În conformitate cu dispozițiile articolului 30 din Regulamentul (CE) nr. 1/2003 al Consiliului
   (1)
  , Comisia publică, prin prezenta, numele părților și conținutul principal al deciziei, inclusiv eventualele sancțiuni aplicate, luând în considerare interesul legitim al întreprinderilor de a-și proteja secretele comerciale.

1.   INTRODUCERE

| (1) | La 15 octombrie 2014, Comisia a adoptat o decizie în temeiul articolului 7 din Regulamentul (CE) nr. 1/2003 (denumită în continuare „decizia”), adresată societății Slovak Telekom (denumită în continuare „ST”) și societății-mamă a acesteia, Deutsche Telekom (denumită în continuare „DT”), prin care le-a aplicat o amendă drept consecință a încălcării articolului 102 din TFUE și a articolului 54 din Acordul privind SEE. Decizia se referă la practicile de excludere abuzivă aplicate de ST (prin refuzul de a aproviziona și prin comprimarea marjelor de profit) în ceea ce privește infrastructura sa de bandă largă deja existentă. Decizia se referă la perioada cuprinsă între 12 august 2005, dată la care ST și-a publicat oferta de referință privind accesul necondiționat la bucla locală („ORA”), care stabilește clauze și condiții neechitabile de acces, și 31 decembrie 2010 (durata totală a încălcării fiind de 5 ani și 4 luni). |
| --- | --- |

(1)

La 15 octombrie 2014, Comisia a adoptat o decizie în temeiul articolului 7 din Regulamentul (CE) nr. 1/2003 (denumită în continuare „decizia”), adresată societății Slovak Telekom (denumită în continuare „ST”) și societății-mamă a acesteia, Deutsche Telekom (denumită în continuare „DT”), prin care le-a aplicat o amendă drept consecință a încălcării articolului 102 din TFUE și a articolului 54 din Acordul privind SEE. Decizia se referă la practicile de excludere abuzivă aplicate de ST (prin refuzul de a aproviziona și prin comprimarea marjelor de profit) în ceea ce privește infrastructura sa de bandă largă deja existentă. Decizia se referă la perioada cuprinsă între 12 august 2005, dată la care ST și-a publicat oferta de referință privind accesul necondiționat la bucla locală („ORA”), care stabilește clauze și condiții neechitabile de acces, și 31 decembrie 2010 (durata totală a încălcării fiind de 5 ani și 4 luni).

2.   PROCEDURA

| (2) | În perioada 13-15 ianuarie 2009, Comisia a efectuat o inspecție în incintele societății ST în conformitate cu articolul 20 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1/2003 al Consiliului. La 8 aprilie 2009, Comisia a inițiat o procedură împotriva ST, iar la 13 decembrie 2010, o procedură împotriva DT. La 7 mai 2012, Comisia a adoptat o comunicare privind obiecțiunile („CO”), în cadrul căreia și-a sintetizat opinia preliminară potrivit căreia este posibil ca ST să le fi impus concurenților săi o comprimare a marjelor de profit în ceea ce privește accesul la buclele sale locale cu acces necondiționat (denumite în continuare „BLAN”) și accesul în bandă largă cu ridicata la nivel regional și național (denumit în continuare „ABLR”) și să fi refuzat accesul la primele două dintre aceste produse cu ridicata. Comisia a adoptat opinia preliminară potrivit căreia DT ar putea fi răspunzătoare pentru comportamentul filialei sale, invocând criteriul răspunderii societății-mamă. La 6 și 7 noiembrie 2012 au avut loc audieri. |
| --- | --- |

(2)

În perioada 13-15 ianuarie 2009, Comisia a efectuat o inspecție în incintele societății ST în conformitate cu articolul 20 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1/2003 al Consiliului. La 8 aprilie 2009, Comisia a inițiat o procedură împotriva ST, iar la 13 decembrie 2010, o procedură împotriva DT. La 7 mai 2012, Comisia a adoptat o comunicare privind obiecțiunile („CO”), în cadrul căreia și-a sintetizat opinia preliminară potrivit căreia este posibil ca ST să le fi impus concurenților săi o comprimare a marjelor de profit în ceea ce privește accesul la buclele sale locale cu acces necondiționat (denumite în continuare „BLAN”) și accesul în bandă largă cu ridicata la nivel regional și național (denumit în continuare „ABLR”) și să fi refuzat accesul la primele două dintre aceste produse cu ridicata. Comisia a adoptat opinia preliminară potrivit căreia DT ar putea fi răspunzătoare pentru comportamentul filialei sale, invocând criteriul răspunderii societății-mamă. La 6 și 7 noiembrie 2012 au avut loc audieri.

| (3) | Comisia a adresat scrisori de expunere a faptelor societății ST, la data de 6 decembrie 2013, și societății DT, la data de 10 ianuarie 2014, oferindu-le astfel posibilitatea de a prezenta observații cu privire la elementele de probă suplimentare. |
| --- | --- |

(3)

Comisia a adresat scrisori de expunere a faptelor societății ST, la data de 6 decembrie 2013, și societății DT, la data de 10 ianuarie 2014, oferindu-le astfel posibilitatea de a prezenta observații cu privire la elementele de probă suplimentare.

| (4) | La 9 octombrie 2014 a fost consultat Comitetul consultativ privind înțelegerile și pozițiile dominante. La 10 octombrie 2014, consilierul-auditor și-a prezentat raportul final. |
| --- | --- |

(4)

La 9 octombrie 2014 a fost consultat Comitetul consultativ privind înțelegerile și pozițiile dominante. La 10 octombrie 2014, consilierul-auditor și-a prezentat raportul final.

