# Europos Sąjungos L 248/2015

| | ISSN 1977-0723 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 248 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 58 tomas2015m. rugsėjo 24d. |

ISSN 1977-0723

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 248

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

58 tomas2015m. rugsėjo 24d.

---

| Turinys | | II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2015 m. liepos 13 d. Tarybos reglamentas (ES) 2015/1588 dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 ir 108 straipsnių taikymo kai kurioms horizontalios valstybės pagalbos rūšims (
  1
  ) | 1 |
| | * | 2015 m. liepos 13 d. Tarybos reglamentas (ES) 2015/1589, nustatantis išsamias Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio taikymo taisykles (
  1
  ) | 9 |
| | * | 2015 m. rugsėjo 18 d. Komisijos reglamentas (ES) 2015/1590, kuriuo uždraudžiama su Vokietijos vėliava plaukiojantiems laivams žvejoti paprastuosius jūrinius ešerius NAFO 1F zonos Grenlandijos vandenyse, V ir XIV zonų Grenlandijos vandenyse ir paprastųjų jūrinių ešerių apsaugos rajono tarptautiniuose vandenyse | 30 |
| | * | 2015 m. rugsėjo 18 d. Komisijos reglamentas (ES) 2015/1591, kuriuo uždraudžiama su Vokietijos vėliava plaukiojantiems laivams žvejoti atlantines skumbres VIIIc, IX ir X zonose, CECAF 34.1.1 rajono Sąjungos vandenyse ir VIIIa, VIIIb ir VIIId zonose | 32 |
| | * | 2015 m. rugsėjo 18 d. Komisijos reglamentas (ES) 2015/1592, kuriuo uždraudžiama su Vokietijos vėliava plaukiojantiems laivams žvejoti paprastuosius jūrinius ešerius V zonos Sąjungos ir tarptautiniuose vandenyse ir XII bei XIV zonų tarptautiniuose vandenyse | 34 |
| | * | 2015 m. rugsėjo 18 d. Komisijos reglamentas (ES) 2015/1593, kuriuo uždraudžiama su Vokietijos vėliava plaukiojantiems laivams žvejoti šiaurinius žydruosius merlangus Farerų Salų vandenyse | 36 |
| | * | 2015 m. rugsėjo 21 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/1594, kuriuo patvirtinamas reikšmingas saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registre įregistruoto pavadinimo specifikacijos pakeitimas [Rocamadour (SKVN)] | 38 |
| | * | 2015 m. rugsėjo 21 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/1595, kuriuo patvirtinamas reikšmingas saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registre įregistruoto pavadinimo specifikacijos pakeitimas [Zgornjesavinjski želodec (SGN)] | 39 |
| | * | 2015 m. rugsėjo 21 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/1596, kuriuo patvirtinamas reikšmingas saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registre įregistruoto pavadinimo specifikacijos pakeitimas [Montes de Toledo (SKVN)] | 40 |
| | * | 2015 m. rugsėjo 23 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/1597, kuriuo leidžiama nukrypti nuo Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 615/2014 nuostatų dėl galutinės datos, iki kurios pagal 2015 m. alyvuogių aliejaus ir valgomųjų alyvuogių sektoriaus darbo programas paramą gaunančioms organizacijoms Graikijoje turi būti sumokėta pirmoji avanso dalis | 41 |
| | | 2015 m. rugsėjo 23 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/1598, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti | 43 |
| | * | 2015 m. rugsėjo 10 d. Europos Centrinio Banko reglamentas (ES) 2015/1599, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1333/2014 dėl pinigų rinkos statistikos (ECB/2015/30) | 45 |
| | | SPRENDIMAI |
| | * | 2015 m. rugsėjo 18 d. Tarybos sprendimas (ES, Euratomas) 2015/1600, kuriuo skiriami Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nariai laikotarpiui nuo 2015 m. rugsėjo 21 d. iki 2020 m. rugsėjo 20 d. | 53 |
| | * | 2015 m. rugsėjo 22 d. Tarybos sprendimas (ES) 2015/1601, kuriuo Italijos ir Graikijos labui nustatomos laikinosios priemonės tarptautinės apsaugos srityje | 80 |
| | * | 2015 m. birželio 5 d. Komisijos deleguotasis sprendimas (ES) 2015/1602 dėl Šveicarijoje galiojančios draudimo bei perdraudimo įmonėms taikomos mokumo ir prudencinės tvarkos lygiavertiškumo pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/138/EB 172 straipsnio 2 dalį, 227 straipsnio 4 dalį ir 260 straipsnio 3 dalį | 95 |
| | * | 2015 m. rugpjūčio 13 d. Komisijos sprendimas (ES) 2015/1603 dėl priemonės, kurios ėmėsi Ispanija vadovaudamasi Tarybos direktyvos 89/686/EEB 7 straipsniu, iš rinkos pašalindama mokomąsias plūdriąsias plaukimo priemones | 99 |

Turinys

II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

Puslapis

REGLAMENTAI

*

2015 m. liepos 13 d. Tarybos reglamentas (ES) 2015/1588 dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 ir 108 straipsnių taikymo kai kurioms horizontalios valstybės pagalbos rūšims (
  1
  )

1

1

*

2015 m. liepos 13 d. Tarybos reglamentas (ES) 2015/1589, nustatantis išsamias Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio taikymo taisykles (
  1
  )

1

9

*

2015 m. rugsėjo 18 d. Komisijos reglamentas (ES) 2015/1590, kuriuo uždraudžiama su Vokietijos vėliava plaukiojantiems laivams žvejoti paprastuosius jūrinius ešerius NAFO 1F zonos Grenlandijos vandenyse, V ir XIV zonų Grenlandijos vandenyse ir paprastųjų jūrinių ešerių apsaugos rajono tarptautiniuose vandenyse

30

*

2015 m. rugsėjo 18 d. Komisijos reglamentas (ES) 2015/1591, kuriuo uždraudžiama su Vokietijos vėliava plaukiojantiems laivams žvejoti atlantines skumbres VIIIc, IX ir X zonose, CECAF 34.1.1 rajono Sąjungos vandenyse ir VIIIa, VIIIb ir VIIId zonose

32

*

2015 m. rugsėjo 18 d. Komisijos reglamentas (ES) 2015/1592, kuriuo uždraudžiama su Vokietijos vėliava plaukiojantiems laivams žvejoti paprastuosius jūrinius ešerius V zonos Sąjungos ir tarptautiniuose vandenyse ir XII bei XIV zonų tarptautiniuose vandenyse

34

*

2015 m. rugsėjo 18 d. Komisijos reglamentas (ES) 2015/1593, kuriuo uždraudžiama su Vokietijos vėliava plaukiojantiems laivams žvejoti šiaurinius žydruosius merlangus Farerų Salų vandenyse

36

*

2015 m. rugsėjo 21 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/1594, kuriuo patvirtinamas reikšmingas saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registre įregistruoto pavadinimo specifikacijos pakeitimas [Rocamadour (SKVN)]

38

*

2015 m. rugsėjo 21 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/1595, kuriuo patvirtinamas reikšmingas saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registre įregistruoto pavadinimo specifikacijos pakeitimas [Zgornjesavinjski želodec (SGN)]

39

*

2015 m. rugsėjo 21 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/1596, kuriuo patvirtinamas reikšmingas saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registre įregistruoto pavadinimo specifikacijos pakeitimas [Montes de Toledo (SKVN)]

40

*

2015 m. rugsėjo 23 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/1597, kuriuo leidžiama nukrypti nuo Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 615/2014 nuostatų dėl galutinės datos, iki kurios pagal 2015 m. alyvuogių aliejaus ir valgomųjų alyvuogių sektoriaus darbo programas paramą gaunančioms organizacijoms Graikijoje turi būti sumokėta pirmoji avanso dalis

41

2015 m. rugsėjo 23 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/1598, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

43

*

2015 m. rugsėjo 10 d. Europos Centrinio Banko reglamentas (ES) 2015/1599, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1333/2014 dėl pinigų rinkos statistikos (ECB/2015/30)

45

SPRENDIMAI

*

2015 m. rugsėjo 18 d. Tarybos sprendimas (ES, Euratomas) 2015/1600, kuriuo skiriami Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nariai laikotarpiui nuo 2015 m. rugsėjo 21 d. iki 2020 m. rugsėjo 20 d.

53

*

2015 m. rugsėjo 22 d. Tarybos sprendimas (ES) 2015/1601, kuriuo Italijos ir Graikijos labui nustatomos laikinosios priemonės tarptautinės apsaugos srityje

80

*

2015 m. birželio 5 d. Komisijos deleguotasis sprendimas (ES) 2015/1602 dėl Šveicarijoje galiojančios draudimo bei perdraudimo įmonėms taikomos mokumo ir prudencinės tvarkos lygiavertiškumo pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/138/EB 172 straipsnio 2 dalį, 227 straipsnio 4 dalį ir 260 straipsnio 3 dalį

95

*

2015 m. rugpjūčio 13 d. Komisijos sprendimas (ES) 2015/1603 dėl priemonės, kurios ėmėsi Ispanija vadovaudamasi Tarybos direktyvos 89/686/EEB 7 straipsniu, iš rinkos pašalindama mokomąsias plūdriąsias plaukimo priemones

99

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

REGLAMENTAI

| 24.9.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 248/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 248/1

---

TARYBOS REGLAMENTAS (ES) 2015/1588

2015 m. liepos 13 d.

dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 ir 108 straipsnių taikymo kai kurioms horizontalios valstybės pagalbos rūšims (kodifikuota redakcija)

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 109 straipsnį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę (1),

kadangi:

| (1) | Tarybos reglamentas (EB) Nr. 994/98 (2) buvo iš esmės keičiamas (3). Dėl aiškumo ir racionalumo tas reglamentas turėtų būti kodifikuotas; |
| --- | --- |

(1)

Tarybos reglamentas (EB) Nr. 994/98 (2) buvo iš esmės keičiamas (3). Dėl aiškumo ir racionalumo tas reglamentas turėtų būti kodifikuotas;

| (2) | pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) nuostatas už įvertinimą, ar pagalba yra suderinama su vidaus rinka, iš esmės yra atsakinga Komisija; |
| --- | --- |

(2)

pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) nuostatas už įvertinimą, ar pagalba yra suderinama su vidaus rinka, iš esmės yra atsakinga Komisija;

| (3) | tam, kad vidaus rinka veiktų teisingai, būtina valstybės pagalbai griežtai ir veiksmingai taikyti konkurencijos taisykles; |
| --- | --- |

(3)

tam, kad vidaus rinka veiktų teisingai, būtina valstybės pagalbai griežtai ir veiksmingai taikyti konkurencijos taisykles;

| (4) | reikėtų, kad tose srityse, kuriose Komisija turi pakankamai patirties apibrėžti bendrus suderinamumo kriterijus, Komisija galėtų reglamentu nustatyti, kad kai kurios pagalbos rūšys pagal vieną arba daugiau SESV 107 straipsnio 2 ir 3 dalies nuostatas neprieštarauja vidaus rinkai ir joms neturi būti taikoma SESV 108 straipsnio 3 dalyje nustatyta tvarka; |
| --- | --- |

(4)

reikėtų, kad tose srityse, kuriose Komisija turi pakankamai patirties apibrėžti bendrus suderinamumo kriterijus, Komisija galėtų reglamentu nustatyti, kad kai kurios pagalbos rūšys pagal vieną arba daugiau SESV 107 straipsnio 2 ir 3 dalies nuostatas neprieštarauja vidaus rinkai ir joms neturi būti taikoma SESV 108 straipsnio 3 dalyje nustatyta tvarka;

| (5) | bendrųjų išimčių reglamentais galima pasiekti daugiau skaidrumo ir teisinio aiškumo. Juos tiesiogiai gali taikyti nacionaliniai teismai, nedarant poveikio Europos Sąjungos sutarties 4 straipsnio 3 dalies ir SESV 267 straipsnio taikymui; |
| --- | --- |

(5)

bendrųjų išimčių reglamentais galima pasiekti daugiau skaidrumo ir teisinio aiškumo. Juos tiesiogiai gali taikyti nacionaliniai teismai, nedarant poveikio Europos Sąjungos sutarties 4 straipsnio 3 dalies ir SESV 267 straipsnio taikymui;

| (6) | valstybės pagalba yra objektyvi sąvoka, apibrėžta SESV 107 straipsnio 1 dalyje. Komisijos įgaliojimai priimti bendrąsias išimtis, kaip numatyta šiame Reglamente, taikomi tik toms priemonėms, kurios atitinka visus SESV 107 straipsnio 1 dalies kriterijus ir todėl yra valstybės pagalba. Tai, kad tam tikros rūšies pagalba įtraukiama į šio reglamento arba į išimties reglamento taikymo sritį, iš anksto nereiškia, kad priemonė priskiriama valstybės pagalbai, kaip apibrėžta SESV 107 straipsnio 1 dalyje; |
| --- | --- |

(6)

valstybės pagalba yra objektyvi sąvoka, apibrėžta SESV 107 straipsnio 1 dalyje. Komisijos įgaliojimai priimti bendrąsias išimtis, kaip numatyta šiame Reglamente, taikomi tik toms priemonėms, kurios atitinka visus SESV 107 straipsnio 1 dalies kriterijus ir todėl yra valstybės pagalba. Tai, kad tam tikros rūšies pagalba įtraukiama į šio reglamento arba į išimties reglamento taikymo sritį, iš anksto nereiškia, kad priemonė priskiriama valstybės pagalbai, kaip apibrėžta SESV 107 straipsnio 1 dalyje;

| (7) | Komisija turėtų galėti pareikšti, kad tam tikromis sąlygomis pagalba mažosioms ir vidutinėms įmonėms (toliau – MVĮ), pagalba moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai bei inovacijoms, pagalba aplinkos apsaugai, pagalba užimtumui ir mokymui bei pagalba, suderinta su Komisijos patvirtintu kiekvienai valstybei narei skiriamos regioninės pagalbos žemėlapiu, yra suderinama su vidaus rinka ir netaikomas reikalavimas apie ją pranešti; |
| --- | --- |

(7)

Komisija turėtų galėti pareikšti, kad tam tikromis sąlygomis pagalba mažosioms ir vidutinėms įmonėms (toliau – MVĮ), pagalba moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai bei inovacijoms, pagalba aplinkos apsaugai, pagalba užimtumui ir mokymui bei pagalba, suderinta su Komisijos patvirtintu kiekvienai valstybei narei skiriamos regioninės pagalbos žemėlapiu, yra suderinama su vidaus rinka ir netaikomas reikalavimas apie ją pranešti;

| (8) | pagal iniciatyvą „Inovacijų sąjunga“ – vieną iš strategijos „Europa 2020“ pavyzdinių iniciatyvų – inovacijos tapo prioritetine Sąjungos politikos sritimi. Be to, daug pagalbos inovacijoms priemonių yra palyginti nedidelės ir jomis nesukeliama didelių konkurencijos iškraipymų; |
| --- | --- |

(8)

pagal iniciatyvą „Inovacijų sąjunga“ – vieną iš strategijos „Europa 2020“ pavyzdinių iniciatyvų – inovacijos tapo prioritetine Sąjungos politikos sritimi. Be to, daug pagalbos inovacijoms priemonių yra palyginti nedidelės ir jomis nesukeliama didelių konkurencijos iškraipymų;

| (9) | kultūros ir paveldo išsaugojimo sektoriuje tam tikros valstybių narių taikomos priemonės negalėtų būti laikomos pagalba, nes jos neatitinka visų SESV 107 straipsnio 1 dalies kriterijų, pavyzdžiui, dėl to, kad pagalbos gavėjas nevykdo ekonominės veiklos arba nėra poveikio prekybai tarp valstybių narių. Tačiau jei kultūros ir paveldo išsaugojimo priemonės yra laikomos valstybės pagalba, kaip apibrėžta SESV 107 straipsnio 1 dalyje, Komisija turėtų galėti pareikšti, kad tam tikromis sąlygomis pagalba yra suderinama su vidaus rinka ir netaikomas SESV 108 straipsnio 3 dalies reikalavimas apie ją pranešti. Nedideli kultūros, kūrybos ir paveldo išsaugojimo projektai paprastai nesukelia didelių iškraipymų ir naujausi atvejai parodė, kad tokios pagalbos poveikis prekybai yra nedidelis; |
| --- | --- |

(9)

kultūros ir paveldo išsaugojimo sektoriuje tam tikros valstybių narių taikomos priemonės negalėtų būti laikomos pagalba, nes jos neatitinka visų SESV 107 straipsnio 1 dalies kriterijų, pavyzdžiui, dėl to, kad pagalbos gavėjas nevykdo ekonominės veiklos arba nėra poveikio prekybai tarp valstybių narių. Tačiau jei kultūros ir paveldo išsaugojimo priemonės yra laikomos valstybės pagalba, kaip apibrėžta SESV 107 straipsnio 1 dalyje, Komisija turėtų galėti pareikšti, kad tam tikromis sąlygomis pagalba yra suderinama su vidaus rinka ir netaikomas SESV 108 straipsnio 3 dalies reikalavimas apie ją pranešti. Nedideli kultūros, kūrybos ir paveldo išsaugojimo projektai paprastai nesukelia didelių iškraipymų ir naujausi atvejai parodė, kad tokios pagalbos poveikis prekybai yra nedidelis;

| (10) | išimtys kultūros ir paveldo išsaugojimo sektoriuje galėtų būti nustatomos remiantis Komisijos patirtimi, kaip nustatyta gairėse, pavyzdžiui, kinematografinių ir audiovizualinių kūrinių atveju, arba nustatomos atsižvelgiant į konkrečius atvejus. Rengdama tokias bendrąsias išimtis, Komisija turėtų atsižvelgti į tai, kad jos turėtų apimti tik tas priemones, kurios yra laikomos valstybės pagalba, kad jos turėtų būti iš esmės taikomos tik toms priemonėms, kuriomis prisidedama prie „ES valstybės pagalbos modernizavimo“ tikslų ir kad bendrosios išimtys taikomos tik pagalbai, kurios atžvilgiu Komisija jau turi pakankamai patirties. Be to, turėtų būti atsižvelgta į tai, kad pagrindinė kompetencija kultūros srityje priklauso valstybėms narėms, į tai, kad pagal SESV 167 straipsnio 1 dalį kultūrų įvairovė ypač saugoma, ir į ypatingą kultūros pobūdį; |
| --- | --- |

(10)

išimtys kultūros ir paveldo išsaugojimo sektoriuje galėtų būti nustatomos remiantis Komisijos patirtimi, kaip nustatyta gairėse, pavyzdžiui, kinematografinių ir audiovizualinių kūrinių atveju, arba nustatomos atsižvelgiant į konkrečius atvejus. Rengdama tokias bendrąsias išimtis, Komisija turėtų atsižvelgti į tai, kad jos turėtų apimti tik tas priemones, kurios yra laikomos valstybės pagalba, kad jos turėtų būti iš esmės taikomos tik toms priemonėms, kuriomis prisidedama prie „ES valstybės pagalbos modernizavimo“ tikslų ir kad bendrosios išimtys taikomos tik pagalbai, kurios atžvilgiu Komisija jau turi pakankamai patirties. Be to, turėtų būti atsižvelgta į tai, kad pagrindinė kompetencija kultūros srityje priklauso valstybėms narėms, į tai, kad pagal SESV 167 straipsnio 1 dalį kultūrų įvairovė ypač saugoma, ir į ypatingą kultūros pobūdį;

| (11) | Kalbant apie valstybės pagalbos priemones, skirtas gaivalinių nelaimių padarytai žalai atlyginti, bei valstybės pagalbos priemones, skirtas tam tikrų nepalankių oro sąlygų padarytai žalai žuvininkystės sektoriuje atlyginti, skiriamos sumos tose srityse paprastai yra nedidelės ir gali būti nustatytos aiškios suderinamumo sąlygos. Šiuo reglamentu Komisijai turėtų būti suteikta galimybė netaikyti reikalavimo pranešti apie tokią pagalbą. Komisijos patirtis rodo, kad tokia pagalba nesukelia didelių iškraipymų ir remiantis sukaupta patirtimi galima nustatyti aiškias suderinamumo sąlygas; |
| --- | --- |

(11)

Kalbant apie valstybės pagalbos priemones, skirtas gaivalinių nelaimių padarytai žalai atlyginti, bei valstybės pagalbos priemones, skirtas tam tikrų nepalankių oro sąlygų padarytai žalai žuvininkystės sektoriuje atlyginti, skiriamos sumos tose srityse paprastai yra nedidelės ir gali būti nustatytos aiškios suderinamumo sąlygos. Šiuo reglamentu Komisijai turėtų būti suteikta galimybė netaikyti reikalavimo pranešti apie tokią pagalbą. Komisijos patirtis rodo, kad tokia pagalba nesukelia didelių iškraipymų ir remiantis sukaupta patirtimi galima nustatyti aiškias suderinamumo sąlygas;

| (12) | remiantis SESV 42 straipsniu valstybės pagalbos taisyklės tam tikromis sąlygomis netaikomos tam tikroms pagalbos priemonėms, skirtoms SESV I priede išvardytiems žemės ūkio produktams. 42 straipsnis netaikomas miškininkystės sektoriui arba tame priede neišvardytiems produktams. Komisija turėtų galėti išimtį taikyti tam tikrų rūšių miškininkystės sektoriui skiriamai pagalbai, be kita ko, pagalbai, įtrauktai į kaimo plėtros programas, ir SESV I priede neišvardytų maisto sektoriaus produktų skatinimo ir reklamos srities pagalbai; Komisijos patirtis rodo, kad šių sričių konkurencijos iškraipymai yra nedideli ir gali būti nustatytos aiškios suderinamumo sąlygos; |
| --- | --- |

(12)

remiantis SESV 42 straipsniu valstybės pagalbos taisyklės tam tikromis sąlygomis netaikomos tam tikroms pagalbos priemonėms, skirtoms SESV I priede išvardytiems žemės ūkio produktams. 42 straipsnis netaikomas miškininkystės sektoriui arba tame priede neišvardytiems produktams. Komisija turėtų galėti išimtį taikyti tam tikrų rūšių miškininkystės sektoriui skiriamai pagalbai, be kita ko, pagalbai, įtrauktai į kaimo plėtros programas, ir SESV I priede neišvardytų maisto sektoriaus produktų skatinimo ir reklamos srities pagalbai; Komisijos patirtis rodo, kad šių sričių konkurencijos iškraipymai yra nedideli ir gali būti nustatytos aiškios suderinamumo sąlygos;

| (13) | pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1198/2006 (4) 7 straipsnį SESV 107, 108 ir 109 straipsniai taikomi valstybių narių žuvininkystės sektoriaus įmonėms teikiamai pagalbai, išskyrus valstybių narių mokėjimus, atliekamus pagal Reglamentą (EB) Nr. 1198/2006 ir jo laikantis. Papildoma valstybės pagalba jūrų ir gėlavandeniams biologiniams ištekliams išsaugoti paprastai daro nedidelį poveikį prekybai tarp valstybių narių, padeda siekti Sąjungos tikslų jūrų ir žuvininkystės politikos srityje ir nesukelia rimtų konkurencijos iškraipymų. Skiriamos sumos paprastai yra nedidelės ir gali būti nustatytos aiškios suderinamumo sąlygos; |
| --- | --- |

(13)

pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1198/2006 (4) 7 straipsnį SESV 107, 108 ir 109 straipsniai taikomi valstybių narių žuvininkystės sektoriaus įmonėms teikiamai pagalbai, išskyrus valstybių narių mokėjimus, atliekamus pagal Reglamentą (EB) Nr. 1198/2006 ir jo laikantis. Papildoma valstybės pagalba jūrų ir gėlavandeniams biologiniams ištekliams išsaugoti paprastai daro nedidelį poveikį prekybai tarp valstybių narių, padeda siekti Sąjungos tikslų jūrų ir žuvininkystės politikos srityje ir nesukelia rimtų konkurencijos iškraipymų. Skiriamos sumos paprastai yra nedidelės ir gali būti nustatytos aiškios suderinamumo sąlygos;

| (14) | sporto sektoriuje, visų pirma mėgėjų sporto srityje, tam tikros valstybių narių taikomos priemonės negalėtų būti laikomos pagalba, nes jos neatitinka visų SESV 107 straipsnio 1 dalies kriterijų, pavyzdžiui, dėl to, kad pagalbos gavėjas nevykdo ekonominės veiklos arba nėra poveikio prekybai tarp valstybių narių. Tačiau jei tos sporto srities priemonės yra laikomos valstybės pagalba, kaip apibrėžta SESV 107 straipsnio 1 dalyje, Komisija turėtų galėti pareikšti, kad tam tikromis sąlygomis pagalba yra suderinama su vidaus rinka ir netaikomas reikalavimas apie ją pranešti. Sporto srities valstybės pagalbos priemonių, visų pirma mėgėjų sporto srityje arba mažos apimties pagalbos priemonių, poveikis prekybai tarp valstybių narių paprastai yra nedidelis ir nesukelia rimtų konkurencijos iškraipymų. Be to, skiriamos sumos paprastai yra nedidelės. Remiantis sukaupta patirtimi galima nustatyti aiškias suderinamumo sąlygas, siekiant užtikrinti, kad pagalba sportui nekeltų didelių iškraipymų; |
| --- | --- |

(14)

sporto sektoriuje, visų pirma mėgėjų sporto srityje, tam tikros valstybių narių taikomos priemonės negalėtų būti laikomos pagalba, nes jos neatitinka visų SESV 107 straipsnio 1 dalies kriterijų, pavyzdžiui, dėl to, kad pagalbos gavėjas nevykdo ekonominės veiklos arba nėra poveikio prekybai tarp valstybių narių. Tačiau jei tos sporto srities priemonės yra laikomos valstybės pagalba, kaip apibrėžta SESV 107 straipsnio 1 dalyje, Komisija turėtų galėti pareikšti, kad tam tikromis sąlygomis pagalba yra suderinama su vidaus rinka ir netaikomas reikalavimas apie ją pranešti. Sporto srities valstybės pagalbos priemonių, visų pirma mėgėjų sporto srityje arba mažos apimties pagalbos priemonių, poveikis prekybai tarp valstybių narių paprastai yra nedidelis ir nesukelia rimtų konkurencijos iškraipymų. Be to, skiriamos sumos paprastai yra nedidelės. Remiantis sukaupta patirtimi galima nustatyti aiškias suderinamumo sąlygas, siekiant užtikrinti, kad pagalba sportui nekeltų didelių iškraipymų;

| (15) | oro ir jūrų transportui teikiamos pagalbos atveju Komisijos patirtis rodo, kad socialinio pobūdžio pagalba atokių regionų, pavyzdžiui, atokiausių regionų ir salų, įskaitant vieno regiono salų valstybes nares ir retai gyvenamas teritorijas, gyventojų transportui nesukelia didelių iškraipymų, jeigu ji skiriama nediskriminuojant pagal vežėjo tapatybę. Be to, gali būti nustatytos aiškios suderinamumo sąlygos; |
| --- | --- |

(15)

oro ir jūrų transportui teikiamos pagalbos atveju Komisijos patirtis rodo, kad socialinio pobūdžio pagalba atokių regionų, pavyzdžiui, atokiausių regionų ir salų, įskaitant vieno regiono salų valstybes nares ir retai gyvenamas teritorijas, gyventojų transportui nesukelia didelių iškraipymų, jeigu ji skiriama nediskriminuojant pagal vežėjo tapatybę. Be to, gali būti nustatytos aiškios suderinamumo sąlygos;

| (16) | pagalbos plačiajuosčio ryšio infrastruktūrai srityje Komisija pastaraisiais metais įgijo didelės patirties ir parengė gaires (5). Komisijos patirtis rodo, kad pagalba tam tikrų rūšių plačiajuosčio ryšio infrastruktūrai nesukelia didelių iškraipymų ir jai galėtų būti taikoma bendroji išimtis, su sąlyga, kad laikomasi atitinkamų suderinamumo sąlygų ir kad tokia infrastruktūra yra išdėstyta „baltosiose zonose“, t. y. vietovėse, kuriose nėra tokios pačios kategorijos infrastruktūros (plačiajuostės arba labai sparčios naujos kartos prieigos (toliau – NKP)) ir kuriose greičiausiai artimiausioje ateityje tokia infrastruktūra nebus plėtojama, kaip apibrėžta gairėse pateiktais kriterijais. Tai pasakytina apie pagalbą baziniam plačiajuosčiam ryšiui ir pagalbą mažoms individualios priemonėms, susijusioms su NKP tinklais, ir pagalbą su plačiajuosčiu ryšiu susijusiems civilinės inžinerijos darbams ir pasyviajai plačiajuosčio ryšio infrastruktūrai; |
| --- | --- |

(16)

pagalbos plačiajuosčio ryšio infrastruktūrai srityje Komisija pastaraisiais metais įgijo didelės patirties ir parengė gaires (5). Komisijos patirtis rodo, kad pagalba tam tikrų rūšių plačiajuosčio ryšio infrastruktūrai nesukelia didelių iškraipymų ir jai galėtų būti taikoma bendroji išimtis, su sąlyga, kad laikomasi atitinkamų suderinamumo sąlygų ir kad tokia infrastruktūra yra išdėstyta „baltosiose zonose“, t. y. vietovėse, kuriose nėra tokios pačios kategorijos infrastruktūros (plačiajuostės arba labai sparčios naujos kartos prieigos (toliau – NKP)) ir kuriose greičiausiai artimiausioje ateityje tokia infrastruktūra nebus plėtojama, kaip apibrėžta gairėse pateiktais kriterijais. Tai pasakytina apie pagalbą baziniam plačiajuosčiam ryšiui ir pagalbą mažoms individualios priemonėms, susijusioms su NKP tinklais, ir pagalbą su plačiajuosčiu ryšiu susijusiems civilinės inžinerijos darbams ir pasyviajai plačiajuosčio ryšio infrastruktūrai;

| (17) | infrastruktūros atžvilgiu tam tikros valstybių narių taikomos priemonės negalėtų būti laikomos pagalba, nes jos neatitinka visų SESV 107 straipsnio 1 dalies kriterijų, pavyzdžiui, dėl to, kad pagalbos gavėjas nevykdo ekonominės veiklos, nėra poveikio prekybai tarp valstybių narių arba pagal priemonę suteikiama kompensacija už visuotinės ekonominės svarbos paslaugą, kuri atitinka visus Altmarko bylos jurisprudencijos kriterijus (6). Tačiau jei infrastruktūros finansavimas yra laikomas valstybės pagalba, kaip apibrėžta SESV 107 straipsnio 1 dalyje, Komisija turėtų galėti pareikšti, kad tam tikromis sąlygomis pagalba yra suderinama su vidaus rinka ir netaikomas reikalavimas apie ją pranešti. Kalbant apie infrastruktūrą, nedidelėmis pagalbos infrastruktūros projektams sumomis gali būti veiksmingai remiami Sąjungos tikslai, jeigu pagalba iki minimumo sumažinamos išlaidos ir galimi tik nedideli konkurencijos iškraipymai. Todėl Komisija turėtų galėti taikyti išimtį valstybės pagalbai infrastruktūros projektams, kuriais remiami šiame reglamente minėti tikslai ir kiti bendros svarbos tikslai, visų pirma strategijoje „Europa 2020“ nurodyti tikslai (7). Tai galėtų apimti paramą projektams, susijusiems su daugiasektoriais tinklais ar priemonėmis, kai reikalingos santykinai nedidelės pagalbos sumos. Tačiau bendrosios išimtys infrastruktūros projektams gali būti taikomos tik tuo atveju, jei Komisija turi pakankamai patirties, kad apibrėžtų aiškius ir griežtus suderinamumo kriterijus, užtikrindama, kad galimo konkurencijos iškraipymo rizika būtų nedidelė ir kad didelėms pagalbos sumoms tebebūtų taikomas reikalavimas pranešti apie pagalbą pagal SESV 108 straipsnio 3 dalį; |
| --- | --- |

(17)

infrastruktūros atžvilgiu tam tikros valstybių narių taikomos priemonės negalėtų būti laikomos pagalba, nes jos neatitinka visų SESV 107 straipsnio 1 dalies kriterijų, pavyzdžiui, dėl to, kad pagalbos gavėjas nevykdo ekonominės veiklos, nėra poveikio prekybai tarp valstybių narių arba pagal priemonę suteikiama kompensacija už visuotinės ekonominės svarbos paslaugą, kuri atitinka visus Altmarko bylos jurisprudencijos kriterijus (6). Tačiau jei infrastruktūros finansavimas yra laikomas valstybės pagalba, kaip apibrėžta SESV 107 straipsnio 1 dalyje, Komisija turėtų galėti pareikšti, kad tam tikromis sąlygomis pagalba yra suderinama su vidaus rinka ir netaikomas reikalavimas apie ją pranešti. Kalbant apie infrastruktūrą, nedidelėmis pagalbos infrastruktūros projektams sumomis gali būti veiksmingai remiami Sąjungos tikslai, jeigu pagalba iki minimumo sumažinamos išlaidos ir galimi tik nedideli konkurencijos iškraipymai. Todėl Komisija turėtų galėti taikyti išimtį valstybės pagalbai infrastruktūros projektams, kuriais remiami šiame reglamente minėti tikslai ir kiti bendros svarbos tikslai, visų pirma strategijoje „Europa 2020“ nurodyti tikslai (7). Tai galėtų apimti paramą projektams, susijusiems su daugiasektoriais tinklais ar priemonėmis, kai reikalingos santykinai nedidelės pagalbos sumos. Tačiau bendrosios išimtys infrastruktūros projektams gali būti taikomos tik tuo atveju, jei Komisija turi pakankamai patirties, kad apibrėžtų aiškius ir griežtus suderinamumo kriterijus, užtikrindama, kad galimo konkurencijos iškraipymo rizika būtų nedidelė ir kad didelėms pagalbos sumoms tebebūtų taikomas reikalavimas pranešti apie pagalbą pagal SESV 108 straipsnio 3 dalį;

| (18) | norint užtikrinti, kad šiuo reglamentu numatyta pagalba būtų suderinama su vidaus rinka, reikėtų, kad Komisija, priimdama reglamentus, pagal kuriuos kai kurioms pagalbos rūšims nėra taikomas SESV 108 straipsnio 3 dalyje numatytas reikalavimas pranešti apie pagalbą, nurodytų pagalbos tikslą, gavėjų rūšis ir didžiausią pagalbą, kuriai taikoma išimtis, pagalbos didėjimo reglamentavimo ir monitoringo sąlygas; |
| --- | --- |

(18)

norint užtikrinti, kad šiuo reglamentu numatyta pagalba būtų suderinama su vidaus rinka, reikėtų, kad Komisija, priimdama reglamentus, pagal kuriuos kai kurioms pagalbos rūšims nėra taikomas SESV 108 straipsnio 3 dalyje numatytas reikalavimas pranešti apie pagalbą, nurodytų pagalbos tikslą, gavėjų rūšis ir didžiausią pagalbą, kuriai taikoma išimtis, pagalbos didėjimo reglamentavimo ir monitoringo sąlygas;

| (19) | kiekvienai pagalbos rūšiai, dėl kurios Komisija priima bendrosios išimties reglamentą, nustatytas didžiausias pagalbos dydis gali būti išreiškiamas pagalbos intensyvumu, nustatytu tinkamų finansuoti išlaidų grupei, arba didžiausiomis pagalbos sumomis. Be to, Komisija taip pat turėtų galėti taikyti bendrąsias išimtis tam tikrų rūšių priemonėms, susijusioms su valstybės pagalba, nes dėl ypatingo tokių priemonių, kaip antai, finansų inžinerijos priemonių arba tam tikrų formų priemonių, kuriomis siekiama skatinti rizikos kapitalo investicijas, pobūdžio didžiausias pagalbos dydis negali būti išreikštas būtent pagalbos intensyvumu arba didžiausiomis sumomis. Tokios sudėtingos priemonės gali apimti skirtingų lygių pagalbą: tiesioginiams pagalbos gavėjams, tarpiniams pagalbos gavėjams ir netiesioginiams pagalbos gavėjams. Atsižvelgiant į didėjančią tokių priemonių svarbą ir jų indėlį siekiant Sąjungos tikslų, turėtų būti galima joms taikyti išimtį. Todėl turėtų būti įmanoma tokių priemonių atveju didžiausią pagalbos dydį konkrečiai skiriant paramą išreikšti didžiausiu valstybės paramos, skirtos tai priemonei arba su ja susijusios, lygiu. Didžiausias valstybės paramos lygis gali apimti paramos elementą, kuris gali būti ne valstybės pagalba, su sąlyga, kad priemonė apima bent kažkiek elementų, kurie apima valstybės pagalbą, kaip apibrėžta SESV 107 straipsnio 1 dalyje, ir kurių elementai nėra ribiniai; |
| --- | --- |

(19)

kiekvienai pagalbos rūšiai, dėl kurios Komisija priima bendrosios išimties reglamentą, nustatytas didžiausias pagalbos dydis gali būti išreiškiamas pagalbos intensyvumu, nustatytu tinkamų finansuoti išlaidų grupei, arba didžiausiomis pagalbos sumomis. Be to, Komisija taip pat turėtų galėti taikyti bendrąsias išimtis tam tikrų rūšių priemonėms, susijusioms su valstybės pagalba, nes dėl ypatingo tokių priemonių, kaip antai, finansų inžinerijos priemonių arba tam tikrų formų priemonių, kuriomis siekiama skatinti rizikos kapitalo investicijas, pobūdžio didžiausias pagalbos dydis negali būti išreikštas būtent pagalbos intensyvumu arba didžiausiomis sumomis. Tokios sudėtingos priemonės gali apimti skirtingų lygių pagalbą: tiesioginiams pagalbos gavėjams, tarpiniams pagalbos gavėjams ir netiesioginiams pagalbos gavėjams. Atsižvelgiant į didėjančią tokių priemonių svarbą ir jų indėlį siekiant Sąjungos tikslų, turėtų būti galima joms taikyti išimtį. Todėl turėtų būti įmanoma tokių priemonių atveju didžiausią pagalbos dydį konkrečiai skiriant paramą išreikšti didžiausiu valstybės paramos, skirtos tai priemonei arba su ja susijusios, lygiu. Didžiausias valstybės paramos lygis gali apimti paramos elementą, kuris gali būti ne valstybės pagalba, su sąlyga, kad priemonė apima bent kažkiek elementų, kurie apima valstybės pagalbą, kaip apibrėžta SESV 107 straipsnio 1 dalyje, ir kurių elementai nėra ribiniai;

| (20) | tam, kad Komisija galėtų išnagrinėti kiekvienos suteiktos pagalbos poveikį konkurencijai ir prekybai tarp valstybių narių ir jos suderinamumą su vidaus rinka, gali būti naudinga nustatyti didžiausius dydžius arba kitokias atitinkamas sąlygas, kai būtina pranešti apie skiriamą pagalbą; |
| --- | --- |

(20)

tam, kad Komisija galėtų išnagrinėti kiekvienos suteiktos pagalbos poveikį konkurencijai ir prekybai tarp valstybių narių ir jos suderinamumą su vidaus rinka, gali būti naudinga nustatyti didžiausius dydžius arba kitokias atitinkamas sąlygas, kai būtina pranešti apie skiriamą pagalbą;

| (21) | reikėtų, kad Komisija, priimdama reglamentus, pagal kuriuos kai kurioms pagalbos rūšims netaikomas SESV 108 straipsnio 3 dalyje numatytas reikalavimas pranešti apie pagalbą, galėtų numatyti papildomas išsamias sąlygas, tam, kad užtikrintų, kad šiuo reglamentu numatyta pagalba būtų suderinta su vidaus rinka; |
| --- | --- |

(21)

reikėtų, kad Komisija, priimdama reglamentus, pagal kuriuos kai kurioms pagalbos rūšims netaikomas SESV 108 straipsnio 3 dalyje numatytas reikalavimas pranešti apie pagalbą, galėtų numatyti papildomas išsamias sąlygas, tam, kad užtikrintų, kad šiuo reglamentu numatyta pagalba būtų suderinta su vidaus rinka;

| (22) | Komisija, atsižvelgdama į vidaus rinkos plėtrą ir veikimą, turėtų turėti galimybę reglamentu nustatyti, kad tam tikra pagalba neatitinka visų SESV 107 straipsnio 1 dalyje nustatytų kriterijų, ir jai gali būti netaikomas SESV 108 straipsnio 3 dalyje numatytas reikalavimas pranešti apie pagalbą, su sąlyga, kad tai pačiai įmonei per tam tikrą laikotarpį suteikta pagalba neviršija tam tikros nustatytos sumos; |
| --- | --- |

(22)

Komisija, atsižvelgdama į vidaus rinkos plėtrą ir veikimą, turėtų turėti galimybę reglamentu nustatyti, kad tam tikra pagalba neatitinka visų SESV 107 straipsnio 1 dalyje nustatytų kriterijų, ir jai gali būti netaikomas SESV 108 straipsnio 3 dalyje numatytas reikalavimas pranešti apie pagalbą, su sąlyga, kad tai pačiai įmonei per tam tikrą laikotarpį suteikta pagalba neviršija tam tikros nustatytos sumos;

| (23) | remiantis SESV 108 straipsnio 1 dalimi, Komisija kartu su valstybėmis narėmis nuolat privalo peržiūrėti visas egzistuojančias pagalbos sistemas. Tuo tikslu ir norint užtikrinti didžiausią galimo skaidrumo bei pakankamos kontrolės laipsnį pageidautina, kad Komisija sukurtų patikimą informacijos apie jos priimamų reglamentų taikymo registravimo ir saugojimo sistemą, kuria galėtų naudotis visos valstybės narės, ir tam, kad galėtų įvykdyti šį įpareigojimą, Komisija iš valstybių narių gautų visą būtiną informaciją apie pagalbos, kuriai netaikomas reikalavimas pranešti apie tokią pagalbą, skyrimą, kurį valstybės narės galėtų išnagrinėti ir įvertinti Valstybės pagalbos patariamajame komitete. Tuo tikslu taip pat pageidautina, kad Komisija galėtų pareikalauti, kad jai būtų pateikta bet kokia informacija būtina veiksmingai peržiūrėti pagalbos sistemas; |
| --- | --- |

(23)

remiantis SESV 108 straipsnio 1 dalimi, Komisija kartu su valstybėmis narėmis nuolat privalo peržiūrėti visas egzistuojančias pagalbos sistemas. Tuo tikslu ir norint užtikrinti didžiausią galimo skaidrumo bei pakankamos kontrolės laipsnį pageidautina, kad Komisija sukurtų patikimą informacijos apie jos priimamų reglamentų taikymo registravimo ir saugojimo sistemą, kuria galėtų naudotis visos valstybės narės, ir tam, kad galėtų įvykdyti šį įpareigojimą, Komisija iš valstybių narių gautų visą būtiną informaciją apie pagalbos, kuriai netaikomas reikalavimas pranešti apie tokią pagalbą, skyrimą, kurį valstybės narės galėtų išnagrinėti ir įvertinti Valstybės pagalbos patariamajame komitete. Tuo tikslu taip pat pageidautina, kad Komisija galėtų pareikalauti, kad jai būtų pateikta bet kokia informacija būtina veiksmingai peržiūrėti pagalbos sistemas;

| (24) | Reglamentu valstybės narės turėtų pateikti pateikti informacijos apie jų suteiktą pagalbą, kuriai taikomas išimties reglamentas, santraukas. Tų santraukų skelbimas yra būtinas norint užtikrinti valstybių narių patvirtintų priemonių skaidrumą. Augant elektroninių ryšių priemonių naudojimui, šių santraukų skelbimas Komisijos interneto svetainėje yra greitas ir veiksmingas būdas, kuriuo užtikrinama daugiau skaidrumo, o tai naudinga suinteresuotosioms šalims. Todėl jas reikėtų skelbti Komisijos interneto svetainėje; |
| --- | --- |

(24)

Reglamentu valstybės narės turėtų pateikti pateikti informacijos apie jų suteiktą pagalbą, kuriai taikomas išimties reglamentas, santraukas. Tų santraukų skelbimas yra būtinas norint užtikrinti valstybių narių patvirtintų priemonių skaidrumą. Augant elektroninių ryšių priemonių naudojimui, šių santraukų skelbimas Komisijos interneto svetainėje yra greitas ir veiksmingas būdas, kuriuo užtikrinama daugiau skaidrumo, o tai naudinga suinteresuotosioms šalims. Todėl jas reikėtų skelbti Komisijos interneto svetainėje;

| (25) | pagalbos skyrimo kontrolė yra susijusi su labai sudėtingais ir įvairiais faktiniais, teisiniais ir ekonominiais klausimais nuolat besikeičiančioje aplinkoje. Dėl to Komisija turėtų nuolat peržiūrėti pagalbos rūšis, kurioms netaikomas reikalavimas pranešti apie tokią pagalbą. Komisija turi turėti galimybę panaikinti arba iš dalies pakeisti reglamentus, priimtus pagal šį reglamentą, jeigu pasikeičia aplinkybės, susijusios su bet kuriuo iš svarbių veiksnių, sąlygojusių jų priėmimą, arba jeigu to reikalauja vidaus rinkos progresyvi raida arba veikimas; |
| --- | --- |

(25)

pagalbos skyrimo kontrolė yra susijusi su labai sudėtingais ir įvairiais faktiniais, teisiniais ir ekonominiais klausimais nuolat besikeičiančioje aplinkoje. Dėl to Komisija turėtų nuolat peržiūrėti pagalbos rūšis, kurioms netaikomas reikalavimas pranešti apie tokią pagalbą. Komisija turi turėti galimybę panaikinti arba iš dalies pakeisti reglamentus, priimtus pagal šį reglamentą, jeigu pasikeičia aplinkybės, susijusios su bet kuriuo iš svarbių veiksnių, sąlygojusių jų priėmimą, arba jeigu to reikalauja vidaus rinkos progresyvi raida arba veikimas;

| (26) | Komisija, nuolat ir glaudžiai bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, turėtų turėti galimybę tiksliai apibrėžti tų reglamentų taikymo sritį ir su jomis susijusias sąlygas. Tam, kad būtų sudarytos sąlygos Komisijai bendradarbiauti su valstybių narių kompetentingomis institucijomis, yra tikslinga, kad Komisija prieš priimdama reglamentus pagal šį reglamentą konsultuotųsi su Valstybės pagalbos patariamuoju komitetu; |
| --- | --- |

(26)

Komisija, nuolat ir glaudžiai bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, turėtų turėti galimybę tiksliai apibrėžti tų reglamentų taikymo sritį ir su jomis susijusias sąlygas. Tam, kad būtų sudarytos sąlygos Komisijai bendradarbiauti su valstybių narių kompetentingomis institucijomis, yra tikslinga, kad Komisija prieš priimdama reglamentus pagal šį reglamentą konsultuotųsi su Valstybės pagalbos patariamuoju komitetu;

| (27) | reglamentų projektai ir kiti dokumentai, kuriuos turi išnagrinėti Valstybės pagalbos patariamasis komitetas pagal šį reglamentą, turėtų būti skelbiami Komisijos interneto svetainėje siekiant užtikrinti didesnį skaidrumą; |
| --- | --- |

(27)

reglamentų projektai ir kiti dokumentai, kuriuos turi išnagrinėti Valstybės pagalbos patariamasis komitetas pagal šį reglamentą, turėtų būti skelbiami Komisijos interneto svetainėje siekiant užtikrinti didesnį skaidrumą;

| (28) | prieš paskelbiant reglamento projektą turi būti pasikonsultuota su Valstybės pagalbos patariamuoju komitetu. Tačiau, siekiant skaidrumo, reglamento projektas turėtų būti paskelbtas Komisijos interneto svetainėje tuo pačiu metu, kai Komisija pirmą kartą konsultuojasi su Patariamuoju komitetu, |
| --- | --- |

(28)

prieš paskelbiant reglamento projektą turi būti pasikonsultuota su Valstybės pagalbos patariamuoju komitetu. Tačiau, siekiant skaidrumo, reglamento projektas turėtų būti paskelbtas Komisijos interneto svetainėje tuo pačiu metu, kai Komisija pirmą kartą konsultuojasi su Patariamuoju komitetu,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Bendrosios išimtys

1.   Šio reglamento 8 straipsnyje numatyta tvarka priimtais reglamentais ir remiantis SESV 107 straipsniu, Komisija gali paskelbti, kad vidaus rinkai neprieštarauja ir pranešti Komisijai, kaip reikalaujama SESV 108 straipsnio 3 dalyje, nebūtina apie:

| a) | pagalbą, skiriamą:






  i) | mažosioms ir vidutinėms įmonėms; |
| --- | --- | --- |

a)

pagalbą, skiriamą:

i)

mažosioms ir vidutinėms įmonėms;

| ii) | moksliniams tyrimams, technologinei plėtrai ir inovacijoms; |
| --- | --- |

ii)

moksliniams tyrimams, technologinei plėtrai ir inovacijoms;

| iii) | aplinkos apsaugai; |
| --- | --- |

iii)

aplinkos apsaugai;

| iv) | užimtumui ir mokymui; |
| --- | --- |

iv)

užimtumui ir mokymui;

| v) | kultūrai ir paveldui išsaugoti; |
| --- | --- |

v)

kultūrai ir paveldui išsaugoti;

| vi) | gaivalinių nelaimių padarytai žalai atlyginti; |
| --- | --- |

vi)

gaivalinių nelaimių padarytai žalai atlyginti;

| vii) | tam tikrų nepalankių oro sąlygų padarytai žalai žuvininkystės sektoriuje atlyginti; |
| --- | --- |

vii)

tam tikrų nepalankių oro sąlygų padarytai žalai žuvininkystės sektoriuje atlyginti;

| viii) | miškininkystės sektoriui; |
| --- | --- |

viii)

miškininkystės sektoriui;

| ix) | SESV I priede neišvardytiems maisto sektoriaus produktams skatinti; |
| --- | --- |

ix)

SESV I priede neišvardytiems maisto sektoriaus produktams skatinti;

| x) | jūrų ir gėlavandeniams biologiniams ištekliams išsaugoti; |
| --- | --- |

x)

jūrų ir gėlavandeniams biologiniams ištekliams išsaugoti;

| xi) | sporto sektoriui; |
| --- | --- |

xi)

sporto sektoriui;

| xii) | atokių regionų gyventojų transportui, jeigu ši pagalba yra socialinio pobūdžio ir skiriama nediskriminuojant pagal vežėjo tapatybę; |
| --- | --- |

xii)

atokių regionų gyventojų transportui, jeigu ši pagalba yra socialinio pobūdžio ir skiriama nediskriminuojant pagal vežėjo tapatybę;

| xiii) | bazinei plačiajuosčio ryšio infrastruktūrai, mažoms individualioms infrastruktūros priemonėms, apimančioms naujos kartos prieigos tinklus, su plačiajuosčiu ryšiu susijusiems civilinės inžinerijos darbams ir pasyviajai plačiajuosčio ryšio infrastruktūrai vietovėse, kuriose tokios infrastruktūros nėra arba tokia infrastruktūra greičiausiai artimiausioje ateityje nebus plėtojama; |
| --- | --- |

xiii)

bazinei plačiajuosčio ryšio infrastruktūrai, mažoms individualioms infrastruktūros priemonėms, apimančioms naujos kartos prieigos tinklus, su plačiajuosčiu ryšiu susijusiems civilinės inžinerijos darbams ir pasyviajai plačiajuosčio ryšio infrastruktūrai vietovėse, kuriose tokios infrastruktūros nėra arba tokia infrastruktūra greičiausiai artimiausioje ateityje nebus plėtojama;

| xiv) | infrastruktūrai, kuria remiami tikslai, išvardyti i–xiii papunkčiuose bei šios dalies b punkte, ir remiami kiti bendros svarbos tikslai, visų pirma strategijoje „Europa 2020“ nurodyti tikslai; |
| --- | --- |

xiv)

infrastruktūrai, kuria remiami tikslai, išvardyti i–xiii papunkčiuose bei šios dalies b punkte, ir remiami kiti bendros svarbos tikslai, visų pirma strategijoje „Europa 2020“ nurodyti tikslai;

| b) | pagalbą, kuri suderinta su Komisijos patvirtintu kiekvienai valstybei narei skiriamos regioninės pagalbos žemėlapiu. |
| --- | --- |

b)

pagalbą, kuri suderinta su Komisijos patvirtintu kiekvienai valstybei narei skiriamos regioninės pagalbos žemėlapiu.

2.   1 dalyje nurodytuose reglamentuose kiekvienai pagalbos rūšiai nurodoma:

| a) | pagalbos tikslas; |
| --- | --- |

a)

pagalbos tikslas;

| b) | pagalbos gavėjų rūšys; |
| --- | --- |

b)

pagalbos gavėjų rūšys;

| c) | didžiausias pagalbos dydis, išreikštas pagalbos intensyvumu, nustatytu tinkamų finansuoti išlaidų grupei, arba didžiausiomis pagalbos sumomis, arba tam tikros rūšies pagalbos atveju, kai gali būti sunku tiksliai nustatyti pagalbos intensyvumą arba pagalbos sumą, visų pirma pagalbos finansų inžinerijos priemonėms arba rizikos kapitalo investicijoms ar panašaus pobūdžio pagalbos atveju, išreikštas didžiausiu valstybės paramos, skirtos tai priemonei arba su ja susijusios, lygiu, nedarant poveikio atitinkamų priemonių priskyrimo valstybės pagalbai reikalavimams atsižvelgiant į SESV 107 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

c)

didžiausias pagalbos dydis, išreikštas pagalbos intensyvumu, nustatytu tinkamų finansuoti išlaidų grupei, arba didžiausiomis pagalbos sumomis, arba tam tikros rūšies pagalbos atveju, kai gali būti sunku tiksliai nustatyti pagalbos intensyvumą arba pagalbos sumą, visų pirma pagalbos finansų inžinerijos priemonėms arba rizikos kapitalo investicijoms ar panašaus pobūdžio pagalbos atveju, išreikštas didžiausiu valstybės paramos, skirtos tai priemonei arba su ja susijusios, lygiu, nedarant poveikio atitinkamų priemonių priskyrimo valstybės pagalbai reikalavimams atsižvelgiant į SESV 107 straipsnio 1 dalį;

| d) | pagalbos kaupimo sąlygos; |
| --- | --- |

d)

pagalbos kaupimo sąlygos;

| e) | monitoringo sąlygos, kaip tai apibrėžta 3 straipsnyje. |
| --- | --- |

e)

monitoringo sąlygos, kaip tai apibrėžta 3 straipsnyje.