3.   FAPTELE

| (5) | Decizia finală adoptată în acest caz se referă la practicile abuzive aplicate de ST cu privire la accesul la propriile sale BLAN. |
| --- | --- |

(5)

Decizia finală adoptată în acest caz se referă la practicile abuzive aplicate de ST cu privire la accesul la propriile sale BLAN.

| (6) | ST, care este operatorul de telecomunicații tradițional din Republica Slovacă, deține singura rețea națională de acces fix formată din cabluri de cupru existentă în această țară. În conformitate cu cadrul de reglementare al UE în materie de comunicații electronice și în temeiul unei decizii de reglementare a autorității slovace de reglementare în domeniul telecomunicațiilor („TUSR”), ST trebuie să le ofere operatorilor alternativi („OA”) acces la BLAN din cadrul rețelei sale. ST deține monopolul pe piața cu ridicata a serviciilor de acces la BLAN și dispune de o poziție dominantă pe piața de consum de masă cu amănuntul a serviciilor fixe în bandă largă. Ca urmare a comportamentului abuziv al ST, OA nu au obținut acces la BLAN și nu au putut, astfel, să pătrundă pe piața cu amănuntul a comunicațiilor în bandă largă din Slovacia în condiții care să le permită să propună servicii cu amănuntul de comunicații în bandă largă de înaltă calitate și să concureze cu ST într-un mod eficace. |
| --- | --- |

(6)

ST, care este operatorul de telecomunicații tradițional din Republica Slovacă, deține singura rețea națională de acces fix formată din cabluri de cupru existentă în această țară. În conformitate cu cadrul de reglementare al UE în materie de comunicații electronice și în temeiul unei decizii de reglementare a autorității slovace de reglementare în domeniul telecomunicațiilor („TUSR”), ST trebuie să le ofere operatorilor alternativi („OA”) acces la BLAN din cadrul rețelei sale. ST deține monopolul pe piața cu ridicata a serviciilor de acces la BLAN și dispune de o poziție dominantă pe piața de consum de masă cu amănuntul a serviciilor fixe în bandă largă. Ca urmare a comportamentului abuziv al ST, OA nu au obținut acces la BLAN și nu au putut, astfel, să pătrundă pe piața cu amănuntul a comunicațiilor în bandă largă din Slovacia în condiții care să le permită să propună servicii cu amănuntul de comunicații în bandă largă de înaltă calitate și să concureze cu ST într-un mod eficace.

4.   EVALUARE JURIDICĂ

4.1.   Piețele relevante

| (7) | În consonanță cu alte cazuri anterioare inițiate în temeiul articolului 102 din TFUE (Deutsche Telekom, Telefónica, Telekommunikacja Polska) (2), decizia definește o piață națională cu ridicata a serviciilor de acces la BLAN aflate în posesia ST. Această definiție a pieței concordă cu definiția pieței stabilită de TUSR, autoritatea slovacă de reglementare în domeniul telecomunicațiilor. ST a început să ofere acces la propriile sale BLAN, în virtutea obligațiilor care îi revin conform reglementărilor, prin publicarea unei oferte de referință privind accesul necondiționat la bucla locală (ORA) la 12 august 2005. Proprietarii celorlalte rețele de acces local posibile [fibră optică, cablu TV, acces fix pe suport radio (denumit în continuare „AFSP”) și acces mobil în bandă largă] nu oferă acces la rețelele respective. Nici din punct de vedere tehnic, operatorii alternativi nu au posibilitatea de a utiliza astfel de rețele pentru a adresa oferte clienților cu amănuntul pe întregul teritoriu al Slovaciei propunându-le un nivel calitativ similar celui oferit de BLAN aflate în proprietatea ST. AFSP nu reprezintă un substitut al accesului cu ridicata prin intermediul BLAN, întrucât tarifele lunare sunt mai ridicate decât cele practicate în cadrul BLAN, OA investesc mult mai puțin în infrastructura proprie, iar produsul AFSP nu le acordă OA decât o marjă foarte redusă de control asupra conexiunii, neoferindu-le, în realitate, nicio posibilitate de a-și diferenția oferta destinată segmentului cu amănuntul de oferta propusă de ST. |
| --- | --- |

(7)