3.   Be to, 1 dalyje nurodytais reglamentais galima:

| a) | nustatyti didžiausią pagalbos dydį arba kitas sąlygas, kai būtina pranešti apie suteiktą pagalbą; |
| --- | --- |

a)

nustatyti didžiausią pagalbos dydį arba kitas sąlygas, kai būtina pranešti apie suteiktą pagalbą;

| b) | išskirti tam tikrus sektorius iš srities, kuriai taikomi tokie reglamentai; |
| --- | --- |

b)

išskirti tam tikrus sektorius iš srities, kuriai taikomi tokie reglamentai;

| c) | pagalbai, kuriai taikomos išimtys pagal tokius reglamentus, numatyti papildomas suderinamumo su vidaus rinka sąlygas. |
| --- | --- |

c)

pagalbai, kuriai taikomos išimtys pagal tokius reglamentus, numatyti papildomas suderinamumo su vidaus rinka sąlygas.

2 straipsnis

De minimis

1.   Pagal šio reglamento 8 straipsnyje nustatytą tvarką priimtu reglamentu Komisija gali nuspręsti, kad, atsižvelgiant į vidaus rinkos raidą ir veikimą, kai kuri pagalba neatitinka visų SESV 107 straipsnio 1 dalyje nustatytų kriterijų, ir todėl gali jai būti netaikoma SESV 108 straipsnio 3 dalyje nustatyta pranešimo tvarka, su sąlyga, kad tai pačiai įmonei per nustatytą laikotarpį suteikta pagalba neviršija tam tikros nustatyto dydžio sumos.

2.   Komisijos prašymu valstybės narės bet kuriuo metu praneša jai bet kokią papildomą informaciją, susijusią su 1 dalyje minimu pagalbos netaikymu.

3 straipsnis

Skaidrumas ir monitoringas

1.   Priimdama reglamentus pagal 1 straipsnį, Komisija nustato valstybėms narėms išsamias taisykles, kaip užtikrinti pagalbos, kuriai pagal tuos reglamentus netaikomas reikalavimas pranešti apie pagalbą, monitoringą ir skaidrumą. Tokias taisykles sudaro, 2, 3 ir 4 dalyse išdėstyti reikalavimai.

2.   Valstybės narės, įgyvendindamos pagalbos sistemas arba suteikdamos individualią, sistemai nepriklausančią pagalbą, kurioms pagal 1 straipsnio 1 dalyje nurodytus reglamentus buvo taikoma išimtis, perduoda Komisijai informacijos apie tokias pagalbos sistemas arba tokią individualią pagalbą, nepriklausančią pagalbos sistemai, kuriai taikoma išimtis, santraukas, kad jos būtų paskelbtos Komisijos interneto svetainėje.

3.   Valstybės narės registruoja ir renka visą informaciją apie bendrųjų išimčių taikymą. Jeigu Komisija turi informacijos, kuri kelia jai abejonių, ar išimtį taikyti leidžiantis reglamentas yra taikomas teisingai, valstybės narės perduoda Komisijai bet kokią informaciją, kurią Komisija mano esant būtiną įvertinti, ar pagalba atitinka tą reglamentą.

4.   Mažiausiai kartą per metus valstybės narės pateikia Komisijai ataskaitą apie taikytas bendrąsias išimtis pagal Komisijos konkrečius reikalavimus, pageidautina kompiuterinėse laikmenose. Komisija sudaro galimybes visoms valstybėms narėms susipažinti su tomis ataskaitomis. 7 straipsnyje nurodytas komitetas kartą per metus patikrina ir įvertina tas ataskaitas.

4 straipsnis

Reglamentų galiojimo laikas ir jų pakeitimai

1.   Reglamentai, priimti pagal 1 ir 2 straipsnius, galioja konkretų laiką. Išimtis, taikoma pagalbai remiantis reglamentu, priimtu pagal 1 ir 2 straipsnį, galioja to reglamento galiojimo laikotarpiu ir šio straipsnio 2 ir 3 dalyse numatytu tikslinimo laikotarpiu.

2.   Pagal 1 ir 2 straipsnius priimti reglamentai gali būti panaikinami arba iš dalies keičiami, jeigu pasikeičia sąlygos, susijusios su bet kuriuo svarbiu veiksniu, sąlygojusiu to reglamento priėmimą, arba jei to reikalauja vidaus rinkos raida arba veikimas. Tokiu atveju naujasis reglamentas nustato šešių mėnesių tikslinimo laikotarpį, kad būtų patikslinta pagal ankstesnįjį reglamentą numatyta pagalba.

3.   Pagal 1 ir 2 straipsnius priimtuose reglamentuose numatomas laikas, kaip nurodyta šio straipsnio 2 dalyje, tam atvejui, jeigu tokių reglamentų taikymas nėra pratęsiamas pasibaigus jų galiojimo laikui.

5 straipsnis

Įvertinimo ataskaita

Kas penkerius metus Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą apie šio reglamento taikymą. Ataskaitos projektą ji pateikia apsvarstyti 7 straipsnyje nurodytam komitetui.

6 straipsnis

Suinteresuotų šalių išklausymas

Komisija ketindama, priimti reglamentą, paskelbia to reglamento projektą, kad visi suinteresuoti asmenys ir organizacijos per atitinkamą laiką, kurį nustato Komisija ir kuris bet kokiu atveju negali būti trumpesnis nei vienas mėnuo, galėtų pateikti savo pastabas dėl projekto.

7 straipsnis

Valstybės pagalbos patariamasis komitetas

Įsteigiamas Valstybės pagalbos patariamasis komitetas (toliau – Komitetas). Komitetą sudaro valstybių narių atstovai, kuriam pirmininkauja Komisijos atstovas.

8 straipsnis

Komiteto konsultacijos

1.   Komisija konsultuojasi su Komitetu:

| a) | tuo pat metu, kai paskelbia bet kokio reglamento projektą pagal 6 straipsnį; |
| --- | --- |

a)

tuo pat metu, kai paskelbia bet kokio reglamento projektą pagal 6 straipsnį;

| b) | prieš priimdama bet kokį reglamentą. |
| --- | --- |

b)

prieš priimdama bet kokį reglamentą.

2.   Konsultacijos su Komitetu vyksta Komisijos sušauktame susirinkime. Prie pranešimo pridedami svarstytini projektai bei dokumentai ir jie gali būti skelbiami Komisijos interneto svetainėje. Susirinkimas turi įvykti ne anksčiau kaip po dviejų mėnesių nuo to laiko, kai yra išsiųstas pranešimas.

Šis laikas gali būti sutrumpintas, kai konsultacijos vyksta 1 dalies b punkte nurodytu atveju, jeigu reglamentą reikia priimti skubos tvarka arba paprasčiausiai pratęsti jo galiojimą.

3.   Komisijos atstovas pateikia Komitetui tvirtintinų priemonių projektą. Komitetas savo nuomonę dėl projekto pareiškia per tokį laiką, kurį nustato pirmininkas, atsižvelgdamas į klausimo skubumą, jei reikia, balsuojant.

4.   Nuomonė įrašoma į protokolą. Be to, kiekviena valstybė narė turi teisę prašyti į protokolą įrašyti jos nuomonę. Komitetas gali rekomenduoti skelbti nuomonę Europos Sajungos oficialiajame leidinyje.

5.   Komisija visapusiškai atsižvelgia į Komiteto pareikštą nuomonę. Ji informuoja Komitetą, kokiu būdu buvo atsižvelgta į jo nuomonę.

9 straipsnis

Panaikinimas

Reglamentas (EB) Nr. 994/98 panaikinamas.

Nuorodos į panaikintą reglamentą laikomos nuorodomis į šį reglamentą ir skaitomos pagal II priede pateiktą atitikties lentelę.

10 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sajungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2015 m. liepos 13 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

F. ETGEN

---

(1)  2015 m. balandžio 29 d. nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

1

(2)  1998 m. gegužės 7 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 994/98 dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 ir 108 straipsnių taikymo kai kurioms horizontalios valstybės pagalbos rūšims (OL L 142, 1998 5 14, p. 1).

2

(3)  Žr. I priedą.

3

(4)  2006 m. liepos 27 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1198/2006 dėl Europos žuvininkystės fondo (OL L 223, 2006 8 15, p. 1).

4

(5)  Komisijos komunikatas. Valstybės pagalbos taisyklių taikymo plačiajuosčio ryšio tinklų sparčiam diegimui ES gairės (OL C 25, 2013 1 26, p. 1).

5

(6)  2003 m. liepos 24 d. Teisingumo Teismo sprendimas byloje Altmark Trans GmbH ir Regierungspräsidium Magdeburg prieš Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH (C-280/00, [2003], Rink. p. I-7747).

6

Altmark Trans GmbH ir Regierungspräsidium Magdeburg

Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH

(7)  Žr. 2010 m. liepos 13 d. Tarybos rekomendaciją 2010/410/ES dėl bendrų valstybių narių ir Sąjungos ekonominės politikos gairių (OL L 191, 2010 7 23, p. 28) ir 2010 m. spalio 21 d. Tarybos sprendimą 2010/707/ES dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (OL L 308, 2010 11 24, p. 46).

7

---

I PRIEDAS

PANAIKINAMAS REGLAMENTAS IR JO VĖLESNIŲ PAKEITIMŲ SĄRAŠAS

| Tarybos reglamentas (EB) Nr. 994/98 | (OL L 142, 1998 5 14, p. 1) |
| --- | --- |
| Tarybos reglamentas (ES) Nr. 733/2013 | (OL L 204, 2013 7 31, p. 11) |

Tarybos reglamentas (EB) Nr. 994/98

(OL L 142, 1998 5 14, p. 1)

Tarybos reglamentas (ES) Nr. 733/2013

(OL L 204, 2013 7 31, p. 11)

---

II PRIEDAS

ATITIKTIES LENTELĖ

| Reglamentas (EB) Nr. 994/98 | Šis reglamentas |
| --- | --- |
| 1–8 straipsniai | 1–8 straipsniai |
| — | 9 straipsnis |
| 9 straipsnis | 10 straipsnis |
| — | I priedas |
| — | II priedas |

Reglamentas (EB) Nr. 994/98

Šis reglamentas

1–8 straipsniai

1–8 straipsniai

—

9 straipsnis

9 straipsnis

10 straipsnis

—

I priedas

—

II priedas

---

| 24.9.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 248/9 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 248/9

---

TARYBOS REGLAMENTAS (ES) 2015/1589

2015 m. liepos 13 d.

nustatantis išsamias Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio taikymo taisykles (kodifikuota redakcija)

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 109 straipsnį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę (1),

kadangi:

| (1) | Tarybos reglamentas (EB) Nr. 659/1999 (2) buvo keletą kartų iš esmės keičiamas (3). Dėl aiškumo ir racionalumo tas reglamentas turėtų būti kodifikuotas; |
| --- | --- |

(1)

Tarybos reglamentas (EB) Nr. 659/1999 (2) buvo keletą kartų iš esmės keičiamas (3). Dėl aiškumo ir racionalumo tas reglamentas turėtų būti kodifikuotas;

| (2) | nepažeidžiant reglamentuose tam tikriems sektoriams nustatytų specialių procedūrinių taisyklių, šis reglamentas turėtų būti taikomas teikiant pagalbą visuose sektoriuose. Taikant Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 93 ir 107 straipsnius, Komisijai pagal SESV 108 straipsnį yra suteikta atitinkama kompetencija priimti sprendimus dėl valstybės pagalbos suderinamumo su vidaus rinka atliekant esamos pagalbos patikrinimą, priimant sprendimus dėl naujos pagalbos arba dėl pakeistos pagalbos ir taikant priemones, kai nevykdomi Komisijos reikalavimai priimant sprendimus arba perduodant pranešimus; |
| --- | --- |

(2)

nepažeidžiant reglamentuose tam tikriems sektoriams nustatytų specialių procedūrinių taisyklių, šis reglamentas turėtų būti taikomas teikiant pagalbą visuose sektoriuose. Taikant Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 93 ir 107 straipsnius, Komisijai pagal SESV 108 straipsnį yra suteikta atitinkama kompetencija priimti sprendimus dėl valstybės pagalbos suderinamumo su vidaus rinka atliekant esamos pagalbos patikrinimą, priimant sprendimus dėl naujos pagalbos arba dėl pakeistos pagalbos ir taikant priemones, kai nevykdomi Komisijos reikalavimai priimant sprendimus arba perduodant pranešimus;

| (3) | atsižvelgiant į modernizuotą valstybės pagalbos taisyklių sistemą, siekiant padėti įgyvendinti ekonomikos augimo strategiją „Europa 2020“ ir konsoliduoti biudžetą, SESV 107 straipsnis visoje Sąjungoje turėtų būti taikomas veiksmingai ir vienodai. Reglamentu (EB) Nr. 659/1999 buvo konsoliduota ir įtvirtinta ankstesnė Komisijos praktika siekiant didinti teisinį tikrumą ir padėti plėtoti valstybės pagalbos politiką skaidrioje aplinkoje; |
| --- | --- |

(3)

atsižvelgiant į modernizuotą valstybės pagalbos taisyklių sistemą, siekiant padėti įgyvendinti ekonomikos augimo strategiją „Europa 2020“ ir konsoliduoti biudžetą, SESV 107 straipsnis visoje Sąjungoje turėtų būti taikomas veiksmingai ir vienodai. Reglamentu (EB) Nr. 659/1999 buvo konsoliduota ir įtvirtinta ankstesnė Komisijos praktika siekiant didinti teisinį tikrumą ir padėti plėtoti valstybės pagalbos politiką skaidrioje aplinkoje;

| (4) | siekiant užtikrinti teisinį tikrumą derėtų nustatyti aplinkybes, kurioms esant pagalbą reikia laikyti esama pagalba.Vidaus rinkos sukūrimas ir stiprinimas yra laipsniškas procesas, atsispindintis kuriant nuolatinę valstybės pagalbos politiką. Po tų pokyčių tam tikros priemonės, kurios jas įgyvendinant nebuvo laikomos valstybės pagalba, galėjo vėliau tapti pagalba; |
| --- | --- |

(4)

siekiant užtikrinti teisinį tikrumą derėtų nustatyti aplinkybes, kurioms esant pagalbą reikia laikyti esama pagalba.Vidaus rinkos sukūrimas ir stiprinimas yra laipsniškas procesas, atsispindintis kuriant nuolatinę valstybės pagalbos politiką. Po tų pokyčių tam tikros priemonės, kurios jas įgyvendinant nebuvo laikomos valstybės pagalba, galėjo vėliau tapti pagalba;

| (5) | pagal SESV 108 straipsnio 3 dalį Komisija turi būti informuojama apie bet kuriuos planus teikti naują pagalbą, ir jie negali būti įgyvendinami be Komisijos leidimo; |
| --- | --- |

(5)

pagal SESV 108 straipsnio 3 dalį Komisija turi būti informuojama apie bet kuriuos planus teikti naują pagalbą, ir jie negali būti įgyvendinami be Komisijos leidimo;

| (6) | pagal Europos Sąjungos sutarties (toliau – ES sutartis) 4 straipsnio 3 dalį valstybės narės yra įpareigotos bendradarbiauti su Komisija ir pateikti jai visą informaciją, kurios reikia šiame reglamente nustatytoms Komisijos pareigoms atlikti; |
| --- | --- |

(6)

pagal Europos Sąjungos sutarties (toliau – ES sutartis) 4 straipsnio 3 dalį valstybės narės yra įpareigotos bendradarbiauti su Komisija ir pateikti jai visą informaciją, kurios reikia šiame reglamente nustatytoms Komisijos pareigoms atlikti;

| (7) | laikotarpis, per kurį Komisija turi atlikti išankstinį pagalbos, apie kurią ji informuota, patikrinimą, turi būti nustatytas praėjus dviem mėnesiams po viso pranešimo gavimo dienos arba po to, kai gaunamas tinkamai pagrįstas suinteresuotosios valstybės narės pareiškimas, kuriame nurodoma, kad valstybės narės nuomone minėtasis pranešimas yra išsamus, kadangi papildomos informacijos, kurios prašė Komisija, nėra, arba kadangi tokia informacija jau pateikta. Dėl teisinio tikrumo minėtasis patikrinimas turėtų būti užbaigtas priimant sprendimą; |
| --- | --- |

(7)

laikotarpis, per kurį Komisija turi atlikti išankstinį pagalbos, apie kurią ji informuota, patikrinimą, turi būti nustatytas praėjus dviem mėnesiams po viso pranešimo gavimo dienos arba po to, kai gaunamas tinkamai pagrįstas suinteresuotosios valstybės narės pareiškimas, kuriame nurodoma, kad valstybės narės nuomone minėtasis pranešimas yra išsamus, kadangi papildomos informacijos, kurios prašė Komisija, nėra, arba kadangi tokia informacija jau pateikta. Dėl teisinio tikrumo minėtasis patikrinimas turėtų būti užbaigtas priimant sprendimą;

| (8) | visais atvejais, kai po pirminio patikrinimo Komisija nustato, kad pagalba nesuderinama su vidaus rinka, reikėtų pradėti formalų tyrimą, kad Komisija galėtų surinkti visą informaciją, kurios reikia norint nustatyti pagalbos suderinamumą su vidaus rinka ir pateikti suinteresuotųjų šalių pastaboms. Suinteresuotųjų šalių teises geriausiai galima apsaugoti taikant SESV 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą formalaus tyrimo procesą; |
| --- | --- |

(8)

visais atvejais, kai po pirminio patikrinimo Komisija nustato, kad pagalba nesuderinama su vidaus rinka, reikėtų pradėti formalų tyrimą, kad Komisija galėtų surinkti visą informaciją, kurios reikia norint nustatyti pagalbos suderinamumą su vidaus rinka ir pateikti suinteresuotųjų šalių pastaboms. Suinteresuotųjų šalių teises geriausiai galima apsaugoti taikant SESV 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą formalaus tyrimo procesą;

| (9) | siekiant įvertinti valstybės pagalbos, apie kurią pranešta, arba neteisėtos valstybės pagalbos suderinamumą su vidaus rinka (šio vertinimo atžvilgiu Komisija turi išimtinę kompetenciją pagal SESV 108 straipsnį), tikslinga užtikrinti, kad Komisija turėtų teisę valstybės pagalbos taisyklių vykdymo užtikrinimo tikslais prašyti bet kurios valstybės narės, įmonės ar įmonių asociacijos pateikti visą būtiną rinkos informaciją, kai ji turi abejonių dėl atitinkamos priemonės suderinamumo su Sąjungos taisyklėmis ir todėl yra pradėjusi formalaus tyrimo procesą. Visų pirma Komisija turėtų pasinaudoti šia teise tais atvejais, kai paaiškėja, kad reikia atlikti sudėtingą vertinimą iš esmės. Spręsdama, ar pasinaudoti šia teise, Komisija turėtų deramai atsižvelgti į pirminio patikrinimo trukmę; |
| --- | --- |

(9)

siekiant įvertinti valstybės pagalbos, apie kurią pranešta, arba neteisėtos valstybės pagalbos suderinamumą su vidaus rinka (šio vertinimo atžvilgiu Komisija turi išimtinę kompetenciją pagal SESV 108 straipsnį), tikslinga užtikrinti, kad Komisija turėtų teisę valstybės pagalbos taisyklių vykdymo užtikrinimo tikslais prašyti bet kurios valstybės narės, įmonės ar įmonių asociacijos pateikti visą būtiną rinkos informaciją, kai ji turi abejonių dėl atitinkamos priemonės suderinamumo su Sąjungos taisyklėmis ir todėl yra pradėjusi formalaus tyrimo procesą. Visų pirma Komisija turėtų pasinaudoti šia teise tais atvejais, kai paaiškėja, kad reikia atlikti sudėtingą vertinimą iš esmės. Spręsdama, ar pasinaudoti šia teise, Komisija turėtų deramai atsižvelgti į pirminio patikrinimo trukmę;

| (10) | siekiant įvertinti pagalbos priemonės suderinamumą pradėjus formalaus tyrimo procesą, visų pirma susijusį su techniškai sudėtingais atvejais, kurie turi būti vertinami iš esmės, Komisija turėtų turėti galimybę paprastu prašymu arba sprendimu reikalauti bet kurios valstybės narės, įmonės ar įmonių asociacijos pateikti visą rinkos informaciją, būtiną vertinimui atlikti, jei atitinkamos valstybės narės pirminio patikrinimo metu pateiktos informacijos nepakanka, deramai atsižvelgiant į proporcingumo principą, visų pirma mažųjų ir vidutinių įmonių atžvilgiu; |
| --- | --- |

(10)

siekiant įvertinti pagalbos priemonės suderinamumą pradėjus formalaus tyrimo procesą, visų pirma susijusį su techniškai sudėtingais atvejais, kurie turi būti vertinami iš esmės, Komisija turėtų turėti galimybę paprastu prašymu arba sprendimu reikalauti bet kurios valstybės narės, įmonės ar įmonių asociacijos pateikti visą rinkos informaciją, būtiną vertinimui atlikti, jei atitinkamos valstybės narės pirminio patikrinimo metu pateiktos informacijos nepakanka, deramai atsižvelgiant į proporcingumo principą, visų pirma mažųjų ir vidutinių įmonių atžvilgiu;

| (11) | atsižvelgiant į ypatingus pagalbos gavėjų ir atitinkamos valstybės narės santykius, Komisija turėtų turėti galimybę prašyti informacijos iš pagalbos gavėjo tik gavusi atitinkamos valstybės narės sutikimą. Pagalbos pagal atitinkamą pagalbos priemonę gavėjo informacijos suteikimas nesudaro teisinio pagrindo Komisijos ir atitinkamo pagalbos gavėjo dvišalėms deryboms; |
| --- | --- |

(11)

atsižvelgiant į ypatingus pagalbos gavėjų ir atitinkamos valstybės narės santykius, Komisija turėtų turėti galimybę prašyti informacijos iš pagalbos gavėjo tik gavusi atitinkamos valstybės narės sutikimą. Pagalbos pagal atitinkamą pagalbos priemonę gavėjo informacijos suteikimas nesudaro teisinio pagrindo Komisijos ir atitinkamo pagalbos gavėjo dvišalėms deryboms;

| (12) | Komisija turėtų atrinkti prašymų pateikti informaciją adresatus pagal objektyvius kriterijus, kurie nustatomi atsižvelgiant į konkretų atvejį, kartu užtikrindama, kad kai prašymas pateikiamas įmonių imčiai ar įmonių asociacijoms kiekvienos kategorijos respondentų imtis būtų reprezentatyvi. Prašomą pateikti informaciją turėtų sudaryti visų pirma faktiniai bendrovės bei rinkos duomenys ir faktais pagrįsta rinkos veikimo analizė; |
| --- | --- |

(12)

Komisija turėtų atrinkti prašymų pateikti informaciją adresatus pagal objektyvius kriterijus, kurie nustatomi atsižvelgiant į konkretų atvejį, kartu užtikrindama, kad kai prašymas pateikiamas įmonių imčiai ar įmonių asociacijoms kiekvienos kategorijos respondentų imtis būtų reprezentatyvi. Prašomą pateikti informaciją turėtų sudaryti visų pirma faktiniai bendrovės bei rinkos duomenys ir faktais pagrįsta rinkos veikimo analizė;

| (13) | Komisija, kaip procedūros iniciatorė, turėtų būti atsakinga tiek už valstybių narių, įmonių ar įmonių asociacijų informacijos perdavimo, tiek už atskleistinos informacijos tariamo konfidencialumo tikrinimą; |
| --- | --- |

(13)

Komisija, kaip procedūros iniciatorė, turėtų būti atsakinga tiek už valstybių narių, įmonių ar įmonių asociacijų informacijos perdavimo, tiek už atskleistinos informacijos tariamo konfidencialumo tikrinimą;

| (14) | Komisija turėtų turėti galimybę užtikrinti atitinkamai bet kuriai įmonei ar įmonių asociacijai skirto jos prašymo pateikti informaciją vykdymą skiriant proporcingas vienkartines ir periodines baudas. Nustatydama vienkartinių ir periodinių baudų dydį Komisija turėtų deramai atsižvelgti į proporcingumo ir tinkamumo principus, visų pirma mažųjų ir vidutinių įmonių atžvilgiu. Šalių, kurių prašoma pateikti informaciją, teisės turėtų būti užtikrintos suteikiant joms galimybę pareikšti savo nuomonę prieš sprendimo skirti vienkartines ar periodines baudas priėmimą. Pagal SESV 261 straipsnį Europos Sąjungos Teisingumo Teismas turėtų turėti neribotą jurisdikciją tokių vienkartinių ir periodinių baudų atžvilgiu; |
| --- | --- |

(14)

Komisija turėtų turėti galimybę užtikrinti atitinkamai bet kuriai įmonei ar įmonių asociacijai skirto jos prašymo pateikti informaciją vykdymą skiriant proporcingas vienkartines ir periodines baudas. Nustatydama vienkartinių ir periodinių baudų dydį Komisija turėtų deramai atsižvelgti į proporcingumo ir tinkamumo principus, visų pirma mažųjų ir vidutinių įmonių atžvilgiu. Šalių, kurių prašoma pateikti informaciją, teisės turėtų būti užtikrintos suteikiant joms galimybę pareikšti savo nuomonę prieš sprendimo skirti vienkartines ar periodines baudas priėmimą. Pagal SESV 261 straipsnį Europos Sąjungos Teisingumo Teismas turėtų turėti neribotą jurisdikciją tokių vienkartinių ir periodinių baudų atžvilgiu;

| (15) | deramai atsižvelgdama į proporcingumo ir tinkamumo principus, Komisija turėtų galėti sumažinti periodinių baudų dydį arba visiškai nuo jų atleisti, kai prašymų adresatai pateikia prašomą informaciją, nors ir pasibaigus terminui; |
| --- | --- |

(15)

deramai atsižvelgdama į proporcingumo ir tinkamumo principus, Komisija turėtų galėti sumažinti periodinių baudų dydį arba visiškai nuo jų atleisti, kai prašymų adresatai pateikia prašomą informaciją, nors ir pasibaigus terminui;

| (16) | vienkartinės ir periodinės baudos neskiriamos valstybėms narėms, kadangi jos privalo lojaliai bendradarbiauti su Komisija pagal ES sutarties 4 straipsnio 3 dalį ir pateikti Komisijai visą reikiamą informaciją, kad ji galėtų atlikti šiame reglamente nustatytas pareigas; |
| --- | --- |

(16)

vienkartinės ir periodinės baudos neskiriamos valstybėms narėms, kadangi jos privalo lojaliai bendradarbiauti su Komisija pagal ES sutarties 4 straipsnio 3 dalį ir pateikti Komisijai visą reikiamą informaciją, kad ji galėtų atlikti šiame reglamente nustatytas pareigas;

| (17) | apsvarsčiusi suinteresuotųjų šalių pateiktas pastabas, Komisija turėtų užbaigti savo patikrinimą priimdama galutinį sprendimą, kai tik bus pašalintos visos abejonės. Šio tyrimo neatlikus per 18 mėnesių po minėtosios procedūros pradžios suinteresuotajai valstybei narei derėtų suteikti galimybę kreiptis į Komisiją dėl sprendimo, kurį ji turėtų priimti per du mėnesius; |
| --- | --- |