În consonanță cu alte cazuri anterioare inițiate în temeiul articolului 102 din TFUE (Deutsche Telekom, Telefónica, Telekommunikacja Polska) (2), decizia definește o piață națională cu ridicata a serviciilor de acces la BLAN aflate în posesia ST. Această definiție a pieței concordă cu definiția pieței stabilită de TUSR, autoritatea slovacă de reglementare în domeniul telecomunicațiilor. ST a început să ofere acces la propriile sale BLAN, în virtutea obligațiilor care îi revin conform reglementărilor, prin publicarea unei oferte de referință privind accesul necondiționat la bucla locală (ORA) la 12 august 2005. Proprietarii celorlalte rețele de acces local posibile [fibră optică, cablu TV, acces fix pe suport radio (denumit în continuare „AFSP”) și acces mobil în bandă largă] nu oferă acces la rețelele respective. Nici din punct de vedere tehnic, operatorii alternativi nu au posibilitatea de a utiliza astfel de rețele pentru a adresa oferte clienților cu amănuntul pe întregul teritoriu al Slovaciei propunându-le un nivel calitativ similar celui oferit de BLAN aflate în proprietatea ST. AFSP nu reprezintă un substitut al accesului cu ridicata prin intermediul BLAN, întrucât tarifele lunare sunt mai ridicate decât cele practicate în cadrul BLAN, OA investesc mult mai puțin în infrastructura proprie, iar produsul AFSP nu le acordă OA decât o marjă foarte redusă de control asupra conexiunii, neoferindu-le, în realitate, nicio posibilitate de a-și diferenția oferta destinată segmentului cu amănuntul de oferta propusă de ST.

| (8) | Decizia definește o piață națională de consum de masă cu amănuntul a serviciilor de acces în bandă largă furnizate la un post fix (indiferent dacă sunt furnizate prin cablu sau pe suport radio). Piața produsului în cauză cuprinde conexiuni de bandă largă prin xDSL, fibră optică, cablu TV și AFSP. Serviciile mobile în bandă largă nu sunt incluse în piața relevantă, în special din cauza diferențelor considerabile, constatate pe întreaga perioadă a încălcării, în ceea ce privește calitatea datelor și profilurile de utilizare între serviciile în bandă largă fixe și cele mobile. La rândul lor, prețurile și evoluția prețurilor, precum și datele privind trecerea de la un operator la altul nu permit nici ele să se concluzioneze că serviciile în bandă largă fixe și cele mobile fac parte din aceeași piață relevantă. |
| --- | --- |

(8)

Decizia definește o piață națională de consum de masă cu amănuntul a serviciilor de acces în bandă largă furnizate la un post fix (indiferent dacă sunt furnizate prin cablu sau pe suport radio). Piața produsului în cauză cuprinde conexiuni de bandă largă prin xDSL, fibră optică, cablu TV și AFSP. Serviciile mobile în bandă largă nu sunt incluse în piața relevantă, în special din cauza diferențelor considerabile, constatate pe întreaga perioadă a încălcării, în ceea ce privește calitatea datelor și profilurile de utilizare între serviciile în bandă largă fixe și cele mobile. La rândul lor, prețurile și evoluția prețurilor, precum și datele privind trecerea de la un operator la altul nu permit nici ele să se concluzioneze că serviciile în bandă largă fixe și cele mobile fac parte din aceeași piață relevantă.

| (9) | Piața geografică relevantă în ceea ce privește serviciile fixe cu amănuntul în bandă largă și serviciile de acces cu ridicata la BLAN este piața națională, deoarece ST (atât în sectorul comerțului cu amănuntul, cât și pe piața cu ridicata) și alți operatori (pe piața cu amănuntul) acționează în mod uniform (practicând prețuri, clauze și condiții identice) în întreaga zonă deservită de rețea. Această definiție a pieței corespunde practicii decizionale urmate de Comisie în cazurile din domeniul telecomunicațiilor (Deutsche Telekom, Telefónica, Telekommunikacja Polska). |
| --- | --- |

(9)

Piața geografică relevantă în ceea ce privește serviciile fixe cu amănuntul în bandă largă și serviciile de acces cu ridicata la BLAN este piața națională, deoarece ST (atât în sectorul comerțului cu amănuntul, cât și pe piața cu ridicata) și alți operatori (pe piața cu amănuntul) acționează în mod uniform (practicând prețuri, clauze și condiții identice) în întreaga zonă deservită de rețea. Această definiție a pieței corespunde practicii decizionale urmate de Comisie în cazurile din domeniul telecomunicațiilor (Deutsche Telekom, Telefónica, Telekommunikacja Polska).