(17)

apsvarsčiusi suinteresuotųjų šalių pateiktas pastabas, Komisija turėtų užbaigti savo patikrinimą priimdama galutinį sprendimą, kai tik bus pašalintos visos abejonės. Šio tyrimo neatlikus per 18 mėnesių po minėtosios procedūros pradžios suinteresuotajai valstybei narei derėtų suteikti galimybę kreiptis į Komisiją dėl sprendimo, kurį ji turėtų priimti per du mėnesius;

| (18) | siekiant užtikrinti atitinkamos valstybės narės teises į gynybą, jai turėtų būti pateiktos kitoms valstybėms narėms, įmonėms ar įmonių asociacijoms išsiųstų prašymų pateikti informaciją kopijos ir ji turėtų turėti galimybę pateikti savo pastabas apie gautas pastabas. Be to, jai turėtų būti pranešti prašomų įmonių ir įmonių asociacijų pavadinimai, jei šie subjektai nėra pareiškę teisėto intereso, kad jų tapatybė būtų saugoma; |
| --- | --- |

(18)

siekiant užtikrinti atitinkamos valstybės narės teises į gynybą, jai turėtų būti pateiktos kitoms valstybėms narėms, įmonėms ar įmonių asociacijoms išsiųstų prašymų pateikti informaciją kopijos ir ji turėtų turėti galimybę pateikti savo pastabas apie gautas pastabas. Be to, jai turėtų būti pranešti prašomų įmonių ir įmonių asociacijų pavadinimai, jei šie subjektai nėra pareiškę teisėto intereso, kad jų tapatybė būtų saugoma;

| (19) | Komisija turėtų deramai atsižvelgti į teisėtus įmonių interesus apsaugoti savo verslo paslaptis. Ji neturėtų turėti galimybės sprendime nurodyti respondentų pateiktos konfidencialios informacijos, kurios neįmanoma apibendrinti arba kitaip padaryti anonimiškos, nebent prieš tai ji būtų gavusi respondento sutikimą, kad ta informacija būtų atskleista atitinkamai valstybei narei; |
| --- | --- |

(19)

Komisija turėtų deramai atsižvelgti į teisėtus įmonių interesus apsaugoti savo verslo paslaptis. Ji neturėtų turėti galimybės sprendime nurodyti respondentų pateiktos konfidencialios informacijos, kurios neįmanoma apibendrinti arba kitaip padaryti anonimiškos, nebent prieš tai ji būtų gavusi respondento sutikimą, kad ta informacija būtų atskleista atitinkamai valstybei narei;

| (20) | tais atvejais, kai manoma, kad informacijai, kuri pažymėta kaip konfidenciali, nėra taikoma pareiga saugoti profesinę paslaptį, tikslinga turėti parengtą mechanizmą, kuriuo naudodamasi Komisija galėtų nuspręsti dėl galimo tokios informacijos atskleidimo masto. Tokiuose sprendimuose atmesti pareiškimą, kad informacija yra konfidenciali, turėtų būti nurodytas laikotarpis, kuriam pasibaigus informacija bus atskleista, kad respondentas galėtų pasinaudoti galima teismine apsauga, įskaitant bet kurią laikinąją priemonę; |
| --- | --- |

(20)

tais atvejais, kai manoma, kad informacijai, kuri pažymėta kaip konfidenciali, nėra taikoma pareiga saugoti profesinę paslaptį, tikslinga turėti parengtą mechanizmą, kuriuo naudodamasi Komisija galėtų nuspręsti dėl galimo tokios informacijos atskleidimo masto. Tokiuose sprendimuose atmesti pareiškimą, kad informacija yra konfidenciali, turėtų būti nurodytas laikotarpis, kuriam pasibaigus informacija bus atskleista, kad respondentas galėtų pasinaudoti galima teismine apsauga, įskaitant bet kurią laikinąją priemonę;

| (21) | siekiant užtikrinti teisingą ir veiksmingą valstybės pagalbos taisyklių taikymą Komisijai reikėtų suteikti galimybę panaikinti sprendimą, kuris buvo priimtas remiantis klaidinga informacija; |
| --- | --- |

(21)

siekiant užtikrinti teisingą ir veiksmingą valstybės pagalbos taisyklių taikymą Komisijai reikėtų suteikti galimybę panaikinti sprendimą, kuris buvo priimtas remiantis klaidinga informacija;

| (22) | norėdama užtikrinti, kad būtų laikomasi SESV 108 straipsnio, ypač 108 straipsnio 3 dalyje nustatyto įpareigojimo pranešti ir sustabdymo sąlygos, Komisija turėtų išnagrinėti visus neteisėtos pagalbos atvejus. Siekiant skaidrumo ir teisinio tikrumo turėtų būti nustatytos tokiais atvejais vykdytinos procedūros Tais atvejais, kai valstybė narė nesilaikė įsipareigojimo informuoti arba sustabdyti, Komisija neturėtų laikytis laiko apribojimų; |
| --- | --- |

(22)

norėdama užtikrinti, kad būtų laikomasi SESV 108 straipsnio, ypač 108 straipsnio 3 dalyje nustatyto įpareigojimo pranešti ir sustabdymo sąlygos, Komisija turėtų išnagrinėti visus neteisėtos pagalbos atvejus. Siekiant skaidrumo ir teisinio tikrumo turėtų būti nustatytos tokiais atvejais vykdytinos procedūros Tais atvejais, kai valstybė narė nesilaikė įsipareigojimo informuoti arba sustabdyti, Komisija neturėtų laikytis laiko apribojimų;

| (23) | Komisija turėtų galėti savo iniciatyva tirti iš bet kurio šaltinio gautą informaciją apie neteisėtą pagalbą, kad užtikrintų SESV 108 straipsnio, visų pirma įpareigojimo pranešti ir sustabdymo sąlygos, nustatytų SESV 108 straipsnio 3 dalyje, laikymąsi, ir vertinti pagalbos suderinamumą su vidaus rinka; |
| --- | --- |

(23)

Komisija turėtų galėti savo iniciatyva tirti iš bet kurio šaltinio gautą informaciją apie neteisėtą pagalbą, kad užtikrintų SESV 108 straipsnio, visų pirma įpareigojimo pranešti ir sustabdymo sąlygos, nustatytų SESV 108 straipsnio 3 dalyje, laikymąsi, ir vertinti pagalbos suderinamumą su vidaus rinka;

| (24) | teikiant neteisėtą pagalbą Komisija turėtų būti įgaliota gauti visą informaciją, kurios reikia sprendimui priimti ir prireikus esant sąžiningai konkurencijai iš karto atkurti. Dėl to Komisijai reikėtų suteikti galimybę priimti laikinąsias priemones, skirtas suinteresuotajai valstybei narei. Laikinosios priemonės gali būti tokios formos, kaip teismo įsakymas teikti informaciją, sustabdyti pagalbos teikimą ir išieškoti suteiktą pagalbą. Nevykdant teismo įsakymo teikti informaciją Komisijai, remiantis turima informacija, reikėtų suteikti teisę priimti sprendimą, o nevykdant įsakymo sustabdyti pagalbos teikimą ir neišieškant suteiktą pagalbą – perduoti klausimą spręsti tiesiogiai Teisingumo Teismui, pagal SESV 108 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą; |
| --- | --- |

(24)

teikiant neteisėtą pagalbą Komisija turėtų būti įgaliota gauti visą informaciją, kurios reikia sprendimui priimti ir prireikus esant sąžiningai konkurencijai iš karto atkurti. Dėl to Komisijai reikėtų suteikti galimybę priimti laikinąsias priemones, skirtas suinteresuotajai valstybei narei. Laikinosios priemonės gali būti tokios formos, kaip teismo įsakymas teikti informaciją, sustabdyti pagalbos teikimą ir išieškoti suteiktą pagalbą. Nevykdant teismo įsakymo teikti informaciją Komisijai, remiantis turima informacija, reikėtų suteikti teisę priimti sprendimą, o nevykdant įsakymo sustabdyti pagalbos teikimą ir neišieškant suteiktą pagalbą – perduoti klausimą spręsti tiesiogiai Teisingumo Teismui, pagal SESV 108 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą;

| (25) | suteikiant su vidaus rinka nesuderinamą neteisėtą pagalbą turėtų būti atkurta veiksminga konkurencija. Dėl to būtina, kad pagalba, įskaitant palūkanas, būtų išieškota iš karto. Pagalbą derėtų išieškoti pagal nacionalinėje teisėje nustatytas procedūras; kadangi minėtųjų procedūrų taikymas, neleidžiantis iš karto ir veiksmingai įgyvendinti Komisijos sprendimą, neturėtų trukdyti atkurti veiksmingą konkurenciją; kadangi, norėdamos pasiekti šį rezultatą, valstybės narės turėtų imtis visų būtinų priemonių, kad užtikrintų Komisijos sprendimo įgyvendinimą; |
| --- | --- |

(25)

suteikiant su vidaus rinka nesuderinamą neteisėtą pagalbą turėtų būti atkurta veiksminga konkurencija. Dėl to būtina, kad pagalba, įskaitant palūkanas, būtų išieškota iš karto. Pagalbą derėtų išieškoti pagal nacionalinėje teisėje nustatytas procedūras; kadangi minėtųjų procedūrų taikymas, neleidžiantis iš karto ir veiksmingai įgyvendinti Komisijos sprendimą, neturėtų trukdyti atkurti veiksmingą konkurenciją; kadangi, norėdamos pasiekti šį rezultatą, valstybės narės turėtų imtis visų būtinų priemonių, kad užtikrintų Komisijos sprendimo įgyvendinimą;

| (26) | siekiant teisinio tikrumo dėl neteisėtos pagalbos suteikimo derėtų nustatyti 10 metų senaties terminą, kuriam pasibaigus nebūtų galima reikalauti pagalbos išieškojimo; |
| --- | --- |

(26)

siekiant teisinio tikrumo dėl neteisėtos pagalbos suteikimo derėtų nustatyti 10 metų senaties terminą, kuriam pasibaigus nebūtų galima reikalauti pagalbos išieškojimo;

| (27) | siekiant teisinio tikrumo tikslinga nustatyti vienkartinių ir periodinių baudų skyrimo ir mokėjimo užtikrinimo senaties terminus; |
| --- | --- |

(27)

siekiant teisinio tikrumo tikslinga nustatyti vienkartinių ir periodinių baudų skyrimo ir mokėjimo užtikrinimo senaties terminus;

| (28) | netinkamas pagalbos teikimas gali panašiai veikti vidaus rinką kaip ir neteisėta pagalba, ir dėl to teikiant tokią pagalbą turėtų būti taikomos panašios procedūros; kadangi neteisėta pagalba skirtingai negu pagalba, kuri galbūt buvo netinkamai suteikta, yra pagalba, kurią Komisija buvo prieš tai patvirtinusi; kadangi dėl to netinkamai suteikiant pagalbą Komisijai neturėtų būti leista įsakyti išieškoti paminėtą pagalbą; |
| --- | --- |

(28)

netinkamas pagalbos teikimas gali panašiai veikti vidaus rinką kaip ir neteisėta pagalba, ir dėl to teikiant tokią pagalbą turėtų būti taikomos panašios procedūros; kadangi neteisėta pagalba skirtingai negu pagalba, kuri galbūt buvo netinkamai suteikta, yra pagalba, kurią Komisija buvo prieš tai patvirtinusi; kadangi dėl to netinkamai suteikiant pagalbą Komisijai neturėtų būti leista įsakyti išieškoti paminėtą pagalbą;

| (29) | pagal SESV 108 straipsnio 1 dalį Komisija, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, privalo nuolat tikrinti visas teikiamos pagalbos sistemas; kadangi pagal minėtą straipsnį siekiant skaidrumo ir teisinio tikrumo, derėtų nustatyti bendradarbiavimo sritį; |
| --- | --- |

(29)

pagal SESV 108 straipsnio 1 dalį Komisija, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, privalo nuolat tikrinti visas teikiamos pagalbos sistemas; kadangi pagal minėtą straipsnį siekiant skaidrumo ir teisinio tikrumo, derėtų nustatyti bendradarbiavimo sritį;

| (30) | pagal SESV 108 straipsnio 1 dalį, siekiant užtikrinti, kad veikiančios pagalbos sistemos būtų suderinamos su vidaus rinka, Komisija turėtų pasiūlyti atitinkamas priemones, jeigu taikoma pagalbos sistema yra nesuderinama arba nebesuderinama su vidaus rinka, ir pradėti bylos svarstymą pagal SESV 108 straipsnio 2 dalį, jeigu atitinkama valstybė narė atsisako įgyvendinti pasiūlytas priemones; |
| --- | --- |

(30)

pagal SESV 108 straipsnio 1 dalį, siekiant užtikrinti, kad veikiančios pagalbos sistemos būtų suderinamos su vidaus rinka, Komisija turėtų pasiūlyti atitinkamas priemones, jeigu taikoma pagalbos sistema yra nesuderinama arba nebesuderinama su vidaus rinka, ir pradėti bylos svarstymą pagal SESV 108 straipsnio 2 dalį, jeigu atitinkama valstybė narė atsisako įgyvendinti pasiūlytas priemones;

| (31) | derėtų nustatyti visus atvejus, kai trečiosios šalys turi ginti savo interesus svarstant bylas, susijusias su valstybės teikiama pagalba; |
| --- | --- |

(31)

derėtų nustatyti visus atvejus, kai trečiosios šalys turi ginti savo interesus svarstant bylas, susijusias su valstybės teikiama pagalba;

| (32) | Skundai yra esminis informacijos šaltinis nustatant valstybės pagalbai taikomų Sąjungos taisyklių pažeidimus. Siekiant užtikrinti Komisijai teikiamų skundų kokybę ir kartu skaidrumą bei teisinį tikrumą, tikslinga nustatyti sąlygas, kurias skundas turėtų atitikti, kad Komisija gautų informacijos apie įtariamą neteisėtą pagalbą ir pradėtų pirminį patikrinimo. Pateikti skundai, kurie neatitinka tų sąlygų, turėtų būti tvarkomi kaip bendra rinkos informacija ir dėl jų nebūtinai turėtų būti pradėti ex officio tyrimai; |
| --- | --- |

(32)

Skundai yra esminis informacijos šaltinis nustatant valstybės pagalbai taikomų Sąjungos taisyklių pažeidimus. Siekiant užtikrinti Komisijai teikiamų skundų kokybę ir kartu skaidrumą bei teisinį tikrumą, tikslinga nustatyti sąlygas, kurias skundas turėtų atitikti, kad Komisija gautų informacijos apie įtariamą neteisėtą pagalbą ir pradėtų pirminį patikrinimo. Pateikti skundai, kurie neatitinka tų sąlygų, turėtų būti tvarkomi kaip bendra rinkos informacija ir dėl jų nebūtinai turėtų būti pradėti ex officio tyrimai;

| (33) | skundo pateikėjų turėtų būti reikalaujama įrodyti, kad jie yra suinteresuotosios šalys, kaip apibrėžta SESV 108 straipsnio 2 dalyje ir šio reglamento reglamento 1 straipsnio h punkte. Jų taip pat turėtų būti reikalaujama tam tikrą informaciją pateikti tokia forma, kurią Komisija turėtų būti įgaliota nustatyti įgyvendinimo nuostatoje. Kad galimi skundų pateikėjai neprarastų motyvacijos teikti skundus, ta įgyvendinimo nuostata turėtų būti atsižvelgiama į tai, kad suinteresuotosioms šalims keliami reikalavimai dėl skundo teikimo neturėtų būti apsunkinantys; |
| --- | --- |

(33)

skundo pateikėjų turėtų būti reikalaujama įrodyti, kad jie yra suinteresuotosios šalys, kaip apibrėžta SESV 108 straipsnio 2 dalyje ir šio reglamento reglamento 1 straipsnio h punkte. Jų taip pat turėtų būti reikalaujama tam tikrą informaciją pateikti tokia forma, kurią Komisija turėtų būti įgaliota nustatyti įgyvendinimo nuostatoje. Kad galimi skundų pateikėjai neprarastų motyvacijos teikti skundus, ta įgyvendinimo nuostata turėtų būti atsižvelgiama į tai, kad suinteresuotosioms šalims keliami reikalavimai dėl skundo teikimo neturėtų būti apsunkinantys;

| (34) | siekiant užtikrinti, kad panašias problemas visoje vidaus rinkoje Komisija spręstų nuosekliai, tikslinga nustatyti konkretų teisinį pagrindą ekonomikos sektorių arba tam tikrų pagalbos priemonių keliose valstybėse narėse tyrimams pradėti. Siekiant laikytis proporcingumo principo ir atsižvelgiant į didelę administracinę naštą, kuri atsiranda dėl tokių tyrimų, sektoriaus tyrimai turėtų būti atliekami tik tuo atveju, kai remiantis turima informacija galima pagrįstai įtarti, kad konkrečiame sektoriuje taikomos valstybės pagalbos priemonės galėtų iš esmės apriboti arba iškraipyti konkurenciją vidaus rinkoje keliose valstybėse narėse arba kad konkrečiame sektoriuje taikomos pagalbos priemonės keliose valstybėse narėse yra nesuderinamos arba yra nebesuderinamos su vidaus rinka. Tokie tyrimai padėtų Komisijai veiksmingai ir skaidriai spręsti horizontaliąsias valstybės pagalbos problemas ir susidaryti ex ante nuomonę apie atitinkamą sektorių; |
| --- | --- |

(34)

siekiant užtikrinti, kad panašias problemas visoje vidaus rinkoje Komisija spręstų nuosekliai, tikslinga nustatyti konkretų teisinį pagrindą ekonomikos sektorių arba tam tikrų pagalbos priemonių keliose valstybėse narėse tyrimams pradėti. Siekiant laikytis proporcingumo principo ir atsižvelgiant į didelę administracinę naštą, kuri atsiranda dėl tokių tyrimų, sektoriaus tyrimai turėtų būti atliekami tik tuo atveju, kai remiantis turima informacija galima pagrįstai įtarti, kad konkrečiame sektoriuje taikomos valstybės pagalbos priemonės galėtų iš esmės apriboti arba iškraipyti konkurenciją vidaus rinkoje keliose valstybėse narėse arba kad konkrečiame sektoriuje taikomos pagalbos priemonės keliose valstybėse narėse yra nesuderinamos arba yra nebesuderinamos su vidaus rinka. Tokie tyrimai padėtų Komisijai veiksmingai ir skaidriai spręsti horizontaliąsias valstybės pagalbos problemas ir susidaryti ex ante nuomonę apie atitinkamą sektorių;

| (35) | siekiant, kad Komisija galėtų veiksmingai kontroliuoti jos priimtų sprendimų vykdymą ir sudaryti galimybę Komisijai bendradarbiauti su valstybėmis narėmis, kad ji pagal SESV 108 straipsnio 1 dalį galėtų nuolat kontroliuoti teikiamos pagalbos sistemas valstybėse narėse, visoms teikiamos pagalbos sistemoms būtina nustatyti bendrą atskaitomybės įsipareigojimą; |
| --- | --- |

(35)

siekiant, kad Komisija galėtų veiksmingai kontroliuoti jos priimtų sprendimų vykdymą ir sudaryti galimybę Komisijai bendradarbiauti su valstybėmis narėmis, kad ji pagal SESV 108 straipsnio 1 dalį galėtų nuolat kontroliuoti teikiamos pagalbos sistemas valstybėse narėse, visoms teikiamos pagalbos sistemoms būtina nustatyti bendrą atskaitomybės įsipareigojimą;

| (36) | jeigu Komisijai kyla rimtų abejonių dėl jos sprendimų vykdymo, Komisija turėtų taikyti papildomas priemones, padedančias gauti informaciją, kurios reikia norint patikrinti, ar veiksmingai vykdomi jos sprendimai; kadangi dėl to patikrinimai vietose yra tinkama ir naudinga priemonė ypač tais atvejais, kai pagalba galėjo būti panaudota netinkamai; kadangi dėl to Komisijai reikėtų suteikti teisę atvykti į vietą ir atlikti patikrinimą bei užtikrinti valstybių narių kompetentingų institucijų bendradarbiavimą, jeigu įmonė tokiam apsilankymui nepritaria; |
| --- | --- |

(36)

jeigu Komisijai kyla rimtų abejonių dėl jos sprendimų vykdymo, Komisija turėtų taikyti papildomas priemones, padedančias gauti informaciją, kurios reikia norint patikrinti, ar veiksmingai vykdomi jos sprendimai; kadangi dėl to patikrinimai vietose yra tinkama ir naudinga priemonė ypač tais atvejais, kai pagalba galėjo būti panaudota netinkamai; kadangi dėl to Komisijai reikėtų suteikti teisę atvykti į vietą ir atlikti patikrinimą bei užtikrinti valstybių narių kompetentingų institucijų bendradarbiavimą, jeigu įmonė tokiam apsilankymui nepritaria;

| (37) | siekiant, kad valstybės pagalbos taisyklės būtų taikomos nuosekliai, turi būti nustatyta valstybių narių teismų ir Komisijos bendradarbiavimo tvarka. Toks bendradarbiavimas yra aktualus visiems valstybių narių teismams, kurie taiko SESV 107 straipsnio 1 dalį ir 108 straipsnį. Visų pirma, nacionaliniai teismai turėtų turėti galimybę prašyti Komisijos informacijos ar nuomonės valstybės pagalbos taisyklių taikymo klausimais. Komisija taip pat turėtų turėti galimybę pateikti rašytines ar žodines pastabas teismams, kurių prašoma taikyti SESV 107 straipsnio 1 dalį ar 108 straipsnį. Padėdama nacionaliniams teismams šiuo atžvilgiu, Komisija turėtų veikti vadovaudamasi savo pareiga ginti viešąjį interesą; |
| --- | --- |

(37)

siekiant, kad valstybės pagalbos taisyklės būtų taikomos nuosekliai, turi būti nustatyta valstybių narių teismų ir Komisijos bendradarbiavimo tvarka. Toks bendradarbiavimas yra aktualus visiems valstybių narių teismams, kurie taiko SESV 107 straipsnio 1 dalį ir 108 straipsnį. Visų pirma, nacionaliniai teismai turėtų turėti galimybę prašyti Komisijos informacijos ar nuomonės valstybės pagalbos taisyklių taikymo klausimais. Komisija taip pat turėtų turėti galimybę pateikti rašytines ar žodines pastabas teismams, kurių prašoma taikyti SESV 107 straipsnio 1 dalį ar 108 straipsnį. Padėdama nacionaliniams teismams šiuo atžvilgiu, Komisija turėtų veikti vadovaudamasi savo pareiga ginti viešąjį interesą;

| (38) | tomis Komisijos pastabomis ir nuomonėmis turėtų būti nedaromas poveikis SESV 267 straipsniui ir jos nacionaliniams teismams neturėtų būti teisiškai privalomos. Jos turėtų būti teikiamos remiantis nacionalinėmis procedūrinėmis taisyklėmis ir praktika, be kita ko, susijusia su šalių teisių užtikrinimu, visapusiškai gerbiant nacionalinių teismų nepriklausomumą. Pastabas savo iniciatyva Komisija turėtų teikti tik tais atvejais, kurie yra svarbūs siekiant nuosekliai taikyti SESV 107 straipsnio 1 dalį arba 108 straipsnį, visų pirma atvejais, kurie yra svarbūs, kad būtų užtikrintas Sąjungos valstybės pagalbos srities teismų praktikos vykdymas ar tolesnis plėtojimas; |
| --- | --- |

(38)

tomis Komisijos pastabomis ir nuomonėmis turėtų būti nedaromas poveikis SESV 267 straipsniui ir jos nacionaliniams teismams neturėtų būti teisiškai privalomos. Jos turėtų būti teikiamos remiantis nacionalinėmis procedūrinėmis taisyklėmis ir praktika, be kita ko, susijusia su šalių teisių užtikrinimu, visapusiškai gerbiant nacionalinių teismų nepriklausomumą. Pastabas savo iniciatyva Komisija turėtų teikti tik tais atvejais, kurie yra svarbūs siekiant nuosekliai taikyti SESV 107 straipsnio 1 dalį arba 108 straipsnį, visų pirma atvejais, kurie yra svarbūs, kad būtų užtikrintas Sąjungos valstybės pagalbos srities teismų praktikos vykdymas ar tolesnis plėtojimas;

| (39) | siekiant skaidrumo ir teisinio tikrumo Komisijos sprendimus derėtų skelbti viešai, tuo pat metu laikantis principo, kad su valstybės pagalba susijusiose bylose priimti sprendimai būtų skirti suinteresuotajai valstybei narei; kadangi dėl to derėtų pilnai arba trumpai skelbti visus sprendimus, galinčius turėti įtakos suinteresuotųjų šalių interesams, arba, jeigu tokie sprendimai nebuvo skelbti ar buvo skelbti nepilnai, perduoti suinteresuotosioms valstybėms narėms tokių sprendimų kopijas; |
| --- | --- |

(39)

siekiant skaidrumo ir teisinio tikrumo Komisijos sprendimus derėtų skelbti viešai, tuo pat metu laikantis principo, kad su valstybės pagalba susijusiose bylose priimti sprendimai būtų skirti suinteresuotajai valstybei narei; kadangi dėl to derėtų pilnai arba trumpai skelbti visus sprendimus, galinčius turėti įtakos suinteresuotųjų šalių interesams, arba, jeigu tokie sprendimai nebuvo skelbti ar buvo skelbti nepilnai, perduoti suinteresuotosioms valstybėms narėms tokių sprendimų kopijas;

| (40) | skelbdama savo sprendimus, Komisija turėtų laikytis profesinės paslapties, įskaitant visos konfidencialios informacijos ir asmens duomenų apsaugos, taisyklių pagal SESV 339 straipsnį; |
| --- | --- |

(40)

skelbdama savo sprendimus, Komisija turėtų laikytis profesinės paslapties, įskaitant visos konfidencialios informacijos ir asmens duomenų apsaugos, taisyklių pagal SESV 339 straipsnį;

| (41) | glaudžiai bendradarbiaudama su Valstybės pagalbos patariamuoju komitetu, Komisija turėtų turėti galimybę priimti įgyvendinimo nuostatas, kuriomis nustatomos išsamios procedūrų, vykdomų pagal šį reglamentą, taisyklės, |
| --- | --- |

(41)

glaudžiai bendradarbiaudama su Valstybės pagalbos patariamuoju komitetu, Komisija turėtų turėti galimybę priimti įgyvendinimo nuostatas, kuriomis nustatomos išsamios procedūrų, vykdomų pagal šį reglamentą, taisyklės,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

I SKYRIUS

BENDROJI DALIS

1 straipsnis

Apibrėžtys

Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:

a)

b)

| i) | nedarant poveikio Austrijos, Suomijos ir Švedijos stojimo akto 144 ir 172 straipsniams, Čekijos Respublikos, Estijos, Kipro, Latvijos, Lietuvos, Vengrijos, Maltos, Lenkijos, Slovėnijos ir Slovakijos stojimo akto IV priedo 3 punktui ir priedėliui, Bulgarijos bei Rumunijos stojimo akto V priedo 2 punktui ir 3 punkto b papunkčiui bei priedėliui ir Kroatijos stojimo akto IV priedo 2 punktui ir 3 punkto b papunkčiui bei priedėliui, visa pagalba, kuri buvo iki SESV įsigaliojimo atitinkamose valstybėse narėse, t. y. pagalbos schemos ir individuali pagalba, kuri buvo skiriama iki SESV įsigaliojimo atitinkamose valstybėse narėse ir tebėra taikoma po jo; |
| --- | --- |

i)

nedarant poveikio Austrijos, Suomijos ir Švedijos stojimo akto 144 ir 172 straipsniams, Čekijos Respublikos, Estijos, Kipro, Latvijos, Lietuvos, Vengrijos, Maltos, Lenkijos, Slovėnijos ir Slovakijos stojimo akto IV priedo 3 punktui ir priedėliui, Bulgarijos bei Rumunijos stojimo akto V priedo 2 punktui ir 3 punkto b papunkčiui bei priedėliui ir Kroatijos stojimo akto IV priedo 2 punktui ir 3 punkto b papunkčiui bei priedėliui, visa pagalba, kuri buvo iki SESV įsigaliojimo atitinkamose valstybėse narėse, t. y. pagalbos schemos ir individuali pagalba, kuri buvo skiriama iki SESV įsigaliojimo atitinkamose valstybėse narėse ir tebėra taikoma po jo;

| ii) | patvirtinta pagalba, t. y. Komisijos arba Tarybos patvirtintos pagalbos sistemos ir individuali pagalba; |
| --- | --- |

ii)

patvirtinta pagalba, t. y. Komisijos arba Tarybos patvirtintos pagalbos sistemos ir individuali pagalba;

| iii) | pagalba, kuri laikoma patvirtinta pagal Reglamento (EB) Nr. 659/1999 4 straipsnio 6 dalį arba šio reglamento 4 straipsnio 6 dalį arba prieš Reglamento (EB) Nr. 659/1999 priėmimą, bet pagal jame nustatytą tvarką; |
| --- | --- |

iii)

pagalba, kuri laikoma patvirtinta pagal Reglamento (EB) Nr. 659/1999 4 straipsnio 6 dalį arba šio reglamento 4 straipsnio 6 dalį arba prieš Reglamento (EB) Nr. 659/1999 priėmimą, bet pagal jame nustatytą tvarką;

| iv) | pagalba, kuri pagal šio reglamento 17 straipsnį yra laikoma esama pagalba; |
| --- | --- |

iv)

pagalba, kuri pagal šio reglamento 17 straipsnį yra laikoma esama pagalba;

| v) | pagalba, kuri yra esama pagalba, nes galima nustatyti, ar jos patvirtinimo metu tai nebuvo pagalba, o tokia ji tapo vėliau dėl vidaus rinkos vystymosi, ir nebuvo atitinkamos valstybės narės pakeista. Jeigu pagal Sajungos teisės aktus liberalizavus veiklą tam tikros priemonės tampa pagalba, po nustatytos liberalizavimo datos esama pagalba jos nebelaikomos; |
| --- | --- |

v)

pagalba, kuri yra esama pagalba, nes galima nustatyti, ar jos patvirtinimo metu tai nebuvo pagalba, o tokia ji tapo vėliau dėl vidaus rinkos vystymosi, ir nebuvo atitinkamos valstybės narės pakeista. Jeigu pagal Sajungos teisės aktus liberalizavus veiklą tam tikros priemonės tampa pagalba, po nustatytos liberalizavimo datos esama pagalba jos nebelaikomos;

c)

d)

e)

f)

g)

h)

II SKYRIUS

PRANEŠIMO APIE PAGALBOS SKYRIMĄ PATEIKIMO TVARKA

2 straipsnis

Pranešimas apie naujos pagalbos skyrimą

1.   Suinteresuotoji valstybė narė, išskyrus tuos atvejus, kai pagal SESV 109 straipsnį priimtuose reglamentuose ir kitose atitinkamose SESV nuostatose yra numatyta kitaip, iš anksto praneša Komisijai apie bet kuriuos planus skirti naują pagalbą. Gavusi pranešimą, Komisija apie tai iš karto informuoja suinteresuotąją valstybę narę.

2.   Savo pranešime suinteresuotoji valstybė narė pateikia visą reikiamą informaciją, kad Komisija pagal 4 ir 9 straipsnius (toliau – „išsamus pranešimas“) galėtų priimti sprendimą.

3 straipsnis

Sustabdymo sąlyga

Pagalba, apie kurią reikia pranešti pagal 2 straipsnio 1 dalį, neskiriama tol, kol Komisija nepriima tokią pagalbą patvirtinančio sprendimo, arba kol nelaikoma, kad Komisija tokį sprendimą priėmė.

4 straipsnis

Pirminis pranešimo patikrinimas ir Komisijos sprendimai

1.   Komisija iš karto patikrina gautą pranešimą. Nepažeisdama 10 straipsnio, Komisija priima sprendimą pagal 2, 3 arba 4 dalis.

2.   Jeigu po pirminio patikrinimo Komisija nustato, kad pranešime nurodyta priemonė nėra pagalba, ji savo išvadą pateikia priimtame sprendime.

3.   Jeigu po pirminio patikrinimo Komisijai nekyla jokių abejonių dėl pranešime nurodytos priemonės suderinamumo su vidaus rinka, tiek kiek minėtoji priemonė priskiriama SESV 107 straipsnio 1 dalies taikymo sričiai, Komisija nusprendžia, kad minėtoji priemonė suderinama su vidaus rinka (toliau – „sprendimas nepateikti prieštaravimų“). Šiame sprendime nurodoma išimtis, kuri buvo taikyta pagal SESV.

4.   Jeigu po pirminio patikrinimo Komisijai kyla abejonių dėl pranešime nurodytos priemonės suderinamumo su vidaus rinka, ji nusprendžia pradėti bylos procesą pagal SESV 108 straipsnio 2 dalį (toliau – „sprendimas pradėti formalaus tyrimo procesą“).

5.   Šio straipsnio 2, 3 ir 4 dalyse išvardyti sprendimai priimami per 2 mėnesius. Minėtasis laikotarpis prasideda gavus išsamų pranešimą. Pranešimas laikomas išsamiu, jeigu per du mėnesius po jo arba papildomos informacijos pateikimo Komisija neprašo pateikti daugiau informacijos. Laikotarpis gali būti pratęstas, jeigu tam pritaria Komisija ir suinteresuota valstybė narė. Prireikus Komisija gali nustatyti trumpesnius terminus.

6.   Jeigu per 5 dalyje nustatytą laikotarpį Komisija nepriima 2, 3 arba 4 dalyje nurodyto sprendimo, tokia pagalba laikoma Komisijos patvirtinta. Tokiu atveju suinteresuota valstybė narė gali įgyvendinti atitinkamas priemones prieš tai apie jas informavusi Komisiją, jeigu Komisija, gavusi pranešimą, per 15 darbo dienų nepriima šiame straipsnyje nurodyto sprendimo.

5 straipsnis

Pranešančiajai valstybei narei skirtas prašymas pateikti informaciją

1.   Jeigu Komisija mano, kad suinteresuotųjų valstybių narių pateikta informacija, susijusi su priemone, apie kurią reikia pranešti pagal 2 straipsnį, nėra išsami, ji prašo pateikti visą reikiamą papildomą informaciją. Jeigu valstybė narė į tokį prašymą atsako, Komisija ją informuoja apie minėto atsakymo gavimą.

2.   Jeigu suinteresuota valstybė narė per Komisijos nustatytą laikotarpį nepateikia reikalaujamos informacijos arba pateikia nepilną informaciją, Komisija jai išsiunčia pakartotiną pranešimą, nustatydama papildomą laikotarpį informacijai pateikti.

3.   Pirmiau nurodytas pranešimas laikomas atšauktu, jeigu reikalaujama informacija nepateikiama per nustatytą laikotarpį, išskyrus tuos atvejus, kai dar nepasibaigęs minėtasis laikotarpis pratęsiamas Komisijos ir suinteresuotos valstybės narės sutikimu arba kai suinteresuota valstybė narė tinkamai pagrįstu pranešimu informuoja Komisiją apie tai, kad jos nuomone pranešimas jos nuomone yra išsamus, nes papildomai pareikalautos informacijos nėra, arba tokia informacija jau buvo pateikta. Tokiu atveju 4 straipsnio 5 dalyje nurodytas laikotarpis prasideda kitą dieną po pranešimo gavimo. Jeigu pranešimas laikomas atšauktu, Komisija apie tai praneša valstybei narei.

6 straipsnis

Formalaus tyrimo procesas

1.   Sprendime pradėti formalaus tyrimo procesą apibendrinami reikšmingi ginčytini faktai ir teisės klausimai, pateikiamas pirminis Komisijos atliktas pasiūlytos pagalbos pobūdžio priemonės įvertinimas ir išdėstomos abejonės dėl pagalbos suderinamumo su vidaus rinka. Sprendime reikalaujama, kad suinteresuotoji valstybė narė ir kitos suinteresuotosios šalys pateiktų pastabas per nustatytą laikotarpį, kuris paprastai yra ne ilgesnis kaip vienas mėnuo. Deramai pateisintais atvejais Komisija gali pratęsti nustatytą laikotarpį.

2.   Gautos pastabos pateikiamos suinteresuotajai valstybei narei. Suinteresuotosios šalies prašymu dėl atitinkamos žalos jos tapatybė atitinkamai valstybei narei neatskleidžiama. Suinteresuotoji valstybė narė gali atsakyti į pastabas, pateiktas per nustatytą laikotarpį, kuris paprastai yra ne ilgesnis kaip vienas mėnuo. Deramai pateisintais atvejais Komisija gali pratęsti nustatytą laikotarpį.

7 straipsnis

Kitiems šaltiniams skirtas prašymas pateikti informaciją

1.   Pradėjusi 6 straipsnyje nustatytą formalaus tyrimo procesą, visų pirma susijusį su techniškai sudėtingais atvejais, kurie turi būti vertinami iš esmės, jei pirminio patikrinimo metu atitinkamos valstybės narės pateiktos informacijos nepakanka, Komisija gali prašyti bet kurios kitos valstybės narės, įmonės ar įmonių asociacijos pateikti visą rinkos informaciją, būtiną, kad Komisija galėtų įvertinti nagrinėjamą priemonę, deramai atsižvelgiant į proporcingumo principą, visų pirma mažųjų ir vidutinių įmonių atžvilgiu.

2.   Komisija gali prašyti pateikti informaciją tik šiais atvejais:

| a) | jei ji skirta tik formalių tyrimų procesams, kurie, kaip nustatė Komisija, iki tol buvo neefektyvūs, ir |
| --- | --- |

a)

jei ji skirta tik formalių tyrimų procesams, kurie, kaip nustatė Komisija, iki tol buvo neefektyvūs, ir

| b) | kai tai susiję su pagalbos gavėjais, jei atitinkama valstybė narė sutinka su prašymu. |
| --- | --- |

b)

kai tai susiję su pagalbos gavėjais, jei atitinkama valstybė narė sutinka su prašymu.

3.   Įmonės ar įmonių asociacijos, teikiančios informaciją gavus Komisijos prašymą pateikti rinkos informaciją pagal 6 ir 7 dalis, savo atsakymą pateikia vienu metu Komisijai ir atitinkamai valstybei narei, jei pateiktuose dokumentuose nėra tos valstybės narės atžvilgiu konfidencialios informacijos.

Komisija valdo ir stebi tarp atitinkamų valstybių narių, įmonių ar įmonių asociacijų atliekamą informacijos perdavimą ir tikrina tariamą perduodamos informacijos konfidencialumą.

4.   Komisija prašo pateikti tik atitinkamos valstybės narės, įmonės ar įmonių asociacijos turimą informaciją pateikdama prašymą.

5.   Gavusios paprastą prašymą, valstybės narės informaciją pateikia per Komisijos nustatytą laikotarpį, kuris paprastai turėtų būti ne ilgesnis kaip vienas mėnuo. Jei valstybė narė nepateikia prašomos informacijos per tą laikotarpį arba pateikia neišsamią informaciją, Komisija nusiunčia priminimą.

6.   Komisija gali paprastu prašymu prašyti įmonės ar įmonių asociacijos pateikti informaciją. Jei įmonei ar įmonių asociacijai Komisija siunčia paprastą prašymą pateikti informaciją, ji nurodo prašymo teisinį pagrindą ir tikslą, taip pat kokios informacijos reikia, ir nustato proporcingą laikotarpį, per kurį informacija turi būti pateikta. Ji taip pat daro nuorodą į 8 straipsnio 1 dalyje numatytas baudas už neteisingos arba klaidinančios informacijos pateikimą.

7.   Komisija gali sprendimu prašyti įmonės ar įmonių asociacijos pateikti informaciją. Jei Komisija sprendimu prašo įmonės ar įmonių asociacijos pateikti informaciją, ji nurodo prašymo teisinį pagrindą ir tikslą, taip pat kokios informacijos reikia, ir nustato proporcingą laikotarpį, per kurį informacija turi būti pateikta. Ji taip pat nurodo atitinkamai 8 straipsnio 1 dalyje numatytas vienkartines baudas ir nurodo arba skiria 8 straipsnio 2 dalyje numatytas periodines baudas. Be to, ji nurodo, kad įmonė ar įmonių asociacija turi teisę prašyti, kad sprendimą peržiūrėtų Europos Sąjungos Teisingumo Teismas.

8.   Pateikdama prašymą pagal šio straipsnio 1 arba 6 dalį arba priimdama sprendimą pagal 7 dalį, Komisija taip pat tuo pačiu metu atitinkamai valstybei narei pateikia jo kopiją. Komisija nurodo kriterijus, kuriuos taikydama ji atrinko prašymo pateikti informaciją ar sprendimo gavėjus.

9.   Įmonių savininkai arba jų atstovai, o juridinių asmenų, bendrovių, firmų ar juridinio asmens statuso neturinčių asociacijų atveju – asmenys, įgalioti jiems atstovauti įstatymais ar įstatais, jų vardu pateikia prašomą ar reikalaujamą informaciją. Tinkamai įgalioti asmenys gali pateikti informaciją savo klientų vardu. Pastariesiems vis dėlto tenka visa atsakomybė už neteisingos, neišsamios ar klaidinančios informacijos pateikimą.

8 straipsnis

Vienkartinės ir periodinės baudos

1.   Jei būtina ir proporcinga, Komisija įmonėms ar įmonių asociacijoms gali sprendimu skirti vienkartines baudas, neviršijančias 1 % jų praėjusių finansinių metų bendros apyvartos, jeigu jos tyčia ar dėl didelio neatsargumo:

| a) | atsakydamos į prašymą, pateiktą pagal 7 straipsnio 6 dalį, pateikia neteisingą arba klaidinančią informaciją; |
| --- | --- |

a)

atsakydamos į prašymą, pateiktą pagal 7 straipsnio 6 dalį, pateikia neteisingą arba klaidinančią informaciją;

| b) | vykdydamos sprendimą, priimtą pagal 7 straipsnio 7 dalį, pateikia neteisingą, neišsamią ar klaidinančią informaciją arba nepateikia informacijos per nustatytą laikotarpį. |
| --- | --- |

b)

vykdydamos sprendimą, priimtą pagal 7 straipsnio 7 dalį, pateikia neteisingą, neišsamią ar klaidinančią informaciją arba nepateikia informacijos per nustatytą laikotarpį.

2.   Komisija įmonėms ar įmonių asociacijoms gali sprendimu skirti periodines baudas, jeigu įmonė ar įmonių asociacija nepateikia išsamios ir teisingos informacijos, kaip prašo Komisija pagal 7 straipsnio 7 dalį priimtu sprendimu.

Periodinės baudos neviršija 5 % atitinkamos įmonės ar asociacijos praėjusių finansinių metų vidutinės dienos apyvartos už kiekvieną pavėluotą darbo dieną ir yra skaičiuojamos nuo sprendime nustatytos dienos tol, kol ji nepateikia išsamios ir teisingos informacijos, kurios prašė ar reikalavo Komisija.

3.   Nustatant vienkartinės ar periodinės baudos dydį atsižvelgiama į pažeidimo pobūdį, sunkumą ir trukmę, deramai atsižvelgiant į proporcingumo ir tinkamumo principus, visų pirma mažųjų ir vidutinių įmonių atžvilgiu.

4.   Jeigu įmonės ar įmonių asociacijos įvykdė įpareigojimą, kurio vykdymui užtikrinti buvo skirta periodinė bauda, Komisija gali sumažinti galutinę periodinę baudą, palyginti su bauda, kuri būtų nustatyta pagal pirminį sprendimą skirti periodines baudas. Komisija taip pat gali atleisti nuo periodinės baudos.

5.   Prieš priimdama sprendimą pagal šio straipsnio 1 arba 2 dalį, Komisija nustato galutinį dviejų savaičių terminą, iki kurio iš atitinkamų įmonių ar įmonių asociacijų turi gauti trūkstamą rinkos informaciją, ir taip pat suteikia joms galimybę pareikšti savo nuomonę.

6.   Europos Sąjungos Teisingumo Teismas turi neribotą jurisdikciją, kaip apibrėžta SESV 261 straipsnyje, peržiūrėti Komisijos skirtas vienkartines ar periodines baudas. Jis gali panaikinti, sumažinti arba padidinti skirtą vienkartinę ar periodinę baudą.

9 straipsnis

Komisijos sprendimai užbaigti formalaus tyrimo procesą

1.   Nepažeidžiant 10 straipsnio formalaus tyrimo procesas užbaigiamas priimant sprendimą šio straipsnio 2–5 dalyse nustatyta tvarka.

2.   Jeigu Komisija nustato, kad esant reikalui po suinteresuotosios valstybės narės padaryto pakeitimo pranešime nurodyta priemonė nėra pagalba, priimdama sprendimą ji pateikia tokią išvadą.

3.   Jeigu Komisija nustato, kad esant reikalui suinteresuotosios valstybės narės padarytas pakeitimas nekelia abejonių dėl pranešime nurodytos priemonės suderinamumo su vidaus rinka, ji priima sprendimą dėl pranešime nurodytos priemonės suderinamumo su vidaus rinka (toliau – „teigiamas sprendimas“). Sprendime nurodoma, kokia išimtis buvo taikyta pagal SESV.

4.   Komisija priimdama teigiamą sprendimą gali nustatyti sąlygas, pagal kurias pagalba gali būti laikoma suderinama su vidaus rinka, ir gali nustatyti sprendimo vykdymo kontrolei būtinus įsipareigojimus (toliau – „sąlyginis sprendimas“).

5.   Jeigu Komisija nustato, kad pranešime nurodyta pagalba nesuderinama su vidaus rinka, ji nusprendžia, kad minėtoji pagalba negali būti įgyvendinta (toliau –„neigiamas sprendimas“).

6.   Šio straipsnio 2–5 dalyse išvardyti sprendimai priimami iš karto, kai pašalinamos 4 straipsnio 4 dalyje nustatytos abejonės. Komisija pagal galimybes stengiasi priimti sprendimą per 18 mėnesių po formalaus tyrimo proceso pradžios. Šis terminas gali būti pratęstas Komisijos ir suinteresuotosios valstybės narės bendru susitarimu.

7.   Pasibaigus šio straipsnio 6 dalyje nustatytam terminui ir suinteresuotosios valstybės narės prašymu Komisija per du mėnesius priima sprendimą, remdamasi turima informacija. Prireikus, jeigu pateiktos informacijos nepakanka pirmiau nurodytam pagalbos suderinamumui su vidaus rinka nustatyti, Komisija priima neigiamą sprendimą.

8.   Prieš priimdama sprendimą pagal 2–5 dalis, Komisija atitinkamai valstybei narei suteikia galimybę per tam tikrą laikotarpį, kuris paprastai yra ne ilgesnis kaip vienas mėnuo, pareikšti savo nuomonę dėl informacijos, kurią gavo Komisija ir kuri atitinkamai valstybei narei suteikta pagal 7 straipsnio 3 dalį.

9.   Komisija nenaudoja respondentų pateiktos konfidencialios informacijos, kurios neįmanoma apibendrinti arba kitaip padaryti anonimiškos, pagal šio straipsnio 2–5 dalis priimamuose sprendimuose, nebent ji būtų gavusi jų sutikimą, kad ta informacija būtų atskleista atitinkamai valstybei narei. Komisija gali priimti pagrįstą sprendimą, apie kurį pranešama atitinkamai įmonei ar įmonių asociacijai ir kuriame nustatoma, kad respondento pateikta informacija, pažymėta kaip konfidenciali, nėra saugoma, ir nurodoma data, po kurios informacija bus atskleista. Tas laikotarpis negali būti trumpesnis kaip vienas mėnuo.

10.   Komisija deramai atsižvelgia į teisėtus įmonių interesus saugoti savo verslo paslaptis ir kitą konfidencialią informaciją. Įmonė ar įmonių asociacija, teikianti informaciją pagal 7 straipsnį ir kuri nėra valstybės pagalbos gavėja pagal nagrinėjamą priemonę, gali prašyti, kad, atsižvelgiant į galimą žalą, jos tapatybė atitinkamai valstybei narei nebūtų atskleista.

10 straipsnis

Pranešimo atšaukimas

1.   Kol Komisija dar nėra priėmusi sprendimo pagal 4 arba 9 straipsnį, suinteresuotoji šalis nustatytu laiku gali atšaukti 2 straipsnyje nurodytą pranešimą.

2.   Jeigu buvo pradėtas formalaus tyrimo procesas, Komisija jį užbaigia.

11 straipsnis

Sprendimo panaikinimas

Komisija gali panaikinti pagal 4 straipsnio 2 arba 3 dalis ar pagal 9 straipsnio 2, 3 ar 4 dalis priimtą sprendimą po to, kai suteikia suinteresuotajai valstybei narei galimybę pateikti savo pastabas, jeigu sprendimas buvo priimtas remiantis tyrimo proceso metu pateikta klaidinga informacija, nulėmusia sprendimą. Prieš panaikindama vieną sprendimą ir priimdama naują, Komisija pradeda formalaus tyrimo procesą pagal 4 straipsnio 4 dalį. Šio reglamento 6, 9 ir 12 straipsniai, 13 straipsnio 1 dalis, 15, 16 ir 17 straipsniai taikomi mutatis mutandis.

III SKYRIUS

NETEISĖTAI PAGALBAI TAIKOMA TVARKA

12 straipsnis

Tikrinimas, prašymas pateikti informaciją ir įsakymas pateikti informaciją

1.   Nedarant poveikio 24 straipsniui, Komisija gali savo iniciatyva patikrinti iš bet kokio šaltinio gautą informaciją apie įtariamą neteisėtą pagalbą.

Komisija nedelsdama išnagrinėja bet kurios suinteresuotosios šalies skundą, pateiktą pagal 24 straipsnio 2 dalį, ir užtikrina, kad atitinkama valstybė narė būtų visapusiškai ir reguliariai informuojama apie pažangą atliekant nagrinėjimą ir jo rezultatus.

2.   Prireikus Komisija prašo informacijos iš atitinkamos valstybės narės. 2 straipsnio 2 dalis ir 5 straipsnio 1 ir 2 dalys taikomos mutatis mutandis.

Pradėjusi formalaus tyrimo procesą, Komisija taip pat gali prašyti informacijos iš bet kurios kitos valstybės narės, įmonės ar įmonių asociacijos pagal 7 ir 8 straipsnius, kurie taikomi mutatis mutandis.

3.   Jeigu nepaisant 5 straipsnio 2 dalyje minimo pakartotino pranešimo suinteresuotoji valstybė narė per Komisijos nustatytą laikotarpį nepateikia būtinos informacijos arba pateikia ne visą informaciją, Komisija priima sprendimą, įpareigojantį pateikti tokią informaciją (toliau – „įsakymas pateikti informaciją“). Sprendime nurodoma, kokią informaciją reikia pateikti, ir nustatomas atitinkamas laikotarpis, per kurį ji turi būti pateikta.

13 straipsnis

Įsakymas sustabdyti arba laikinai išieškoti pagalbą

1.   Komisija, suteikusi suinteresuotajai valstybei narei galimybę pateikti savo pastabas, gali priimti sprendimą, įpareigojantį, kad minėtoji valstybė narė nutrauktų bet kurią neteisėtą pagalbą, kol Komisija priims sprendimą dėl tokios pagalbos atitikimo vidaus rinkai (toliau – „įsakymas sustabdyti pagalbą“).

2.   Komisija, suteikusi suinteresuotajai valstybei narei galimybę pateikti savo pastabas, gali priimti sprendimą, įpareigojantį, kad minėtoji valstybė narė laikinai išieškotų bet kurią neteisėtą pagalbą, kol Komisija priims sprendimą dėl tokios pagalbos suderinamumo su vidaus rinka (toliau – „įsakymas išieškoti pagalbą“), jeigu įvykdomi toliau išvardyti kriterijai:

| a) | pagal nusistovėjusią tvarką nėra jokių abejonių dėl pasiūlytos priemonės pobūdžio; |
| --- | --- |

a)

pagal nusistovėjusią tvarką nėra jokių abejonių dėl pasiūlytos priemonės pobūdžio;

| b) | reikia imtis skubių priemonių; |
| --- | --- |

b)

reikia imtis skubių priemonių;

| c) | yra didelė rimtos ir nepataisomos žalos konkurentui rizika. |
| --- | --- |

c)

yra didelė rimtos ir nepataisomos žalos konkurentui rizika.

Pagalbos išieškojimas atliekamas 16 straipsnio 2 ir 3 dalyse nustatyta tvarka. Veiksmingai išieškojus pagalbą, Komisija priima sprendimą per laiką, nustatytą pranešime nurodytai pagalbai suteikti.

Komisija minėtąją valstybę narę gali įgalioti suderinti pagalbos išieškojimą su skubios pagalbos išmokėjimu suinteresuotajai firmai.

Šios straipsnio dalies nuostatos taikomos tik neteisėtai pagalbai, įgyvendintai po Reglamento (EB) Nr. 659/1999 įsigaliojimo.

14 straipsnis

Sprendimo dėl įsakymo sustabdyti arba išieškoti pagalbą nevykdymas

Jeigu valstybė narė nevykdo įsakymo sustabdyti arba išieškoti pagalbą, Komisija turi teisę pagal turimą informaciją tikrindama pranešimą jį tiesiogiai perduoti Europos Sajungos Teisingumo Teismui ir prašyti minėtojo įsakymo nevykdymą paskelbti SESV pažeidimu.

15 straipsnis

Komisijos sprendimai

1.   Galimos neteisėtos pagalbos patikrinimas užbaigiamas priimant sprendimą pagal 4 straipsnio 2, 3 arba 4 dalis. Jeigu priimami sprendimai pradėti formalaus tyrimo procesą, bylos svarstymas užbaigiamas priimant sprendimą pagal 9 straipsnį. Jeigu valstybė narė nevykdo įsakymo pateikti informaciją, minėtasis sprendimas priimamas remiantis turima informacija.

2.   Esant galimai neteisėtai pagalbai ir nepažeidžiant 13 straipsnio 2 dalies, Komisija neprivalo laikytis 4 straipsnio 5 dalyje, 9 straipsnio 6 dalyje ir 9 straipsnio 7 dalyje nustatytų terminų.

3.   11 straipsnis taikomas mutatis mutandis.

16 straipsnis

Pagalbos išieškojimas

1.   Jeigu esant neteisėtai pagalbai priimami neigiami sprendimai, Komisija nusprendžia, kad suinteresuotoji valstybė narė turi imtis visų priemonių, kurios būtinos, kad pagalba būtų išieškota iš gavėjo (toliau –„sprendimas išieškoti pagalbą“). Komisija nereikalauja išieškoti pagalbos, jeigu tai prieštarautų bendrajam Sajungos teisės principui.