4.2.   Poziția dominantă

| (10) | Decizia concluzionează că ST ocupă o poziție de monopol pe piața cu ridicata a BLAN și că nu există constrângeri directe sau indirecte, sub forma unei concurențe reale sau potențiale, care să poată îngrădi puterea de piață a ST ca prestator monopolist de servicii BLAN. Lipsa concurenței se explică îndeosebi prin existența unor bariere la intrare ridicate, din cauza cărora rețeaua ST este imposibil de reprodus în ceea ce privește acoperirea geografică și tehnică. Această concluzie a deciziei este conformă atât cu practica decizională anterioară a Comisiei, cât și cu reglementarea piețelor telecomunicațiilor. |
| --- | --- |

(10)

Decizia concluzionează că ST ocupă o poziție de monopol pe piața cu ridicata a BLAN și că nu există constrângeri directe sau indirecte, sub forma unei concurențe reale sau potențiale, care să poată îngrădi puterea de piață a ST ca prestator monopolist de servicii BLAN. Lipsa concurenței se explică îndeosebi prin existența unor bariere la intrare ridicate, din cauza cărora rețeaua ST este imposibil de reprodus în ceea ce privește acoperirea geografică și tehnică. Această concluzie a deciziei este conformă atât cu practica decizională anterioară a Comisiei, cât și cu reglementarea piețelor telecomunicațiilor.

| (11) | În ceea ce privește poziția societății ST pe piața cu amănuntul, decizia concluzionează că, pe parcursul perioadei analizate, ST a ocupat o poziție dominantă pe piața de mare consum a serviciilor cu amănuntul în bandă largă oferite la o locație fixă. Cota de piață a ST exprimată ca număr de abonați a variat între [35 % și 55 %] pe durata încălcării. Al doilea concurent în ordinea importanței, UPC, a înregistrat o cotă de piață de aproape cinci ori mai mică (și aflată în scădere) între [5 % și 15 %] în 2010. Deși ST s-a confruntat cu un anumit grad de concurență din partea unor OA (în special în ceea ce privește introducerea treptată a rețelelor de fibră optică), acești concurenți nu ar fi putut să exercite o constrângere suficientă asupra ST. Orange, de exemplu, deși a investit sume importante în introducerea rețelelor de fibră optică și în marketing, a rămas doar un actor marginal pe piață, cu o cotă de piață care a oscilat între [0 % și 10 %] în 2010. |
| --- | --- |

(11)

În ceea ce privește poziția societății ST pe piața cu amănuntul, decizia concluzionează că, pe parcursul perioadei analizate, ST a ocupat o poziție dominantă pe piața de mare consum a serviciilor cu amănuntul în bandă largă oferite la o locație fixă. Cota de piață a ST exprimată ca număr de abonați a variat între [35 % și 55 %] pe durata încălcării. Al doilea concurent în ordinea importanței, UPC, a înregistrat o cotă de piață de aproape cinci ori mai mică (și aflată în scădere) între [5 % și 15 %] în 2010. Deși ST s-a confruntat cu un anumit grad de concurență din partea unor OA (în special în ceea ce privește introducerea treptată a rețelelor de fibră optică), acești concurenți nu ar fi putut să exercite o constrângere suficientă asupra ST. Orange, de exemplu, deși a investit sume importante în introducerea rețelelor de fibră optică și în marketing, a rămas doar un actor marginal pe piață, cu o cotă de piață care a oscilat între [0 % și 10 %] în 2010.

4.3.   Abuzul de poziție dominantă

4.3.1.   Refuzul de a furniza BLAN

| (12) | Decizia demonstrează că, deși mai mulți OA s-au arătat deosebit de interesați să obțină acces la BLAN, ST a stipulat clauze și condiții abuzive în oferta de referință pentru accesul necondiționat (ORA), astfel încât accesul neîngrădit la bucla locală să devină inacceptabil pentru OA, amânând, îngreunând sau împiedicând astfel intrarea operatorilor respectivi pe piața serviciilor cu amănuntul în bandă largă. În special:






  (a) | ST nu le-a comunicat operatorilor alternativi informațiile referitoare la rețele pe care aceștia ar fi trebuit să le cunoască pentru degruparea buclei locale, împiedicându-i să elaboreze planuri de afaceri corespunzătoare; |
| --- | --- | --- |

(12)

Decizia demonstrează că, deși mai mulți OA s-au arătat deosebit de interesați să obțină acces la BLAN, ST a stipulat clauze și condiții abuzive în oferta de referință pentru accesul necondiționat (ORA), astfel încât accesul neîngrădit la bucla locală să devină inacceptabil pentru OA, amânând, îngreunând sau împiedicând astfel intrarea operatorilor respectivi pe piața serviciilor cu amănuntul în bandă largă. În special:

(a)

ST nu le-a comunicat operatorilor alternativi informațiile referitoare la rețele pe care aceștia ar fi trebuit să le cunoască pentru degruparea buclei locale, împiedicându-i să elaboreze planuri de afaceri corespunzătoare;

| (b) | ST a redus în mod artificial sfera de incidență a obligației sale de degrupare, prin:






  (i) | refuzul de a acorda acces la liniile prin care nu era furnizat niciun serviciu, dar care erau acoperite de rețeaua ST („liniile pasive”), rezervându-și, astfel, clienții potențiali; |
| --- | --- | --- |