2.   Pagalbą, kurią reikia išieškoti pagal sprendimą išieškoti pagalbą, sudaro palūkanos, atitinkančios tam tikrą Komisijos nustatytą normą. Palūkanos mokamos nuo neteisėtos pagalbos išmokėjimo gavėjui dienos iki jos išieškojimo dienos.

3.   Nepažeidžiant nei vienos Europos Sajungos Teisingumo Teismo nurodymo pagal SESV 278 straipsnį, pagalba išieškoma nedelsiant ir pagal atitinkamos valstybės narės nacionalinę teisę nustatytas procedūras, jeigu jos leidžia nedelsiant ir veiksmingai įvykdyti Komisijos sprendimą. Šiuo tikslu, kai bylą svarsto nacionaliniai teismai, suinteresuotosios valstybės narės, nepažeisdamos Sajungos teisės, imasi visų priemonių, kurios numatytos jų atitinkamuose teisiniuose aktuose, įskaitant laikinąsias priemones.

IV SKYRIUS

SENATIES TERMINAI

17 straipsnis

Pagalbos išieškojimo senaties terminas

1.   Komisijos įgaliojimams išieškoti pagalbą taikomas dešimties metų senaties terminas.

2.   Senaties terminas prasideda tą dieną, kai gavėjui priteisiama neteisėta pagalba kaip individuali pagalba arba pagal atitinkamą pagalbos sistemą. Bet kuri su neteisėta pagalba susijusi priemonė, kurios imasi Komisija arba jos prašymu veikianti valstybė narė, nutraukia senaties terminą. Po kiekvieno senaties termino nutraukimo laikas skaičiuojamas iš naujo. Senaties terminas sustabdomas, kol Komisijos sprendimas nagrinėjamas Europos Sajungos Teisingumo Teisme.

3.   Bet kuri pagalba, kuriai taikomas senaties terminas yra pasibaigęs, yra laikoma esama pagalba.

18 straipsnis

Vienkartinių ir periodinių baudų skyrimo senaties terminas

1.   8 straipsniu Komisijai suteiktiems įgaliojimams taikomas trejų metų senaties terminas.

2.   1 dalyje nurodytas terminas prasideda 8 straipsnyje nurodyto pažeidimo padarymo dieną. Tačiau tęstinių ar kartotinių pažeidimų atveju laikotarpis prasideda pažeidimo nutraukimo dieną.

3.   Jeigu 8 straipsnyje nurodyto pažeidimo tyrimo ar bylos proceso jo atžvilgiu tikslu Komisija imasi kokio nors veiksmo, vienkartinių ar periodinių baudų skyrimo senaties terminas nutraukiamas nuo pranešimo apie tokį veiksmą atitinkamai įmonei arba įmonių asociacijai dienos.

4.   Po kiekvieno nutraukimo, senaties terminas pradedamas skaičiuoti iš naujo. Tačiau senaties terminas sueina ne vėliau kaip tą dieną, kai baigiasi šešerių metų laikotarpis, per kurį Komisija nepaskiria vienkartinės ar periodinės baudos. Tas laikotarpis pratęsiamas tiek, kiek senaties terminas buvo sustabdytas pagal šio straipsnio 5 dalį.

5.   Vienkartinių ar periodinių baudų skyrimo senaties terminas sustabdomas tol, kol Komisijos sprendimas nagrinėjamas Europos Sąjungos Teisingumo Teisme.

19 straipsnis

Vienkartinių ir periodinių baudų mokėjimo užtikrinimo senaties terminai

1.   Komisijos įgaliojimams užtikrinti sprendimų, priimtų pagal 8 straipsnį, vykdymą taikomas penkerių metų senaties terminas.

2.   1 dalyje nurodytas terminas prasideda dieną, kurią pagal 8 straipsnį priimtas sprendimas tampa galutinis.

3.   Šio straipsnio 1 dalyje numatytas senaties terminas yra nutraukiamas:

| a) | pranešimu apie sprendimą, kuriuo keičiamas pirminis vienkartinės ar periodinės baudos dydis arba atmetamas prašymas dėl pakeitimo; |
| --- | --- |

a)

pranešimu apie sprendimą, kuriuo keičiamas pirminis vienkartinės ar periodinės baudos dydis arba atmetamas prašymas dėl pakeitimo;

| b) | bet kuriuo valstybės narės, veikiančios Komisijos prašymu, ar Komisijos veiksmu, skirtu vienkartinės ar periodinės baudos mokėjimui užtikrinti. |
| --- | --- |

b)

bet kuriuo valstybės narės, veikiančios Komisijos prašymu, ar Komisijos veiksmu, skirtu vienkartinės ar periodinės baudos mokėjimui užtikrinti.

4.   Po kiekvieno nutraukimo senaties terminas pradedamas skaičiuoti iš naujo.

5.   1 dalyje numatytas senaties terminas sustabdomas tol, kol:

| a) | tęsiasi respondentui skirtas laikotarpis sumokėti; |
| --- | --- |

a)

tęsiasi respondentui skirtas laikotarpis sumokėti;

| b) | mokėjimo užtikrinimas yra sustabdytas pagal Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimą. |
| --- | --- |

b)

mokėjimo užtikrinimas yra sustabdytas pagal Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimą.

V SKYRIUS

NETINKAMAI TAIKOMAI PAGALBAI TAIKYTINA TVARKA

20 straipsnis

Netinkamas pagalbos taikymas

Nedarant poveikio 28 straipsniui, netinkamo pagalbos taikymo atvejais Komisija gali pradėti formalaus tyrimo procesą pagal 4 straipsnio 4 dalį. 6, 7, 8, 9, 11 ir 12 straipsniai, 13 straipsnio 1 dalis ir 14–17 straipsniai taikomi mutatis mutandis.

VI SKYRIUS

ATITINKAMOMS PAGALBOS SISTEMOMS TAIKOMA TVARKA

21 straipsnis

Bendradarbiavimas pagal SESV 108 straipsnio 1 dalį

1.   Komisija, bendradarbiaudama su valstybe nare, pagal SESV 108 straipsnio 1 dalį iš jos gauna visą tyrimui reikalingą informaciją apie atitinkamas pagalbos sistemas.

2.   Jeigu, Komisijos nuomone, atitinkama pagalbos sistema yra nesuderinama arba nebesuderinama su vidaus rinka, savo išankstinę nuomonę ji praneša suinteresuotajai valstybei narei ir suteikia jai galimybę per vieną mėnesį pateikti savo pastabas. Dėl pateisinamų priežasčių Komisija šį laikotarpį gali pratęsti.

22 straipsnis

Pasiūlymas taikyti atitinkamas priemones

Jeigu Komisija, vadovaudamasi valstybės narės pagal 21 straipsnį pateikta informacija, padaro išvadą, kad atitinkama pagalbos sistema yra nesuderinama arba nebesuderinama su vidaus rinka, suinteresuotajai valstybei narei ji pateikia rekomendaciją, siūlančią taikyti atitinkamas priemones. Rekomendacijoje konkrečiai gali būti siūloma:

| a) | iš esmės pakeisti pagalbos schemą; arba |
| --- | --- |

a)

iš esmės pakeisti pagalbos schemą; arba

| b) | pradėti taikyti procedūrinius reikalavimus; arba |
| --- | --- |

b)

pradėti taikyti procedūrinius reikalavimus; arba

| c) | panaikinti atitinkamą pagalbos schemą. |
| --- | --- |

c)

panaikinti atitinkamą pagalbos schemą.

23 straipsnis

Teisinės pasiūlymo taikyti atitinkamas priemones pasekmės

1.   Jeigu suinteresuotoji valstybė narė pritaria pasiūlytoms priemonėms ir apie tai praneša Komisijai, Komisija tą faktą įregistruoja ir informuoja apie tai valstybę narę. Minėtoji valstybė narė privalo įgyvendinti atitinkamas priemones, kurioms ji pritarė.

2.   Jeigu suinteresuotoji valstybė narė nepritaria pasiūlytoms priemonėms, o Komisija, atsižvelgusi į suinteresuotosios valstybės narės argumentus, vis dar mano, kad tos priemonės yra būtinos, ji pradeda formalaus tyrimo procesą pagal 4 straipsnio 4 dalį. Šio reglamento 6, 9 ir 11 straipsniai taikomi su atitinkamais pakeitimais.

VII SKYRIUS

SUINTERESUOTOSIOS ŠALYS

24 straipsnis

Suinteresuotųjų šalių teisės

1.   Po to, kai Komisija priima sprendimą pradėti formalaus tyrimo procesą, kiekviena suinteresuotoji šalis gali pateikti pastabas pagal 6 straipsnį. Kiekvienai minėtas pastabas pateikusiai suinteresuotajai šaliai ir kiekvienam individualiam pagalbos gavėjui išsiunčiama pagal 9 straipsnį priimto Komisijos sprendimo kopija.

2.   Bet kuri suinteresuotoji šalis gali pateikti skundą, kad praneštų Komisijai apie įtariamą neteisėtą pagalbą ar įtariamą netinkamą pagalbos taikymą. Tuo tikslu suinteresuotoji šalis tinkamai užpildo formą, kuri nustatyta 33 straipsnyje nurodytoje įgyvendinimo nuostatoje, ir pateikia joje nurodytą būtiną informaciją.

Jeigu Komisija mano, kad suinteresuotoji šalis nesilaiko privalomos skundo formos arba kad suinteresuotosios šalies pateiktais faktais ir teisiniais argumentais nesuteiktas pakankamas pagrindas per prima facie nagrinėjimą įrodyti neteisėtos pagalbos buvimo arba netinkamo pagalbos taikymo, ji praneša apie tai suinteresuotajai šaliai ir ragina pateikti pastabas per nustatytą laikotarpį, kuris paprastai yra ne ilgesnis kaip vienas mėnuo. Jeigu suinteresuotoji šalis nepareiškia savo nuomonės per nustatytą laikotarpį, skundas laikomas atsiimtu. Komisija informuoja atitinkamą valstybę narę, kai skundas laikomas atsiimtu.

Komisija išsiunčia skundo pateikėjui sprendimo, priimto dėl su skundo dalyku susijusios bylos, kopiją.

3.   Suinteresuotosios šalies prašymu jai pateikiama sprendimo kopija pagal šio reglamento 4 ir 9 straipsnius, 12 straipsnio 3 dalį ir 13 straipsnį.

VIII SKYRIUS

EKONOMIKOS SEKTORIŲ IR PAGALBOS PRIEMONIŲ TYRIMAI

25 straipsnis

Ekonomikos sektorių ir pagalbos priemonių tyrimai

1.   Jei remiantis turima informacija galima pagrįstai įtarti, kad konkrečiame sektoriuje arba pagal konkrečią pagalbos priemonę taikomos valstybės pagalbos priemonės gali iš esmės apriboti arba iškraipyti konkurenciją vidaus rinkoje keliose valstybėse narėse arba kad konkrečiame sektoriuje taikomos pagalbos priemonės keliose valstybėse narėse yra nesuderinamos arba yra nebesuderinamos su vidaus rinka, Komisija gali skirtingose valstybėse narėse atlikti atitinkamo ekonomikos sektoriaus arba atitinkamos pagalbos priemonės taikymo tyrimą. Atlikdama tą tyrimą, Komisija gali paprašyti atitinkamų valstybių narių ir (arba) įmonių arba įmonių asociacijų pateikti informaciją, būtiną SESV 107 ir 108 straipsniams taikyti, deramai atsižvelgdama į proporcingumo principą.

Komisija visuose pagal šį straipsnį siunčiamuose prašymuose pateikti informaciją nurodo tyrimo ir adresatų pasirinkimo priežastis.

Komisija paskelbia ataskaitą apie konkrečių ekonomikos sektorių arba konkrečių pagalbos priemonių skirtingose valstybėse narėse tyrimo rezultatus ir paprašo valstybių narių ir atitinkamų įmonių ar įmonių asociacijų pateikti pastabas.

2.   Informacija, gauta atlikus sektorių tyrimus, gali būti naudojama vykdant procedūras pagal šį reglamentą.

3.   Šio reglamento 5, 7 ir 8 straipsniai taikomi mutatis mutandis.

IX SKYRIUS

KONTROLĖ

26 straipsnis

Metinės ataskaitos

1.   Valstybės narės pateikia Komisijai metines ataskaitas apie esamos pagalbos sistemas, kurioms nebuvo taikyti jokie atitinkami atskaitomybės įpareigojimai pagal sąlyginį sprendimą, priimtą 9 straipsnio 4 dalyje nustatyta tvarka.

2.   Jeigu, nepaisant pakartotino pranešimo, suinteresuotoji valstybė narė nepateikia metų ataskaitos, atitinkamai pagalbos sistemai Komisija gali taikyti 22 straipsnyje nustatytą tvarką.

27 straipsnis

Patikrinimas vietoje

1.   Jeigu Komisija turi rimtų abejonių dėl individualiai pagalbai taikomų sprendimų nepateikti prieštaravimų, teigiamų sprendimų arba sąlygiškų sprendimų vykdymo, suinteresuotoji šalis po to, kai jai suteikiama galimybė pateikti savo pastabas, leidžia Komisijai atlikti patikrinimą atvykus į vietą.

2.   Komisijos įgaliotiems pareigūnams, kad jie galėtų atlikti atitinkamo sprendimo vykdymo patikrą, suteikiama teisė:

| a) | apžiūrėti bet kurios atitinkamos įmonės patalpas ir aplinką; |
| --- | --- |

a)

apžiūrėti bet kurios atitinkamos įmonės patalpas ir aplinką;

| b) | prašyti žodžiu pateikti paaiškinimus vietoje; |
| --- | --- |

b)

prašyti žodžiu pateikti paaiškinimus vietoje;

| c) | tikrinti buhalterines knygas ir kitus verslo dokumentus ir paimti arba prašyti pateikti jų kopijas. |
| --- | --- |

c)

tikrinti buhalterines knygas ir kitus verslo dokumentus ir paimti arba prašyti pateikti jų kopijas.

Komisija esant reikalui į pagalbą gali pasitelkti nepriklausomus ekspertus.

3.   Komisija iš anksto raštu praneša suinteresuotajai valstybei narei apie atvykimą atlikti patikrinimą vietoje ir nurodo įgaliotųjų pareigūnų bei ekspertų pavardes. Jeigu valstybė narė pateikia deramai pagrįstus argumentus dėl Komisijos ekspertų netinkamo pasirinkimo, jie skiriami bendru susitarimu su valstybe nare. Komisijos pareigūnai ir patikrinimą vietoje atlikti įgaliotieji pareigūnai pateikia raštišką įgaliojimą, kuriame nurodomas apsilankymo objektas ir paskirtis.

4.   Patikrinime gali dalyvauti valstybės narės, kurios teritorijoje turi būti atliktas patikrinimas vietoje, įgaliotieji pareigūnai.

5.   Komisija valstybei narei gali pateikti kiekvienos ataskaitos, paruoštos po apsilankymo vietoje, kopiją.

6.   Jeigu įmonė nesutinka, kad būtų atliktas Komisijos priimtu sprendimu būtinas patikrinimas, suinteresuotoji valstybė narė suteikia visą būtiną pagalbą pareigūnams ir Komisijos įgaliotiesiems ekspertams, kad jie galėtų atvykti į vietą atlikti patikrinimą.

28 straipsnis

Komisijos ir teismo sprendimų vykdymo nesilaikymas

1.   Jeigu suinteresuotoji valstybė narė nevykdo sąlyginių arba jai nepalankių sprendimų, visų pirma šio reglamento 16 straipsnyje nustatytais atvejais, Komisija spręsti klausimą gali tiesiogiai perduoti Europos Sajungos Teisingumo Teismui pagal SESV 108 straipsnio 2 dalį.

2.   Jeigu Komisija mano, kad suinteresuotoji valstybė narė nevykdė Europos Sajungos Teisingumo Teismo sprendimo, Komisija gali toliau veikti SESV 260 straipsnyje nustatyta tvarka.

X SKYRIUS

NACIONALINIŲ TEISMŲ BENDRADARBIAVIMAS

29 straipsnis

Bendradarbiavimas su nacionaliniais teismais

1.   Taikydami SESV 107 straipsnio 1 dalį ir 108 straipsnį, valstybių narių teismai gali prašyti Komisijos perduoti jiems jos turimą informaciją arba pateikti nuomonę valstybės pagalbos taisyklių taikymo klausimais.

2.   Kad SESV 107 straipsnio 1 dalis arba 108 straipsnis būtų taikomi nuosekliai, Komisija gali savo iniciatyva raštu pateikti pastabas valstybių narių teismams, kurie atsako už valstybės pagalbos taisyklių taikymą. Atitinkamam teismui leidus, ji taip pat gali pateikti pastabas žodžiu.

Komisija prieš oficialiai pateikdama savo pastabas apie tokį savo ketinimą informuoja atitinkamą valstybę narę.

Išimtinai tam, kad galėtų parengti savo pastabas, Komisija gali paprašyti atitinkamo valstybės narės teismo perduoti jai bet kuriuos atvejui įvertinti būtinus teismo turimus dokumentus.

XI SKYRIUS

BENDROSIOS NUOSTATOS

30 straipsnis

Profesinė paslaptis

Komisija ir valstybės narės, jų pareigūnai ir kiti tarnautojai, tarp jų ir Komisijos paskirti nepriklausomi ekspertai neturi teisės atskleisti informacijos, kurią jie gavo šio reglamento taikymo metu, ir kuriai taikomas įsipareigojimas saugoti profesinę paslaptį.

31 straipsnis

Sprendimų adresatas

1.   Sprendimai, priimti pagal 7 straipsnio 7 dalį ir 8 straipsnio 1 ir 2 dalis bei 9 straipsnio 9 dalį, yra skiriami atitinkamai įmonei ar įmonių asociacijai. Komisija nedelsdama apie sprendimą praneša adresatui ir suteikia jam galimybę nurodyti Komisijai, kokiai informacijai, jo nuomone, turi būti taikoma pareiga saugoti profesinę paslaptį.

2.   Visi kiti Komisijos sprendimai, priimti pagal II, III, V, VI ir IX skyrius, yra skiriami atitinkamai valstybei narei. Komisija nedelsdama apie juos praneša atitinkamai valstybei narei ir suteikia jai galimybę nurodyti Komisijai, kokiai informacijai, jos nuomone, turi būti taikoma pareiga saugoti profesinę paslaptį.

32 straipsnis

Sprendimų skelbimas

1.   Komisija savo sprendimus, kuriuos ji priima pagal 4 straipsnio 2 ir 3 dalis ir 22 straipsnį bei 23 straipsnio 1 dalį skelbia Europos Sajungos oficialiajame leidinyje. Trumpame pranešime nurodoma, kad galima gauti autentišką sprendimo varianto arba variantų kopiją.

2.   Komisija savo sprendimus, kuriuos ji priima pagal 4 straipsnio 4 dalį, skelbia Europos Sajungos oficialiajame leidinyje ta kalba, kuria jie buvo priimti. Jeigu minėtasis žurnalas leidžiamas ne ta kalba, kuria buvo priimtas sprendimas, o kitomis kalbomis, kartu su autentišku sprendimu pateikiama prasminga santrauka ta kalba, kuria leidžiamas minėtasis žurnalas.

3.   Komisija savo sprendimus, kuriuos ji priima pagal 8 straipsnio 1 ir 2 dalis bei 9 straipsnį, skelbia Europos Sajungos oficialiajame leidinyje.

4.   Taikant šio reglamento 4 straipsnio 6 dalį arba 10 straipsnio 2 dalį Europos Sajungos oficialiajame leidinyje skelbiamas trumpas pranešimas.

5.   Taryba, veikdama vieningai, gali nuspręsti Europos Sajungos oficialiajame leidinyje skelbti sprendimus, kuriuos ji priima pagal SESV 108 straipsnio 2 dalį.

33 straipsnis

Įgyvendinimo nuostatos

Komisija, veikdama 34 straipsnyje nustatyta tvarka, turi teisę priimti įgyvendinimo nuostatas dėl:

| a) | pranešimų formos, turinio ir kitų reikalavimų; |
| --- | --- |

a)

pranešimų formos, turinio ir kitų reikalavimų;

| b) | metinių ataskaitų formos, turinio ir kitų reikalavimų; |
| --- | --- |

b)

metinių ataskaitų formos, turinio ir kitų reikalavimų;

| c) | skundų, teikiamų pagal 12 straipsnio 1 dalį ir 24 straipsnio 2 dalį, formos, turinio ir kitų reikalavimų; |
| --- | --- |

c)

skundų, teikiamų pagal 12 straipsnio 1 dalį ir 24 straipsnio 2 dalį, formos, turinio ir kitų reikalavimų;

| d) | su terminais susijusių reikalavimų ir terminų skaičiavimo, ir |
| --- | --- |

d)

su terminais susijusių reikalavimų ir terminų skaičiavimo, ir

| e) | palūkanų normos, nurodytos 16 straipsnio 2 dalyje. |
| --- | --- |

e)

palūkanų normos, nurodytos 16 straipsnio 2 dalyje.

34 straipsnis

Valstybės pagalbos patariamojo komiteto konsultacijos

1.   Komisija, prieš priimdama bet kurią 33 straipsnyje nustatytą įgyvendinimo nuostatą, konsultuojasi su Tarybos reglamentu (ES) 2015/1588 (4) įsteigtu Valstybės pagalbos patariamuoju komitetu (toliau – Komitetas).

2.   Komitetas teikia konsultacijas Komisijos sušaukto susirinkimo metu. Projektai ir dokumentai, kuriuos reikia išnagrinėti, pridedami prie pranešimo. Susirinkimas įvyksta ne anksčiau kaip praėjus dviem mėnesiams po pranešimo išsiuntimo. Skubos atvejais šis terminas gali būti sutrumpintas.

3.   Komisijos atstovas pateikia Komitetui priimtinų priemonių projektą. Komitetas savo nuomonę dėl projekto pareiškia per tokį laikotarpį, kurį nustato pirmininkas, atsižvelgdamas į reikalo svarbą, prireikus už tai balsuojant.

4.   Nuomonė įrašoma į protokolą; be to, kiekviena valstybė narė turi teisę prašyti, kad jos nuomonė būtų įtraukta į protokolą. Komitetas gali rekomenduoti savo nuomonę skelbti Europos Sajungos oficialiajame leidinyje.

5.   Komisija rimtai atsižvelgia į Komiteto pareikštą nuomonę. Ji praneša Komitetui apie tai, kaip buvo atsižvelgta į jo nuomonę.

35 straipsnis

Panaikinimas

Reglamentas (EB) Nr. 659/1999 panaikinamas.

Nuorodos į panaikintą reglamentą laikomos nuorodomis į šį reglamentą ir skaitomos pagal II priede pateiktą atitikties lentelę.

36 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sajungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2015 m. liepos 13 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

F. ETGEN

---

(1)  2015 m. balandžio 29 d. nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

1

(2)  1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 659/1999, nustatantis išsamias sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio taikymo taisykles (OL L 83, 1999 3 27, p. 1).

2

(3)  Žr. I priedą.

3

(4)  2015 m. liepos 13 d. Tarybos reglamentas (ES) 2015/1588 dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 ir 108 straipsnių taikymo kai kurioms horizontalios valstybės pagalbos rūšims (žr. šio Oficialiojo leidinio p. 1).

4

---

I PRIEDAS

Panaikinamas reglamentas ir jo vėlesnių pakeitimų sąrašas

| Tarybos reglamentas (EB) Nr. 659/1999 | (OL L 83, 1999 3 27, p. 1) |
| --- | --- |
| 2003 m. Stojimo akto II priedo 5 punkto 6 papunktis | |
| Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1791/2006 | (OL L 363, 2006 12 20, p. 1) |
| Tarybos reglamentas (ES) Nr. 517/2013 | (OL L 158, 2013 6 10, p. 1) |
| Tarybos reglamentas (ES) Nr. 734/2013 | (OL L 204, 2013 7 31, p. 15) |

Tarybos reglamentas (EB) Nr. 659/1999

(OL L 83, 1999 3 27, p. 1)

2003 m. Stojimo akto II priedo 5 punkto 6 papunktis

Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1791/2006

(OL L 363, 2006 12 20, p. 1)

Tarybos reglamentas (ES) Nr. 517/2013

(OL L 158, 2013 6 10, p. 1)

Tarybos reglamentas (ES) Nr. 734/2013

(OL L 204, 2013 7 31, p. 15)

---

II PRIEDAS

Atitikties lentelė

| Reglamentas (EB) Nr. 659/1999 | Šis reglamentas |
| --- | --- |
| 1–6 straipsniai | 1–6 straipsniai |
| 6a straipsnis | 7 straipsnis |
| 6b straipsnis | 8 straipsnis |
| 7 straipsnis | 9 straipsnis |
| 8 straipsnis | 10 straipsnis |
| 9 straipsnis | 11 straipsnis |
| 10 straipsnis | 12 straipsnis |
| 11 straipsnio 1 dalies | 13 straipsnio 1 dalies |
| 11 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos įžanginis sakinys | 13 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos įžanginis sakinys |
| 11 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos pirma įtrauka | 13 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos a punktas |
| 11 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos antra įtrauka | 13 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos b punktas |
| 11 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos trečia įtrauka | 13 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos c punktas |
| 11 straipsnio 2 dalies antra, trečia ir ketvirta pastraipos | 13 straipsnio 2 dalies antra, trečia ir ketvirta pastraipos |
| 12 straipsnis | 14 straipsnis |
| 13 straipsnis | 15 straipsnis |
| 14 straipsnis | 16 straipsnis |
| 15 straipsnis | 17 straipsnis |
| 15a straipsnis | 18 straipsnis |
| 15b straipsnis | 19 straipsnis |
| 16 straipsnis | 20 straipsnis |
| 17 straipsnis | 21 straipsnis |
| 18 straipsnis | 22 straipsnis |
| 19 straipsnis | 23 straipsnis |
| 20 straipsnis | 24 straipsnis |
| 20a straipsnis | 25 straipsnis |
| 21 straipsnis | 26 straipsnis |
| 22 straipsnis | 27 straipsnis |
| 23 straipsnis | 28 straipsnis |
| 23a straipsnis | 29 straipsnis |
| 24 straipsnis | 30 straipsnis |
| 25 straipsnis | 31 straipsnis |
| 26 straipsnio 1 ir 2 dalys | 32 straipsnio 1 ir 2 dalys |
| 26 straipsnio 2 dalies a punktas | 32 straipsnio 3 dalis |
| 26 straipsnio 3 dalis | 32 straipsnio 3 dalis |
| 26 straipsnio 4 dalis | 32 straipsnio 4 dalis |
| 26 straipsnio 5 dalis | 32 straipsnio 5 dalis |
| 27 straipsnis | 33 straipsnis |
| 28 straipsnis | — |
| 29 straipsnis | 34 straipsnis |
| — | 35 straipsnis |
| 30 straipsnis | 36 straipsnis |
| — | I priedas |
| — | II priedas |

Reglamentas (EB) Nr. 659/1999

Šis reglamentas

1–6 straipsniai

1–6 straipsniai

6a straipsnis

7 straipsnis

6b straipsnis

8 straipsnis

7 straipsnis

9 straipsnis

8 straipsnis

10 straipsnis

9 straipsnis

11 straipsnis

10 straipsnis

12 straipsnis

11 straipsnio 1 dalies

13 straipsnio 1 dalies

11 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos įžanginis sakinys

13 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos įžanginis sakinys

11 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos pirma įtrauka

13 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos a punktas

11 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos antra įtrauka

13 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos b punktas

11 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos trečia įtrauka

13 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos c punktas

11 straipsnio 2 dalies antra, trečia ir ketvirta pastraipos

13 straipsnio 2 dalies antra, trečia ir ketvirta pastraipos

12 straipsnis

14 straipsnis

13 straipsnis

15 straipsnis

14 straipsnis

16 straipsnis

15 straipsnis

17 straipsnis

15a straipsnis

18 straipsnis

15b straipsnis

19 straipsnis

16 straipsnis

20 straipsnis

17 straipsnis

21 straipsnis

18 straipsnis

22 straipsnis

19 straipsnis

23 straipsnis

20 straipsnis

24 straipsnis

20a straipsnis

25 straipsnis

21 straipsnis

26 straipsnis

22 straipsnis

27 straipsnis

23 straipsnis

28 straipsnis

23a straipsnis

29 straipsnis

24 straipsnis

30 straipsnis

25 straipsnis

31 straipsnis

26 straipsnio 1 ir 2 dalys

32 straipsnio 1 ir 2 dalys

26 straipsnio 2 dalies a punktas

32 straipsnio 3 dalis

26 straipsnio 3 dalis

32 straipsnio 3 dalis

26 straipsnio 4 dalis

32 straipsnio 4 dalis

26 straipsnio 5 dalis

32 straipsnio 5 dalis

27 straipsnis

33 straipsnis

28 straipsnis

—

29 straipsnis

34 straipsnis

—

35 straipsnis

30 straipsnis

36 straipsnis

—

I priedas

—

II priedas

---

| 24.9.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 248/30 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 248/30

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) 2015/1590

2015 m. rugsėjo 18 d.

kuriuo uždraudžiama su Vokietijos vėliava plaukiojantiems laivams žvejoti paprastuosius jūrinius ešerius NAFO 1F zonos Grenlandijos vandenyse, V ir XIV zonų Grenlandijos vandenyse ir paprastųjų jūrinių ešerių apsaugos rajono tarptautiniuose vandenyse

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1224/2009, nustatantį Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis (1), ypač į jo 36 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | Tarybos reglamentu (ES) 2015/104 (2) nustatomos kvotos 2015 metams, |
| --- | --- |

(1)

Tarybos reglamentu (ES) 2015/104 (2) nustatomos kvotos 2015 metams,

| (2) | remiantis Komisijai pateikta informacija, žvejodami šio reglamento priede nurodytų išteklių žuvis, laivai, kurie plaukioja su tame priede nurodytos valstybės narės vėliava arba yra toje valstybėje narėje registruoti, išnaudojo 2015 metams skirtą kvotą, |
| --- | --- |

(2)

remiantis Komisijai pateikta informacija, žvejodami šio reglamento priede nurodytų išteklių žuvis, laivai, kurie plaukioja su tame priede nurodytos valstybės narės vėliava arba yra toje valstybėje narėje registruoti, išnaudojo 2015 metams skirtą kvotą,

| (3) | todėl būtina uždrausti tų išteklių žuvų žvejybą, |
| --- | --- |

(3)

todėl būtina uždrausti tų išteklių žuvų žvejybą,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Kvotos išnaudojimas

Šio reglamento priede nurodytai valstybei narei 2015 metams skirta tame priede nurodytų išteklių žvejybos kvota laikoma išnaudota nuo tame priede nustatytos dienos.

2 straipsnis

Draudimas

Nuo šio reglamento priede nustatytos dienos laivams, kurie plaukioja su tame priede nurodytos valstybės narės vėliava arba yra toje valstybėje narėje registruoti, uždraudžiama žvejoti tame priede nurodytų išteklių žuvis. Visų pirma, draudžiama laivuose laikyti, perkelti, perkrauti arba iškrauti tokių laivų po nurodytos dienos sužvejotas minėtų išteklių žuvis.

3 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2015 m. rugsėjo 18 d.

Komisijos vardu

Pirmininko pavedimu

João AGUIAR MACHADO

Jūrų reikalų ir žuvininkystės generalinis direktorius

---

(1)  OL L 343, 2009 12 22, p. 1.

1

(2)  2015 m. sausio 19 d. Tarybos reglamentas (ES) 2015/104, kuriuo 2015 metams nustatomos tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybės, taikomos Sąjungos vandenyse žvejojantiems laivams ir kai kuriuose Sąjungai nepriklausančiuose vandenyse žvejojantiems Sąjungos laivams, iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 43/2014 ir panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 779/2014 (OL L 22, 2015 1 28, p. 1).

2

---

PRIEDAS

| Nr. | 38/TQ104 |
| --- | --- |
| Valstybė narė | Vokietija |
| Ištekliai | RED/N1G14P ir RED/*5–14P |
| Rūšis | Paprastieji jūriniai ešeriai (Sebastes spp.) |
| Zona | NAFO 1F zonos Grenlandijos vandenys, V ir XIV zonų Grenlandijos vandenys ir paprastųjų jūrinių ešerių apsaugos rajono tarptautiniai vandenys |
| Draudimo data | 2015 8 21 |

Nr.

38/TQ104

Valstybė narė

Vokietija

Ištekliai

RED/N1G14P ir RED/*5–14P

Rūšis

Paprastieji jūriniai ešeriai (Sebastes spp.)

Zona

NAFO 1F zonos Grenlandijos vandenys, V ir XIV zonų Grenlandijos vandenys ir paprastųjų jūrinių ešerių apsaugos rajono tarptautiniai vandenys

Draudimo data

2015 8 21

---

| 24.9.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 248/32 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 248/32

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) 2015/1591

2015 m. rugsėjo 18 d.

kuriuo uždraudžiama su Vokietijos vėliava plaukiojantiems laivams žvejoti atlantines skumbres VIIIc, IX ir X zonose, CECAF 34.1.1 rajono Sąjungos vandenyse ir VIIIa, VIIIb ir VIIId zonose

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1224/2009, nustatantį Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis (1), ypač į jo 36 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | Tarybos reglamentu (ES) 2015/104 (2) nustatomos kvotos 2015 metams; |
| --- | --- |

(1)

Tarybos reglamentu (ES) 2015/104 (2) nustatomos kvotos 2015 metams;

| (2) | remiantis Komisijai pateikta informacija, žvejodami šio reglamento priede nurodytų išteklių žuvis, laivai, kurie plaukioja su tame priede nurodytos valstybės narės vėliava arba yra toje valstybėje narėje registruoti, išnaudojo 2015 metams skirtą kvotą; |
| --- | --- |

(2)

remiantis Komisijai pateikta informacija, žvejodami šio reglamento priede nurodytų išteklių žuvis, laivai, kurie plaukioja su tame priede nurodytos valstybės narės vėliava arba yra toje valstybėje narėje registruoti, išnaudojo 2015 metams skirtą kvotą;

| (3) | todėl būtina uždrausti tų išteklių žuvų žvejybą, |
| --- | --- |

(3)

todėl būtina uždrausti tų išteklių žuvų žvejybą,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Kvotos išnaudojimas

Šio reglamento priede nurodytai valstybei narei 2015 metams skirta tame priede nurodytų išteklių žvejybos kvota laikoma išnaudota nuo tame priede nustatytos dienos.

2 straipsnis

Draudimas

Nuo šio reglamento priede nustatytos dienos laivams, kurie plaukioja su tame priede nurodytos valstybės narės vėliava arba yra toje valstybėje narėje registruoti, uždraudžiama žvejoti tame priede nurodytų išteklių žuvis. Visų pirma, draudžiama laivuose laikyti, perkelti, perkrauti arba iškrauti tokių laivų po nurodytos dienos sužvejotas minėtų išteklių žuvis.

3 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2015 m. rugsėjo 18 d.

Komisijos vardu

Pirmininko pavedimu

João AGUIAR MACHADO

Jūrų reikalų ir žuvininkystės generalinis direktorius

---

(1)  OL L 343, 2009 12 22, p. 1.

1

(2)  2015 m. sausio 19 d. Tarybos reglamentas (ES) 2015/104, kuriuo 2015 metams nustatomos tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybės, taikomos Sąjungos vandenyse žvejojantiems laivams ir kai kuriuose Sąjungai nepriklausančiuose vandenyse žvejojantiems Sąjungos laivams, iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 43/2014 ir panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 779/2014 (OL L 22, 2015 1 28, p. 1).

2

---

PRIEDAS

| Nr. | 35/TQ104 |
| --- | --- |
| Valstybė narė | Vokietija |
| Ištekliai | MAC/8C3411 ir MAC/*8ABD. |
| Rūšis | Atlantinė skumbrė (Scomber scombrus) |
| Zona | VIIIc, IX ir X zonos; CECAF 34.1.1 rajono Sąjungos vandenys ir VIIIa, VIIIb ir VIIId zonos |
| Draudimo data | 2015 8 21 |

Nr.

35/TQ104

Valstybė narė

Vokietija

Ištekliai

MAC/8C3411 ir MAC/*8ABD.

Rūšis

Atlantinė skumbrė (Scomber scombrus)

Zona

VIIIc, IX ir X zonos; CECAF 34.1.1 rajono Sąjungos vandenys ir VIIIa, VIIIb ir VIIId zonos

Draudimo data

2015 8 21

---

| 24.9.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 248/34 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 248/34

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) 2015/1592

2015 m. rugsėjo 18 d.

kuriuo uždraudžiama su Vokietijos vėliava plaukiojantiems laivams žvejoti paprastuosius jūrinius ešerius V zonos Sąjungos ir tarptautiniuose vandenyse ir XII bei XIV zonų tarptautiniuose vandenyse

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1224/2009, nustatantį Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis (1), ypač į jo 36 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | Tarybos reglamentu (ES) Nr. 2015/104 (2) nustatomos kvotos 2015 metams; |
| --- | --- |

(1)

Tarybos reglamentu (ES) Nr. 2015/104 (2) nustatomos kvotos 2015 metams;

| (2) | remiantis Komisijai pateikta informacija, žvejodami šio reglamento priede nurodytų išteklių žuvis, laivai, kurie plaukioja su tame priede nurodytos valstybės narės vėliava arba yra toje valstybėje narėje registruoti, išnaudojo 2015 metams skirtą kvotą; |
| --- | --- |

(2)

remiantis Komisijai pateikta informacija, žvejodami šio reglamento priede nurodytų išteklių žuvis, laivai, kurie plaukioja su tame priede nurodytos valstybės narės vėliava arba yra toje valstybėje narėje registruoti, išnaudojo 2015 metams skirtą kvotą;

| (3) | todėl būtina uždrausti tų išteklių žuvų žvejybą, |
| --- | --- |

(3)

todėl būtina uždrausti tų išteklių žuvų žvejybą,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Kvotos išnaudojimas

Šio reglamento priede nurodytai valstybei narei 2015 metams skirta tame priede nurodytų išteklių žvejybos kvota laikoma išnaudota nuo tame priede nustatytos dienos.

2 straipsnis

Draudimas

Nuo šio reglamento priede nustatytos dienos laivams, kurie plaukioja su tame priede nurodytos valstybės narės vėliava arba yra toje valstybėje narėje registruoti, uždraudžiama žvejoti tame priede nurodytų išteklių žuvis. Visų pirma draudžiama laivuose laikyti, perkelti, perkrauti arba iškrauti tokių laivų po nurodytos dienos sužvejotas minėtų išteklių žuvis.

3 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2015 m. rugsėjo 18 d.

Komisijos vardu

Pirmininko pavedimu

João AGUIAR MACHADO

Jūrų reikalų ir žuvininkystės generalinis direktorius

---

(1)  OL L 343, 2009 12 22, p. 1.

1

(2)  2015 m. sausio 19 d. Tarybos reglamentas (ES) 2015/104, kuriuo 2015 metams nustatomos tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybės, taikomos Sąjungos vandenyse žvejojantiems laivams ir kai kuriuose Sąjungai nepriklausančiuose vandenyse žvejojantiems Sąjungos laivams, iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 43/2014 ir panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 779/2014 (OL L 22, 2015 1 28, p. 1).

2

---

PRIEDAS

| Nr. | 37/TQ104 |
| --- | --- |
| Valstybė narė | Vokietija |
| Ištekliai | RED/51214D |
| Rūšis | Paprastieji jūriniai ešeriai (Sebastes spp.) |
| Zona | V zonos Sąjungos ir tarptautiniai vandenys; XII ir XIV zonų tarptautiniai vandenys |
| Draudimo data | 2015 8 21 |

Nr.

37/TQ104

Valstybė narė

Vokietija

Ištekliai

RED/51214D

Rūšis

Paprastieji jūriniai ešeriai (Sebastes spp.)

Zona

V zonos Sąjungos ir tarptautiniai vandenys; XII ir XIV zonų tarptautiniai vandenys

Draudimo data

2015 8 21

---

| 24.9.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 248/36 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 248/36

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) 2015/1593

2015 m. rugsėjo 18 d.

kuriuo uždraudžiama su Vokietijos vėliava plaukiojantiems laivams žvejoti šiaurinius žydruosius merlangus Farerų Salų vandenyse

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1224/2009, nustatantį Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis (1), ypač į jo 36 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | Tarybos reglamentu (ES) 2015/104 (2) nustatomos kvotos 2015 metams; |
| --- | --- |

(1)

Tarybos reglamentu (ES) 2015/104 (2) nustatomos kvotos 2015 metams;

| (2) | remiantis Komisijai pateikta informacija, žvejodami šio reglamento priede nurodytų išteklių žuvis, laivai, kurie plaukioja su tame priede nurodytos valstybės narės vėliava arba yra toje valstybėje narėje registruoti, išnaudojo 2015 metams skirtą kvotą; |
| --- | --- |

(2)

remiantis Komisijai pateikta informacija, žvejodami šio reglamento priede nurodytų išteklių žuvis, laivai, kurie plaukioja su tame priede nurodytos valstybės narės vėliava arba yra toje valstybėje narėje registruoti, išnaudojo 2015 metams skirtą kvotą;

| (3) | todėl būtina uždrausti tų išteklių žuvų žvejybą, |
| --- | --- |

(3)

todėl būtina uždrausti tų išteklių žuvų žvejybą,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Kvotos išnaudojimas

Šio reglamento priede nurodytai valstybei narei 2015 metams skirta tame priede nurodytų išteklių žvejybos kvota laikoma išnaudota nuo tame priede nustatytos dienos.

2 straipsnis

Draudimas

Nuo šio reglamento priede nustatytos dienos laivams, kurie plaukioja su tame priede nurodytos valstybės narės vėliava arba yra toje valstybėje narėje registruoti, uždraudžiama žvejoti tame priede nurodytų išteklių žuvis. Visų pirma, draudžiama laivuose laikyti, perkelti, perkrauti arba iškrauti tokių laivų po nurodytos dienos sužvejotas minėtų išteklių žuvis.

3 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2015 m. rugsėjo 18 d.

Komisijos vardu

Pirmininko pavedimu

João AGUIAR MACHADO

Jūrų reikalų ir žuvininkystės generalinis direktorius

---

(1)  OL L 343, 2009 12 22, p. 1.

1

(2)  2015 m. sausio 19 d. Tarybos reglamentas (ES) 2015/104, kuriuo 2015 metams nustatomos tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybės, taikomos Sąjungos vandenyse žvejojantiems laivams ir kai kuriuose Sąjungai nepriklausančiuose vandenyse žvejojantiems Sąjungos laivams, iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 43/2014 ir panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 779/2014 (OL L 22, 2015 1 28, p. 1).

2

---

PRIEDAS

| Nr. | 36/TQ104 |
| --- | --- |
| Valstybė narė | Vokietija |
| Ištekliai | WHB/2A4AXF |
| Rūšis | Šiaurinis žydrasis merlangas (Micromesistius poutassou) |
| Zona | Farerų Salų vandenys |
| Draudimo data | 2015 8 21 |

Nr.

36/TQ104

Valstybė narė

Vokietija

Ištekliai

WHB/2A4AXF

Rūšis

Šiaurinis žydrasis merlangas (Micromesistius poutassou)

Zona

Farerų Salų vandenys

Draudimo data

2015 8 21

---

| 24.9.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 248/38 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 248/38

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2015/1594

2015 m. rugsėjo 21 d.

kuriuo patvirtinamas reikšmingas saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registre įregistruoto pavadinimo specifikacijos pakeitimas [Rocamadour (SKVN)]

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų (1), ypač į jo 52 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | remdamasi Komisijos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa, Komisija išnagrinėjo Prancūzijos pateiktą saugomos kilmės vietos nuorodos „Rocamadour“, kuri įregistruota Komisijos reglamentu (EB) Nr. 38/1999 (2) su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 939/2008 (3), specifikacijos pakeitimo paraišką; |
| --- | --- |

(1)

remdamasi Komisijos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa, Komisija išnagrinėjo Prancūzijos pateiktą saugomos kilmės vietos nuorodos „Rocamadour“, kuri įregistruota Komisijos reglamentu (EB) Nr. 38/1999 (2) su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 939/2008 (3), specifikacijos pakeitimo paraišką;

| (2) | pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies nuostatas šis pakeitimas yra reikšmingas, todėl pakeitimo paraišką Komisija paskelbė Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (4), kaip reikalaujama minėto reglamento 50 straipsnio 2 dalies a punkte; |
| --- | --- |

(2)

pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies nuostatas šis pakeitimas yra reikšmingas, todėl pakeitimo paraišką Komisija paskelbė Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (4), kaip reikalaujama minėto reglamento 50 straipsnio 2 dalies a punkte;

| (3) | prieštaravimo pareiškimų pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 51 straipsnį Komisija negavo, todėl šis specifikacijos pakeitimas turi būti patvirtintas, |
| --- | --- |

(3)

prieštaravimo pareiškimų pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 51 straipsnį Komisija negavo, todėl šis specifikacijos pakeitimas turi būti patvirtintas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbtas pavadinimo „Rocamadour“ (SKVN) specifikacijos pakeitimas patvirtinamas.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2015 m. rugsėjo 21 d.

Komisijos vardu

Pirmininko pavedimu

Phil HOGAN

Komisijos narys

---

(1)  OL L 343, 2012 12 14, p. 1.

1

(2)  1999 m. sausio 8 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 38/1999, papildantis Reglamento (EB) Nr. 2400/96 dėl tam tikrų pavadinimų įtraukimo į Tarybos reglamente (EEB) Nr. 2081/92 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos numatytą „Saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą“ priedą (OL L 5, 1999 1 9, p. 62).

2

(3)  2008 m. rugsėjo 24 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 939/2008, kuriuo patvirtinami esminiai saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registre įregistruoto pavadinimo specifikacijos pakeitimai [Rocamadour (SKVN)] (OL L 257, 2008 9 25, p. 12).

3

Rocamadour

(4)  OL C 145, 2015 5 1, p. 15.

4

---

| 24.9.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 248/39 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 248/39

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2015/1595

2015 m. rugsėjo 21 d.

kuriuo patvirtinamas reikšmingas saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registre įregistruoto pavadinimo specifikacijos pakeitimas [Zgornjesavinjski želodec (SGN)]

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų (1), ypač į jo 52 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | remdamasi Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa, Komisija išnagrinėjo Slovėnijos pateiktą saugomos geografinės nuorodos „Zgornjesavinjski želodec“, kuri įregistruota Komisijos reglamentu (ES) Nr. 1154/2011 (2), specifikacijos pakeitimo paraišką; |
| --- | --- |

(1)

remdamasi Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa, Komisija išnagrinėjo Slovėnijos pateiktą saugomos geografinės nuorodos „Zgornjesavinjski želodec“, kuri įregistruota Komisijos reglamentu (ES) Nr. 1154/2011 (2), specifikacijos pakeitimo paraišką;

| (2) | pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies nuostatas šis pakeitimas yra reikšmingas, todėl pakeitimo paraišką Komisija paskelbė Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (3), kaip reikalaujama minėto reglamento 50 straipsnio 2 dalies a punkte; |
| --- | --- |

(2)

pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies nuostatas šis pakeitimas yra reikšmingas, todėl pakeitimo paraišką Komisija paskelbė Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (3), kaip reikalaujama minėto reglamento 50 straipsnio 2 dalies a punkte;

| (3) | prieštaravimo pareiškimų pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 51 straipsnį Komisija negavo, todėl šis specifikacijos pakeitimas turi būti patvirtintas, |
| --- | --- |

(3)

prieštaravimo pareiškimų pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 51 straipsnį Komisija negavo, todėl šis specifikacijos pakeitimas turi būti patvirtintas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbtas pavadinimo „Zgornjesavinjski želodec“ (SGN) specifikacijos pakeitimas patvirtinamas.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2015 m. rugsėjo 21 d.

Komisijos vardu

Pirmininko pavedimu

Phil HOGAN

Komisijos narys

---

(1)  OL L 343, 2012 12 14, p. 1.

1

(2)  2011 m. lapkričio 10 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1154/2011, kuriuo į saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą įtraukiamas pavadinimas [Zgornjesavinjski želodec (SGN)] (OL L 296, 2011 11 15, p. 14).

2

(3)  OL C 145, 2015 5 1, p. 22.

3

---

| 24.9.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 248/40 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 248/40

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2015/1596

2015 m. rugsėjo 21 d.

kuriuo patvirtinamas reikšmingas saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registre įregistruoto pavadinimo specifikacijos pakeitimas [Montes de Toledo (SKVN)]

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų (1), ypač į jo 52 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | remdamasi Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa, Komisija išnagrinėjo Ispanijos pateiktą saugomos kilmės vietos nuorodos „Montes de Toledo“, kuri įregistruota Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1187/2000 (2), iš dalies pakeistu Reglamentu (ES) Nr. 593/2010 (3), specifikacijos pakeitimo paraišką; |
| --- | --- |

(1)

remdamasi Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa, Komisija išnagrinėjo Ispanijos pateiktą saugomos kilmės vietos nuorodos „Montes de Toledo“, kuri įregistruota Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1187/2000 (2), iš dalies pakeistu Reglamentu (ES) Nr. 593/2010 (3), specifikacijos pakeitimo paraišką;

| (2) | pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies nuostatas šis pakeitimas yra reikšmingas, todėl pakeitimo paraišką Komisija paskelbė Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (4), kaip reikalaujama minėto reglamento 50 straipsnio 2 dalies a punkte; |
| --- | --- |

(2)

pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies nuostatas šis pakeitimas yra reikšmingas, todėl pakeitimo paraišką Komisija paskelbė Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (4), kaip reikalaujama minėto reglamento 50 straipsnio 2 dalies a punkte;

| (3) | prieštaravimo pareiškimų pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 51 straipsnį Komisija negavo, todėl šis specifikacijos pakeitimas turi būti patvirtintas, |
| --- | --- |

(3)

prieštaravimo pareiškimų pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 51 straipsnį Komisija negavo, todėl šis specifikacijos pakeitimas turi būti patvirtintas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbtas pavadinimo „Montes de Toledo“ (SKVN) specifikacijos pakeitimas patvirtinamas.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2015 m. rugsėjo 21 d.

Komisijos vardu

Pirmininko pavedimu

Phil HOGAN

Komisijos narys

---

(1)  OL L 343, 2012 12 14, p. 1.

1

(2)  2000 m. birželio 5 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1187/2000, papildantis Reglamento (EB) Nr. 2400/96 dėl tam tikrų pavadinimų įtraukimo į Tarybos reglamente (EEB) Nr. 2081/92 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos numatytą „Saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą“ priedą (OL L 133, 2000 6 6, p. 19).

2

(3)  2010 m. liepos 6 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 593/2010, kuriuo patvirtinami esminiai Saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registre įregistruoto pavadinimo specifikacijos pakeitimai [Montes de Toledo (SKVN)] (OL L 172, 2010 7 7, p. 1).

3

Montes de Toledo

(4)  OL C 147, 2015 5 5, p. 16.

4

---

| 24.9.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 248/41 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 248/41

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2015/1597

2015 m. rugsėjo 23 d.

kuriuo leidžiama nukrypti nuo Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 615/2014 nuostatų dėl galutinės datos, iki kurios pagal 2015 m. alyvuogių aliejaus ir valgomųjų alyvuogių sektoriaus darbo programas paramą gaunančioms organizacijoms Graikijoje turi būti sumokėta pirmoji avanso dalis

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1308/2013, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas ir panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 922/72, (EEB) Nr. 234/79, (EB) Nr. 1037/2001 ir (EB) Nr. 1234/2007 (1), ypač į jo 31 straipsnio b punktą,

kadangi:

| (1) | pagal Komisijos deleguotojo reglamento (ES) Nr. 611/2014 (2) 7 straipsnio 1 dalį pirmasis alyvuogių aliejaus ir valgomųjų alyvuogių sektoriaus paramos trejų metų darbo programų, nurodytų Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 29 straipsnio 1 dalyje, laikotarpis prasidėjo 2015 m. balandžio 1 d.; |
| --- | --- |

(1)

pagal Komisijos deleguotojo reglamento (ES) Nr. 611/2014 (2) 7 straipsnio 1 dalį pirmasis alyvuogių aliejaus ir valgomųjų alyvuogių sektoriaus paramos trejų metų darbo programų, nurodytų Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 29 straipsnio 1 dalyje, laikotarpis prasidėjo 2015 m. balandžio 1 d.;

| (2) | pagal Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 615/2014 (3) 3 straipsnio 2 dalį valstybės narės pirmąją avanso dalį, kuri paramą gaunančioms organizacijoms yra mokėtina už pirmuosius patvirtintų darbo programų įgyvendinimo metus, turi sumokėti iki 2015 m. gegužės 31 d. Kaip nurodyta to reglamento 4 straipsnio 1 dalyje tokie avansai išmokami tik jei paramą gaunanti organizacija pateikia užstatą; |
| --- | --- |

(2)

pagal Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 615/2014 (3) 3 straipsnio 2 dalį valstybės narės pirmąją avanso dalį, kuri paramą gaunančioms organizacijoms yra mokėtina už pirmuosius patvirtintų darbo programų įgyvendinimo metus, turi sumokėti iki 2015 m. gegužės 31 d. Kaip nurodyta to reglamento 4 straipsnio 1 dalyje tokie avansai išmokami tik jei paramą gaunanti organizacija pateikia užstatą;

| (3) | Graikijoje tam tikrų patvirtintų darbo programų vykdymas sustabdytas dėl ekonominių sąlygų ir padėties bankų sektoriuje, nes pagal tas programas paramą gaunančios organizacijos negalėjo laiku pateikti reikiamų užstatų. Todėl iki 2015 m. gegužės 31 d. Graikija negalėjo joms sumokėti pirmosios avanso dalies; |
| --- | --- |

(3)

Graikijoje tam tikrų patvirtintų darbo programų vykdymas sustabdytas dėl ekonominių sąlygų ir padėties bankų sektoriuje, nes pagal tas programas paramą gaunančios organizacijos negalėjo laiku pateikti reikiamų užstatų. Todėl iki 2015 m. gegužės 31 d. Graikija negalėjo joms sumokėti pirmosios avanso dalies;

| (4) | atsižvelgiant į šią padėtį ir siekiant sudaryti sąlygas įgyvendinti visas patvirtintas darbo programas, būtina numatyti nuo Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 615/2014 3 straipsnio 2 dalies nukrypti leidžiančią nuostatą, kad atitinkamą pirmąją avanso dalį Graikija galėtų sumokėti iki 2015 m. spalio 15 d.; |
| --- | --- |

(4)

atsižvelgiant į šią padėtį ir siekiant sudaryti sąlygas įgyvendinti visas patvirtintas darbo programas, būtina numatyti nuo Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 615/2014 3 straipsnio 2 dalies nukrypti leidžiančią nuostatą, kad atitinkamą pirmąją avanso dalį Graikija galėtų sumokėti iki 2015 m. spalio 15 d.;

| (5) | kad šis reglamentas būtų įgyvendinamas nedelsiant, jis turėtų būti taikomas nuo kitos dienos po jo paskelbimo; |
| --- | --- |

(5)

kad šis reglamentas būtų įgyvendinamas nedelsiant, jis turėtų būti taikomas nuo kitos dienos po jo paskelbimo;

| (6) | šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Bendro žemės ūkio rinkų organizavimo komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(6)

šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Bendro žemės ūkio rinkų organizavimo komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 615/2014 3 straipsnio 2 dalies pirmame sakinyje nurodyta galutinė data Graikijos atveju 2015 metais yra 2015 m. spalio 15 d.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2015 m. rugsėjo 23 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  OL L 347, 2013 12 20, p. 671.