(b)

ST a redus în mod artificial sfera de incidență a obligației sale de degrupare, prin:

(i)

refuzul de a acorda acces la liniile prin care nu era furnizat niciun serviciu, dar care erau acoperite de rețeaua ST („liniile pasive”), rezervându-și, astfel, clienții potențiali;

| (ii) | refuzul de a acorda acces partajat la liniile prin care erau oferite formule de abonament la tarife sociale, precum „ST Mini”, rezervându-și, astfel, în mod abuziv acești clienți potențiali ai serviciilor de acces DSL; |
| --- | --- |

(ii)

refuzul de a acorda acces partajat la liniile prin care erau oferite formule de abonament la tarife sociale, precum „ST Mini”, rezervându-și, astfel, în mod abuziv acești clienți potențiali ai serviciilor de acces DSL;

| (iii) | refuzul de a acorda acces la 75 % din liniile care intrau sub incidența obligației sale de degrupare, motivat prin invocarea unei norme de management al siguranței spectrului despre care ST pretinde că ar fi menită să evite interferențele și problemele de suprapunere care riscă să apară atunci când sunt folosite mai multe servicii pe aceeași linie telefonică; |
| --- | --- |

(iii)

refuzul de a acorda acces la 75 % din liniile care intrau sub incidența obligației sale de degrupare, motivat prin invocarea unei norme de management al siguranței spectrului despre care ST pretinde că ar fi menită să evite interferențele și problemele de suprapunere care riscă să apară atunci când sunt folosite mai multe servicii pe aceeași linie telefonică;

| (c) | ST a descurajat operatorii alternativi să degrupeze, stipulând clauze și condiții abuzive în ORA. În special:






  (i) | ST a acționat astfel încât procesul de colocare (3) să devină inutil de complicat și de costisitor și nu a oferit în prealabil informații cu privire la prețurile în materie de colocare; |
| --- | --- | --- |

(c)

ST a descurajat operatorii alternativi să degrupeze, stipulând clauze și condiții abuzive în ORA. În special:

(i)

ST a acționat astfel încât procesul de colocare (3) să devină inutil de complicat și de costisitor și nu a oferit în prealabil informații cu privire la prețurile în materie de colocare;

| (ii) | ST a impus obligativitatea procedurii de „calificare” (4), percepând taxe chiar și în cazurile în care acestea nu sunt necesare; |
| --- | --- |

(ii)

ST a impus obligativitatea procedurii de „calificare” (4), percepând taxe chiar și în cazurile în care acestea nu sunt necesare;

| (iii) | ST a aplicat (5) clauze și condiții de previzionare neavantajoase, cum ar fi faptul că a stabilit o taxă de penalizare pentru nerespectarea sumelor previzionate; |
| --- | --- |

(iii)

ST a aplicat (5) clauze și condiții de previzionare neavantajoase, cum ar fi faptul că a stabilit o taxă de penalizare pentru nerespectarea sumelor previzionate;

| (iv) | ST a aplicat clauze și condiții neechitabile în ceea ce privește reparațiile, cum ar fi posibilitatea de a transfera în mod unilateral responsabilitatea sa către OA în cazul unei cooperări insuficiente la reparații; |
| --- | --- |

(iv)

ST a aplicat clauze și condiții neechitabile în ceea ce privește reparațiile, cum ar fi posibilitatea de a transfera în mod unilateral responsabilitatea sa către OA în cazul unei cooperări insuficiente la reparații;

| (v) | ST a solicitat o garanție bancară a cărei valoare era disproporționată față de riscurile și costurile suportate de ST pentru asigurarea accesului la bucla locală. |
| --- | --- |

(v)

ST a solicitat o garanție bancară a cărei valoare era disproporționată față de riscurile și costurile suportate de ST pentru asigurarea accesului la bucla locală.

4.3.2.   Comprimarea marjelor de profit

| (13) | Calculele din decizie țin seama de datele oferite de ST și demonstrează că un concurent la fel de eficient care ar fi utilizat accesul cu ridicata la BLAN aflate în proprietatea ST înregistra marje negative semnificative și nu putea să reproducă în condiții de profitabilitate și viabilitate portofoliul de servicii cu amănuntul în bandă largă al ST. Această afirmație este valabilă chiar dacă se iau în considerare servicii suplimentare (servicii de telefonie vocală, IPTV, servicii multi-play) dintr-un portofoliu din aval. Includerea unor servicii de telefonie vocală (acces vocal, utilizarea vocii) are rolul de verificare a sensibilității, deoarece aceste piețe nu sunt vizate de prezenta decizie. |
| --- | --- |

(13)

Calculele din decizie țin seama de datele oferite de ST și demonstrează că un concurent la fel de eficient care ar fi utilizat accesul cu ridicata la BLAN aflate în proprietatea ST înregistra marje negative semnificative și nu putea să reproducă în condiții de profitabilitate și viabilitate portofoliul de servicii cu amănuntul în bandă largă al ST. Această afirmație este valabilă chiar dacă se iau în considerare servicii suplimentare (servicii de telefonie vocală, IPTV, servicii multi-play) dintr-un portofoliu din aval. Includerea unor servicii de telefonie vocală (acces vocal, utilizarea vocii) are rolul de verificare a sensibilității, deoarece aceste piețe nu sunt vizate de prezenta decizie.

4.4.   Impactul probabil asupra concurenței și a consumatorilor

| (14) | Prin comportamentul său, ST nu le-a oferit OA posibilitatea de a concura în mod eficace cu ST și cu alți actori bazându-se pe accesul la BLAN și participând la concurența de pe piața de consum de masă cu amănuntul a serviciilor fixe în bandă largă. Consecvent strategiei sale, ST a exclus OA, prin comportamentul său, de la segmentul xDSL bazat pe BLAN, un segment esențial al pieței cu amănuntul. Procedând astfel, ST a accentuat în mod artificial obstacolele existente la intrarea pe piața cu amănuntul, îngreunând concurența de pe piața cu amănuntul, care a devenit astfel mai puțin efectivă, inclusiv concurența bazată pe propriile rețele ale OA (concurența pe bază de infrastructură). |
| --- | --- |

(14)

Prin comportamentul său, ST nu le-a oferit OA posibilitatea de a concura în mod eficace cu ST și cu alți actori bazându-se pe accesul la BLAN și participând la concurența de pe piața de consum de masă cu amănuntul a serviciilor fixe în bandă largă. Consecvent strategiei sale, ST a exclus OA, prin comportamentul său, de la segmentul xDSL bazat pe BLAN, un segment esențial al pieței cu amănuntul. Procedând astfel, ST a accentuat în mod artificial obstacolele existente la intrarea pe piața cu amănuntul, îngreunând concurența de pe piața cu amănuntul, care a devenit astfel mai puțin efectivă, inclusiv concurența bazată pe propriile rețele ale OA (concurența pe bază de infrastructură).

| (15) | Implementarea la nivel local a rețelelor operatorilor alternativi nu poate compensa aceste efecte negative. Dacă ST nu ar fi aplicat practici de excludere, gradul de concurență efectivă ar fi fost, probabil, mai ridicat pe întregul teritoriu al Slovaciei și chiar și în zonele dens populate, unde a existat o concurență bazată pe infrastructură. După toate probabilitățile, intrarea pe piață a unor astfel de operatori și reacțiile concurențiale pe care această intrare le-ar fi declanșat din partea ST și a altor furnizori de acces în bandă largă ar fi fost profitabilă pentru consumatori, oferindu-le o gamă mai largă de opțiuni, prețuri mai mici și o mai bună calitate a serviciilor. |
| --- | --- |

(15)

Implementarea la nivel local a rețelelor operatorilor alternativi nu poate compensa aceste efecte negative. Dacă ST nu ar fi aplicat practici de excludere, gradul de concurență efectivă ar fi fost, probabil, mai ridicat pe întregul teritoriu al Slovaciei și chiar și în zonele dens populate, unde a existat o concurență bazată pe infrastructură. După toate probabilitățile, intrarea pe piață a unor astfel de operatori și reacțiile concurențiale pe care această intrare le-ar fi declanșat din partea ST și a altor furnizori de acces în bandă largă ar fi fost profitabilă pentru consumatori, oferindu-le o gamă mai largă de opțiuni, prețuri mai mici și o mai bună calitate a serviciilor.

4.5.   Răspunderea societății DT

| (16) | Decizia constată că DT poate fi trasă la răspundere pentru încălcare în calitate de societate-mamă. În ceea ce privește capacitatea de a exercita o influență decisivă asupra ST, decizia menționează în principal faptul că (i) DT este acționar majoritar cu 51 %, iar statul slovac, care deține restul de 49 %, nu beneficiază de drepturi speciale în calitate de acționar minoritar; și (ii) că DT poate numi majoritatea membrilor consiliului de administrație (CA). Exercitarea unei influențe decisive reiese îndeosebi din (i) prezentarea suprapunerilor existente între DT și ST la nivelul superior al personalului de conducere; (ii) dovada influenței exercitate de DT asupra procesului decizional din cadrul CA al ST; și (iii) din informațiile despre raportarea în sens ascendent, dinspre ST către DT. Elementele de probă constituie un ansamblu de indicii concordante care permit să se stabilească existența unei unități economice între DT și ST. |
| --- | --- |

(16)

Decizia constată că DT poate fi trasă la răspundere pentru încălcare în calitate de societate-mamă. În ceea ce privește capacitatea de a exercita o influență decisivă asupra ST, decizia menționează în principal faptul că (i) DT este acționar majoritar cu 51 %, iar statul slovac, care deține restul de 49 %, nu beneficiază de drepturi speciale în calitate de acționar minoritar; și (ii) că DT poate numi majoritatea membrilor consiliului de administrație (CA). Exercitarea unei influențe decisive reiese îndeosebi din (i) prezentarea suprapunerilor existente între DT și ST la nivelul superior al personalului de conducere; (ii) dovada influenței exercitate de DT asupra procesului decizional din cadrul CA al ST; și (iii) din informațiile despre raportarea în sens ascendent, dinspre ST către DT. Elementele de probă constituie un ansamblu de indicii concordante care permit să se stabilească existența unei unități economice între DT și ST.

5.   AMENZI ȘI MĂSURI CORECTIVE

| (17) | În măsura în care oricare dintre practicile abuzive detectate sunt încă în curs, ST și DT trebuie să înceteze respectiva încălcare și să se abțină, de acum înainte, de la orice practici care ar putea avea un obiect sau un efect identic sau similar, astfel cum sunt descrise în decizie. |
| --- | --- |

(17)

În măsura în care oricare dintre practicile abuzive detectate sunt încă în curs, ST și DT trebuie să înceteze respectiva încălcare și să se abțină, de acum înainte, de la orice practici care ar putea avea un obiect sau un efect identic sau similar, astfel cum sunt descrise în decizie.

| (18) | Decizia impune o amendă de 38 838 000 de EUR, în solidar, societăților DT și ST, precum și o amendă de 31 070 000 de EUR societății DT. Amenda este stabilită prin luarea în considerare a valorii vânzărilor pe piața relevantă, a gradului de gravitate a încălcării și a duratei încălcării, care a fost de 5 ani și 4 luni, a faptului că DT a mai comis anterior, și anume în 2003, o încălcare similară și a necesității de a se asigura efectul disuasiv al amenzii. |
| --- | --- |

(18)

Decizia impune o amendă de 38 838 000 de EUR, în solidar, societăților DT și ST, precum și o amendă de 31 070 000 de EUR societății DT. Amenda este stabilită prin luarea în considerare a valorii vânzărilor pe piața relevantă, a gradului de gravitate a încălcării și a duratei încălcării, care a fost de 5 ani și 4 luni, a faptului că DT a mai comis anterior, și anume în 2003, o încălcare similară și a necesității de a se asigura efectul disuasiv al amenzii.

---

(1)  JO L 1, 4.1.2003, p. 1.

(2)  Cazurile AT.37451 din 21 mai 2003; AT.38784 din 4 iulie 2007 și AT.39525 din 22 iunie 2011.

(3)  Prin colocare se înțelege amplasarea echipamentelor operatorilor alternativi la nivelul repartitorului principal (RP) al operatorului tradițional.

(4)  Prin „calificare” se înțelege procesul prin care ST a verificat dacă o linie dată permitea degruparea.

(5)  Operatorii alternativi au obligația să prezinte previziuni privind cererile de calificare a buclei locale pe care intenționează să le depună.

---

V Anunţuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII COMERCIALE COMUNE

Comisia Europeană

| 23.9.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 314/11 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 314/11

---

AVIZ ADRESAT IMPORTATORILOR

Importurile de anumite țesături cu ochiuri deschise din fibră de sticlă în Uniunea Europeană din țările care beneficiază de SPG, care fac parte din grupurile de cumul regional I și III

(2015/C 314/06)

Comisia Europeană informează operatorii din Uniunea Europeană că există îndoieli rezonabile în legătură cu aplicarea corectă a tratamentului preferențial și cu aplicabilitatea dovezilor de origine prezentate în Uniunea Europeană pentru țesături cu ochiuri deschise din fibră de sticlă de la subpozițiile 7019 40, 7019 51 și 7019 59 din SA, importate din țările care beneficiază de SPG, care fac parte din aceleași grupuri de cumul regional I și III (1).

În urma unui număr de anchete, se pare că importante cantități de țesături cu ochiuri deschise din fibră de sticlă de la subpozițiile 7019 40, 7019 51 și 7019 59 din SA, expediate către UE în general din Singapore, sunt declarate pentru punere în liberă circulație în Uniune ca având originea preferențială a uneia dintre țările care fac parte din același grup de cumul regional I sau III, fără a avea dreptul la aceasta.

Prin urmare, operatorii din Uniunea Europeană care declară originea și/sau prezintă dovezi de origine pentru produsele menționate anterior sunt invitați să ia toate măsurile de precauție necesare, întrucât punerea în liberă circulație a bunurilor respective poate genera o datorie vamală, poate duce la fraudă și, în consecință, poate afecta negativ interesele financiare ale Uniunii Europene. Dacă eventuala înscriere ulterioară în evidența contabilă a datoriei vamale rezultă din circumstanțele menționate mai sus, persoana responsabilă nu poate invoca buna credință în conformitate cu dispozițiile articolului 220 alineatul (2) litera (b) al cincilea paragraf din Regulamentul (CEE) nr. 2913/92 al Consiliului din 12 octombrie 1992 de instituire a Codului vamal comunitar (2).

---

(1)  Lista țărilor este stabilită în articolul 86 din Regulamentul (CEE) nr. 2454/93 al Comisiei de stabilire a unor dispoziții de aplicare a Regulamentului (CEE) nr. 2913/92 al Consiliului de instituire a Codului vamal comunitar. La momentul publicării prezentului aviz, următoarele țări beneficiare aparțin grupurilor:

| — | Grupul I – Cambodgia, Indonezia, Laos, Filipine, Vietnam, Myanmar/Birmania |
| --- | --- |

—

Grupul I – Cambodgia, Indonezia, Laos, Filipine, Vietnam, Myanmar/Birmania

| — | Grupul III – Bangladesh, Bhutan, India, Nepal, Pakistan, Sri Lanka |
| --- | --- |

—

Grupul III – Bangladesh, Bhutan, India, Nepal, Pakistan, Sri Lanka

(2)  JO L 302, 19.10.1992, p. 1.

---

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENŢEI

Comisia Europeană

| 23.9.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 314/12 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 314/12

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul M.7769 – Gilde Fund IV/Parcom Fund IV/Koninklijke Ten Cate)

Caz care poate face obiectul procedurii simplificate

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2015/C 314/07)

| 1. | La data de 14 septembrie 2015, Comisia Europeană a primit, în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), o notificare a unei concentrări propuse prin care întreprinderile Gilde Buy-Out Fund IV CV și Gilde Buy Out-Fund IV Coöperatief UA (Țările de Jos, denumite împreună „Gilde Fund IV”) și Parcom Buy-Out Fund IV BV (Țările de Jos, „Parcom Fund IV”) dobândesc, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) și al articolului 3 alineatul (4) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul în comun asupra întreprinderii Koninklike Ten Cate NV (Țările de Jos), prin achiziționare de acțiuni. |
| --- | --- |

1.

La data de 14 septembrie 2015, Comisia Europeană a primit, în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), o notificare a unei concentrări propuse prin care întreprinderile Gilde Buy-Out Fund IV CV și Gilde Buy Out-Fund IV Coöperatief UA (Țările de Jos, denumite împreună „Gilde Fund IV”) și Parcom Buy-Out Fund IV BV (Țările de Jos, „Parcom Fund IV”) dobândesc, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) și al articolului 3 alineatul (4) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul în comun asupra întreprinderii Koninklike Ten Cate NV (Țările de Jos), prin achiziționare de acțiuni.

| 2. | Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:
  —   în cazul întreprinderii Gilde Fund IV: efectuarea de investiții independente în întreprinderi de pe segmentul mediu al pieței, cu un portofoliu care acoperă o serie de sectoare industriale și se concentrează, în principal, pe Benelux, Germania, Elveția și Austria;
  —   în cazul întreprinderii Parcom Fund IV: investiții în societăți necotate, în principal în întreprinderi mijlocii din Benelux;
  —   în cazul întreprinderii Koninklijke Ten Cate NV: furnizarea de produse semifinite și de componente din domeniul materialelor textile și compozite avansate, al materialelor geosintetice și al gazonului artificial. |
| --- | --- |

2.

Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:

—   în cazul întreprinderii Gilde Fund IV: efectuarea de investiții independente în întreprinderi de pe segmentul mediu al pieței, cu un portofoliu care acoperă o serie de sectoare industriale și se concentrează, în principal, pe Benelux, Germania, Elveția și Austria;

—   în cazul întreprinderii Parcom Fund IV: investiții în societăți necotate, în principal în întreprinderi mijlocii din Benelux;

—   în cazul întreprinderii Koninklijke Ten Cate NV: furnizarea de produse semifinite și de componente din domeniul materialelor textile și compozite avansate, al materialelor geosintetice și al gazonului artificial.

| 3. | În urma unei examinări prealabile, Comisia Europeană constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului privind concentrările economice. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de analiză a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în comunicare. |
| --- | --- |

3.

În urma unei examinări prealabile, Comisia Europeană constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului privind concentrările economice. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de analiză a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în comunicare.

| 4. | Comisia Europeană invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.
  Observațiile trebuie primite de către Comisia Europeană în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei, cu numărul de referință M.7769 – Gilde Fund IV/Parcom Fund IV/Koninklijke Ten Cate, prin fax (+32 22964301), prin e-mail, la adresa mailto: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu, sau prin poștă, la următoarea adresă:





  Commission européenne |
| --- | --- |
| Direction générale de la concurrence |
| Greffe des concentrations |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Comisia Europeană invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.

Observațiile trebuie primite de către Comisia Europeană în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei, cu numărul de referință M.7769 – Gilde Fund IV/Parcom Fund IV/Koninklijke Ten Cate, prin fax (+32 22964301), prin e-mail, la adresa mailto: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu, sau prin poștă, la următoarea adresă:

Commission européenne

Direction générale de la concurrence

Greffe des concentrations

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1 („Regulamentul privind concentrările economice”).

(2)  JO C 366, 14.12.2013, p. 5.

---