1

(2)  2014 m. kovo 11 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 611/2014, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1308/2013 papildomas nuostatomis dėl alyvuogių aliejaus ir valgomųjų alyvuogių sektoriaus paramos programų (OL L 168, 2014 6 7, p. 55).

2

(3)  2014 m. birželio 6 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 615/2014, kuriuo nustatomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamentų (ES) Nr. 1306/2013 ir (ES) Nr. 1308/2013 taikymo taisyklės, susijusios su darbo programomis, skirtomis alyvuogių aliejaus ir valgomųjų alyvuogių sektoriams remti (OL L 168, 2014 6 7, p. 95).

3

---

| 24.9.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 248/43 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 248/43

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2015/1598

2015 m. rugsėjo 23 d.

kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1308//2013, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas ir panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 922/72, (EEB) Nr. 234/79, (EB) Nr. 1037/2001 ir (EB) Nr. 1234/2007 (1),

atsižvelgdama į 2011 m. birželio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 543/2011, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 taikymo vaisių bei daržovių ir perdirbtų vaisių bei daržovių sektoriuose taisyklės (2), ypač į jo 136 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje; |
| --- | --- |

(1)

Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje;

| (2) | remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną, |
| --- | --- |

(2)

remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2015 m. rugsėjo 23 d.

Komisijos vardu

Pirmininko pavedimu

Jerzy PLEWA

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 347, 2013 12 20, p. 671.

1

(2)  OL L 157, 2011 6 15, p. 1.

2

---

PRIEDAS

Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | MA | 147,9 |
| MK | 49,2 |
| TR | 81,7 |
| ZZ | 92,9 |
| 0707 00 05 | AR | 98,4 |
| TR | 137,2 |
| ZZ | 117,8 |
| 0709 93 10 | TR | 138,3 |
| ZZ | 138,3 |
| 0805 50 10 | AG | 150,3 |
| AR | 138,6 |
| BO | 138,3 |
| CL | 99,5 |
| UY | 105,9 |
| ZA | 133,3 |
| ZZ | 127,7 |
| 0806 10 10 | EG | 179,9 |
| TR | 121,8 |
| ZZ | 150,9 |
| 0808 10 80 | AR | 104,4 |
| BR | 70,7 |
| CL | 187,0 |
| NZ | 131,4 |
| US | 113,3 |
| ZA | 143,5 |
| ZZ | 125,1 |
| 0808 30 90 | AR | 88,2 |
| CL | 148,3 |
| CN | 96,7 |
| TR | 120,6 |
| ZA | 106,4 |
| ZZ | 112,0 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | MK | 84,1 |
| TR | 150,0 |
| ZZ | 117,1 |
| 0809 40 05 | BA | 56,0 |
| MK | 53,5 |
| XS | 61,9 |
| ZZ | 57,1 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

MA

147,9

MK

49,2

TR

81,7

ZZ

92,9

0707 00 05

AR

98,4

TR

137,2

ZZ

117,8

0709 93 10

TR

138,3

ZZ

138,3

0805 50 10

AG

150,3

AR

138,6

BO

138,3

CL

99,5

UY

105,9

ZA

133,3

ZZ

127,7

0806 10 10

EG

179,9

TR

121,8

ZZ

150,9

0808 10 80

AR

104,4

BR

70,7

CL

187,0

NZ

131,4

US

113,3

ZA

143,5

ZZ

125,1

0808 30 90

AR

88,2

CL

148,3

CN

96,7

TR

120,6

ZA

106,4

ZZ

112,0

0809 30 10, 0809 30 90

MK

84,1

TR

150,0

ZZ

117,1

0809 40 05

BA

56,0

MK

53,5

XS

61,9

ZZ

57,1

---

(1)  Šalių nomenklatūra nustatyta 2012 m. lapkričio 27 d. Komisijos reglamentu (ES) Nr. 1106/2012, kuriuo dėl šalių ir teritorijų nomenklatūros atnaujinimo įgyvendinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 471/2009 dėl Bendrijos statistikos, susijusios su išorės prekyba su ES nepriklausančiomis šalimis (OL L 328, 2012 11 28, p. 7). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.

---

| 24.9.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 248/45 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 248/45

---

EUROPOS CENTRINIO BANKO REGLAMENTAS (ES) 2015/1599

2015 m. rugsėjo 10 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1333/2014 dėl pinigų rinkos statistikos (ECB/2015/30)

EUROPOS CENTRINIO BANKO VALDANČIOJI TARYBA,

atsižvelgdama į Europos centrinių bankų sistemos ir Europos Centrinio Banko statutą, ypač į jo 5 straipsnį,

atsižvelgdama į 1998 m. lapkričio 23 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2533/98 dėl Europos Centrinio Banko renkamos statistinės informacijos (1), ypač į jo 5 straipsnio 1 dalį ir 6 straipsnio 4 dalį,

kadangi:

| (1) | pagal Europos Centrinio Banko reglamentą (ES) Nr. 1333/2014 (ECB/2014/48) (2) atskaitingieji agentai turi teikti statistinę informaciją, kad Europos centrinių bankų sistema, vykdydama savo uždavinius, galėtų rengti pinigų rinkos sandorių statistiką; |
| --- | --- |

(1)

pagal Europos Centrinio Banko reglamentą (ES) Nr. 1333/2014 (ECB/2014/48) (2) atskaitingieji agentai turi teikti statistinę informaciją, kad Europos centrinių bankų sistema, vykdydama savo uždavinius, galėtų rengti pinigų rinkos sandorių statistiką;

| (2) | nacionaliniams centriniams bankams bus pateiktas atskaitomybės nurodymų rinkinys, nustatantis išsamias statistinės informacijos teikimo pagal Reglamentą (ES) Nr. 1333/2014 (ECB/2014/48) taisykles. Kadangi atskaitomybės nurodymuose išsamiau apibūdinama nemažai svarbių tame reglamente nustatytų terminų, siekiant suderinamumo tai turi būti atspindėta ir reglamente; |
| --- | --- |

(2)

nacionaliniams centriniams bankams bus pateiktas atskaitomybės nurodymų rinkinys, nustatantis išsamias statistinės informacijos teikimo pagal Reglamentą (ES) Nr. 1333/2014 (ECB/2014/48) taisykles. Kadangi atskaitomybės nurodymuose išsamiau apibūdinama nemažai svarbių tame reglamente nustatytų terminų, siekiant suderinamumo tai turi būti atspindėta ir reglamente;

| (3) | todėl reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti Reglamentą (ES) Nr. 1333/2014 (ECB/2014/48), |
| --- | --- |

(3)

todėl reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti Reglamentą (ES) Nr. 1333/2014 (ECB/2014/48),

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Daliniai pakeitimai

1.   Reglamento (ES) Nr. 1333/2014 (ECB/2014/48) I priedas pakeičiamas šio reglamento I priedu.

2.   Reglamento (ES) Nr. 1333/2014 (ECB/2014/48) II ir III priedai iš dalies keičiami pagal šio reglamento II priedą.

2 straipsnis

Baigiamosios nuostatos

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas pagal Sutartis privalomas visas ir tiesiogiai taikomas valstybėse narėse.

Priimta Frankfurte prie Maino 2015 m. rugsėjo 10 d.

ECB valdančiosios tarybos vardu

ECB Pirmininkas

Mario DRAGHI

---

(1)  OL L 318, 1998 11 27, p. 8.

1

(2)  2014 m. lapkričio 26 d. Europos Centrinio Banko reglamentas (ES) Nr. 1333/2014 dėl pinigų rinkos statistikos (ECB/2014/48) (OL L 359, 2014 12 16, p. 97).

2

---

I PRIEDAS

„I PRIEDAS

Su užtikrintais sandoriais susijusios pinigų rinkos statistikos teikimo sistema

1 DALIS

PRIEMONIŲ TIPAS

Atskaitingieji agentai Europos Centriniam Bankui (ECB) ar atitinkamam nacionaliniam centriniam bankui (NCB) teikia duomenis apie visas atpirkimo sutartis ir sandorius, sudarytus jų pagrindu, įskaitant trišalius atpirkimo sandorius eurais, kurių išpirkimo terminas neviršija vienerių metų (apibrėžiami kaip sandoriai, kurių išpirkimo terminas neviršija 397dienų nuo atsiskaitymo dienos), kuriuos sudaro atskaitingasis agentas ir kitos pinigų finansų įstaigos (PFĮ), kiti finansų tarpininkai (KFT), draudimo bendrovės, pensijų fondai, valdžios sektorius ar centriniai bankai investicijų tikslais, taip pat ne finansų bendrovės, priskiriamos „didmeninėms“ pagal Bazelio III PLTR sistemą.

2 DALIS

DUOMENŲ TIPAS

1.   Sandoriais pagrįstų duomenų
   (1)
  , kuriuos reikia pateikti apie kiekvieną sandorį, tipas:

| Laukas | Duomenų aprašas | Alternatyvaus duomenų teikimo galimybė (jei yra) ir kiti požymiai |
| --- | --- | --- |
| Sandorio identifikatorius | Unikalus vidaus sandorio identifikatorius, kurį atskaitingasis agentas naudoja su kiekvienu sandoriu. | Sandorio identifikatorius yra unikalus bet kokiam sandoriui, apie kurį duomenys teikiami konkrečią ataskaitinę dieną bet kurio pinigų rinkos segmento atveju. |
| Ataskaitinė data | Data, kurią duomenys pateikiami ECB ar NCB. | |
| Elektroninė laiko žyma | Sandorio sudarymo ar registravimo laikas. | |
| Atitiktinės šalies kodas | Identifikavimo kodas, pagal kurį atpažįstama atskaitingojo agento atitiktinė šalis sandorio, apie kurį teikiami duomenys, atžvilgiu. | Jei sandoriai sudaromi per pagrindinę atsiskaitymo šalį (PAŠ), būtina nurodyti PAŠ juridinio asmens identifikatorių (JAI).
  Jei sandoriai sudaromi su ne finansų bendrovėmis, KFT, draudimo bendrovėmis, pensijų fondais, valdžios sektoriumi ir centriniais bankais, taip pat kai sudaromi bet kurie kiti sandoriai, apie kuriuos teikiami duomenys, nenurodant atitiktinės šalies JAI, būtina nurodyti atitiktinės šalies klasę. |
| Atitiktinės šalies kodo Nr. | Požymis, nurodantis perduodamo atskiros atitiktinės šalies kodo tipą. | Naudotinas bet kokiomis aplinkybėmis. Nurodomas atskiros atitiktinės šalies kodas. |
| Atitiktinės šalies buvimo vieta | Tarptautinės standartizacijos organizacijos (TSO) šalies, kurioje įsteigta atitiktinė šalis, kodas. | Privaloma, jei atskiros atitiktinės šalies kodas nenurodytas. Kitais atvejais neprivaloma. |
| Nominali sandorio vertė | Pirminė pasiskolinta ar paskolinta suma. | |
| Nominali įkaito vertė | Vertybinio popieriaus, įkeisto įkaitu, nominali vertė. | Išskyrus trišalius atpirkimo sandorius ir bet kuruos kitus sandorius, kuriuose įkeistas vertybinis popierius nėra identifikuojamas vieningu tarptautiniu vertybinių popierių identifikavimo numeriu (ISIN). |
| Prekybos diena | Diena, kurią šalys sudaro finansinį sandorį. | |
| Atsiskaitymo diena | Pirkimo diena, t. y. diena, kurią paskolos davėjas privalo sumokėti grynuosius pinigus paskolos gavėjui, o paskolos gavėjas privalo perleisti įkaitą paskolos davėjui. | Atviro pagrindo atpirkimo sandorių atveju tai yra diena, kurią pratęsiamas terminas (net jei grynųjų pinigų mainai nevyksta). |
| Išpirkimo terminas | Atpirkimo diena, t. y. diena, kurią paskolos gavėjas privalo grąžinti grynuosius pinigus paskolos davėjui. | Atviro pagrindo atpirkimo sandorių atveju tai yra diena, kurią turi būti grąžinta pagrindinė paskolos dalis ir palūkanos, jei sandorio terminas toliau nepratęsiamas. |
| Sandorio žyma | Grynųjų pinigų skolinimasis atpirkimo sandorių atveju ar grynųjų pinigų skolinimas atvirkštinių atpirkimo sandorių atveju. | |
| Įkaito ISIN | Finansų rinkose išleistiems vertybiniams popieriams priskirtas ISIN, kurį sudaro 12 raidinių skaitmeninių simbolių, unikaliai identifikuojančių vertybinį popierių (kaip apibrėžta ISO 6166). | Turi būti nurodytas, išskyrus tam tikras įkaito rūšis. |
| Įkaito tipas | Naudojamas turto klasei, įkeistai įkaitu, identifikuoti, jei atskiras ISIN nenurodytas. | Turi būti nurodytas visada, išskyrus atvejus, kai atskiras ISIN nenurodytas. |
| Įkaito emitento sektorius | Naudojamas Įkaito emitento sektoriui identifikuoti, jei atskiras ISIN nenurodytas. | Turi būti nurodytas kai atskiras ISIN nenurodytas. |
| Speciali įkaito žyma | Naudojama visiems atpirkimo sandoriams, sudarytiems pateikus bendrąjį įkaitą, ir sandoriams, sudarytiems pateikus specialųjį įkaitą, identifikuoti. Laukas neprivalomas; duomenis reikia pateikti tik tada, jei atskaitingasis agentas gali tai padaryti. | Šio lauko duomenų teikti neprivaloma. |
| Sandorio palūkanų norma | Palūkanų norma, išreikšta pagal ACT/360 pinigų rinkos taisyklę, kuria buvo sudarytas atpirkimo sandoris, ir kuria atsilyginama už paskolintus grynuosius pinigus. | |
| Įkaito įvertinimas mažesne nei rinkos verte | Rizikos valdymo priemonė, taikoma pagrindiniam įkaitui, pagal kurią to pagrindinio įkaito vertė apskaičiuojama kaip turto rinkos vertė, sumažinta tam tikra procentine išraiška (įvertinimas mažesne nei rinkos verte). Duomenų teikimo tikslais įkaito įvertinimas mažesne nei rinkos verte apskaičiuojamas iš 100 atimant paskolintų (pasiskolintų) grynųjų pinigų ir rinkos vertės santykį, įskaitant įkeisto įkaito sukauptas palūkanas. | Šio lauko duomenis teikti reikalaujama tik apie sandorius su vienu įkaitu. |
| Trišalio agento atitiktinės šalies kodas | Trišalio agento atitiktinės šalies kodo identifikatorius. | Turi būti pateiktas trišalių atpirkimo sandorių atveju. |
| Trišalio agento kodo Nr. | Požymis, nurodantis perduodamo atskiros atitiktinės šalies kodo tipą. | Naudotinas visais atvejais, kai nurodomas atskiro trišalio agento kodas. |

Laukas

Duomenų aprašas

Alternatyvaus duomenų teikimo galimybė (jei yra) ir kiti požymiai

Sandorio identifikatorius

Unikalus vidaus sandorio identifikatorius, kurį atskaitingasis agentas naudoja su kiekvienu sandoriu.

Sandorio identifikatorius yra unikalus bet kokiam sandoriui, apie kurį duomenys teikiami konkrečią ataskaitinę dieną bet kurio pinigų rinkos segmento atveju.

Ataskaitinė data

Data, kurią duomenys pateikiami ECB ar NCB.

Elektroninė laiko žyma

Sandorio sudarymo ar registravimo laikas.

Atitiktinės šalies kodas

Identifikavimo kodas, pagal kurį atpažįstama atskaitingojo agento atitiktinė šalis sandorio, apie kurį teikiami duomenys, atžvilgiu.

Jei sandoriai sudaromi per pagrindinę atsiskaitymo šalį (PAŠ), būtina nurodyti PAŠ juridinio asmens identifikatorių (JAI).

Jei sandoriai sudaromi su ne finansų bendrovėmis, KFT, draudimo bendrovėmis, pensijų fondais, valdžios sektoriumi ir centriniais bankais, taip pat kai sudaromi bet kurie kiti sandoriai, apie kuriuos teikiami duomenys, nenurodant atitiktinės šalies JAI, būtina nurodyti atitiktinės šalies klasę.

Atitiktinės šalies kodo Nr.

Požymis, nurodantis perduodamo atskiros atitiktinės šalies kodo tipą.

Naudotinas bet kokiomis aplinkybėmis. Nurodomas atskiros atitiktinės šalies kodas.

Atitiktinės šalies buvimo vieta

Tarptautinės standartizacijos organizacijos (TSO) šalies, kurioje įsteigta atitiktinė šalis, kodas.

Privaloma, jei atskiros atitiktinės šalies kodas nenurodytas. Kitais atvejais neprivaloma.

Nominali sandorio vertė

Pirminė pasiskolinta ar paskolinta suma.

Nominali įkaito vertė

Vertybinio popieriaus, įkeisto įkaitu, nominali vertė.

Išskyrus trišalius atpirkimo sandorius ir bet kuruos kitus sandorius, kuriuose įkeistas vertybinis popierius nėra identifikuojamas vieningu tarptautiniu vertybinių popierių identifikavimo numeriu (ISIN).

Prekybos diena

Diena, kurią šalys sudaro finansinį sandorį.

Atsiskaitymo diena

Pirkimo diena, t. y. diena, kurią paskolos davėjas privalo sumokėti grynuosius pinigus paskolos gavėjui, o paskolos gavėjas privalo perleisti įkaitą paskolos davėjui.

Atviro pagrindo atpirkimo sandorių atveju tai yra diena, kurią pratęsiamas terminas (net jei grynųjų pinigų mainai nevyksta).

Išpirkimo terminas

Atpirkimo diena, t. y. diena, kurią paskolos gavėjas privalo grąžinti grynuosius pinigus paskolos davėjui.

Atviro pagrindo atpirkimo sandorių atveju tai yra diena, kurią turi būti grąžinta pagrindinė paskolos dalis ir palūkanos, jei sandorio terminas toliau nepratęsiamas.

Sandorio žyma

Grynųjų pinigų skolinimasis atpirkimo sandorių atveju ar grynųjų pinigų skolinimas atvirkštinių atpirkimo sandorių atveju.

Įkaito ISIN

Finansų rinkose išleistiems vertybiniams popieriams priskirtas ISIN, kurį sudaro 12 raidinių skaitmeninių simbolių, unikaliai identifikuojančių vertybinį popierių (kaip apibrėžta ISO 6166).

Turi būti nurodytas, išskyrus tam tikras įkaito rūšis.

Įkaito tipas

Naudojamas turto klasei, įkeistai įkaitu, identifikuoti, jei atskiras ISIN nenurodytas.

Turi būti nurodytas visada, išskyrus atvejus, kai atskiras ISIN nenurodytas.

Įkaito emitento sektorius

Naudojamas Įkaito emitento sektoriui identifikuoti, jei atskiras ISIN nenurodytas.

Turi būti nurodytas kai atskiras ISIN nenurodytas.

Speciali įkaito žyma

Naudojama visiems atpirkimo sandoriams, sudarytiems pateikus bendrąjį įkaitą, ir sandoriams, sudarytiems pateikus specialųjį įkaitą, identifikuoti. Laukas neprivalomas; duomenis reikia pateikti tik tada, jei atskaitingasis agentas gali tai padaryti.

Šio lauko duomenų teikti neprivaloma.

Sandorio palūkanų norma

Palūkanų norma, išreikšta pagal ACT/360 pinigų rinkos taisyklę, kuria buvo sudarytas atpirkimo sandoris, ir kuria atsilyginama už paskolintus grynuosius pinigus.

Įkaito įvertinimas mažesne nei rinkos verte

Rizikos valdymo priemonė, taikoma pagrindiniam įkaitui, pagal kurią to pagrindinio įkaito vertė apskaičiuojama kaip turto rinkos vertė, sumažinta tam tikra procentine išraiška (įvertinimas mažesne nei rinkos verte). Duomenų teikimo tikslais įkaito įvertinimas mažesne nei rinkos verte apskaičiuojamas iš 100 atimant paskolintų (pasiskolintų) grynųjų pinigų ir rinkos vertės santykį, įskaitant įkeisto įkaito sukauptas palūkanas.

Šio lauko duomenis teikti reikalaujama tik apie sandorius su vienu įkaitu.

Trišalio agento atitiktinės šalies kodas

Trišalio agento atitiktinės šalies kodo identifikatorius.

Turi būti pateiktas trišalių atpirkimo sandorių atveju.

Trišalio agento kodo Nr.

Požymis, nurodantis perduodamo atskiros atitiktinės šalies kodo tipą.

Naudotinas visais atvejais, kai nurodomas atskiro trišalio agento kodas.

2.   Reikšmingumo riba

Duomenis apie sandorius, sudarytus su ne finansų bendrovėmis, reikėtų teikti tik tuomet, jei šie sandoriai yra sudaryti su ne finansų bendrovėmis, priskiriamomis didmeninėms remiantis Bazelio III PLTR sistema (2).

3.   Išimtys

Duomenų nereikėtų teikti apie grupės vidaus sandorius.“

---

(1)  Elektroniniai atskaitomybės standartai ir duomenų techninės specifikacijos yra nustatyti atskirai. Jie pateikiami adresu: www.ecb.int.

1

(2)  Žr. „Bazelis III: padengimo likvidžiuoju turtu rodiklis ir likvidumo rizikos stebėsenos priemonės“ (Basel III: The liquidity coverage ratio and liquidity risk monitoring tools), Bazelio bankų priežiūros komitetas, 2013 m. sausis, p. 23–27, pateikiama Tarptautinių atsiskaitymų banko interneto svetainėje: www.bis.org.

2

Basel III: The liquidity coverage ratio and liquidity risk monitoring tools

---

II PRIEDAS

Reglamento (ES) Nr. 1333/2014 (ECB/2014/48) II ir III priedai iš dalies keičiami taip:

| 1. | II priedo 1 dalis pakeičiama taip:
  „1 DALIS

  PRIEMONIŲ TIPAS









  1. | Atskaitingieji agentai Europos Centriniam Bankui (ECB) arba atitinkamam nacionaliniam centriniam bankui (NCB) teikia:






  a) | duomenis apie visas paskolas, pasitelkiant toliau esančioje lentelėje apibrėžtas priemones eurais, kurių išpirkimo terminas neviršija vienerių metų (apibrėžiamos kaip sandoriai, kurių išpirkimo terminas neviršija 397 dienų nuo atsiskaitymo dienos), kurias atskaitingasis agentas gauna iš kitų pinigų finansų įstaigų (PFĮ), kitų finansų tarpininkų (KFT), draudimo bendrovių, pensijų fondų, valdžios sektoriaus ar centrinių bankų investicijų tikslais, taip pat ne finansų bendrovių, priskiriamos „didmeninėms“ pagal Bazelio III PLTR sistemą; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

II priedo 1 dalis pakeičiama taip:

„1 DALIS

PRIEMONIŲ TIPAS

1.

Atskaitingieji agentai Europos Centriniam Bankui (ECB) arba atitinkamam nacionaliniam centriniam bankui (NCB) teikia:

a)

duomenis apie visas paskolas, pasitelkiant toliau esančioje lentelėje apibrėžtas priemones eurais, kurių išpirkimo terminas neviršija vienerių metų (apibrėžiamos kaip sandoriai, kurių išpirkimo terminas neviršija 397 dienų nuo atsiskaitymo dienos), kurias atskaitingasis agentas gauna iš kitų pinigų finansų įstaigų (PFĮ), kitų finansų tarpininkų (KFT), draudimo bendrovių, pensijų fondų, valdžios sektoriaus ar centrinių bankų investicijų tikslais, taip pat ne finansų bendrovių, priskiriamos „didmeninėms“ pagal Bazelio III PLTR sistemą;

| b) | duomenis apie visas paskolas, suteiktas kitoms kredito įstaigoms, kurių išpirkimo terminas neviršija vienerių metų (apibrėžiamos kaip sandoriai, kurių išpirkimo terminas neviršija 397 dienų nuo atsiskaitymo dienos), pasitelkiant neužtikrintus indėlius arba pareikalavimo sąskaitas, arba iš kredito įstaigų emitenčių įsigyjant komercinius vekselius, indėlių sertifikatus, kintamos palūkanų normos obligacijas ir kitus skolos vertybinius popierius, kurių išpirkimo terminas neviršija vienerių metų. |
| --- | --- |

b)

duomenis apie visas paskolas, suteiktas kitoms kredito įstaigoms, kurių išpirkimo terminas neviršija vienerių metų (apibrėžiamos kaip sandoriai, kurių išpirkimo terminas neviršija 397 dienų nuo atsiskaitymo dienos), pasitelkiant neužtikrintus indėlius arba pareikalavimo sąskaitas, arba iš kredito įstaigų emitenčių įsigyjant komercinius vekselius, indėlių sertifikatus, kintamos palūkanų normos obligacijas ir kitus skolos vertybinius popierius, kurių išpirkimo terminas neviršija vienerių metų.

| 2. | Šioje lentelėje pateikiamas išsamus standartinis priemonių kategorijų aprašas, taikomas sandoriams, kurių duomenis atskaitingieji agentai privalo teikti ECB. Jei atskaitingieji agentai privalo teikti sandorių duomenis savo NCB, atitinkamas NCB turėtų perkelti šiuos priemonių kategorijų aprašus į nacionalinį lygmenį pagal šį Reglamentą.






  Priemonės tipas | Aprašas |
| --- | --- | --- |
| Indėliai
  (Deposits) | Neužtikrinti indėliai, už kuriuos skaičiuojamos palūkanos (įskaitant pareikalavimo sąskaitas, tačiau neįtraukiant einamųjų sąskaitų), išperkami iš anksto pranešus ar kurių išpirkimo terminas neviršija vienerių metų; šiuos indėlius priima (skolindamasis) arba pateikia atskaitingasis agentas. |
| Pareikalavimo sąskaitos
  (Call accounts) | Piniginių lėšų sąskaitos, kurių atžvilgiu taikytina palūkanų norma kasdien keičiasi, dėl to palūkanos išmokamos arba apskaičiuojamos reguliariais intervalais, taip pat yra įspėjamasis laikotarpis norint išsiimti pinigų. |
| Indėlio sertifikatas
  (Certificate of deposit) | PFĮ išleista terminuota skolos priemonė, suteikianti jos turėtojui teisę į konkrečią fiksuotą palūkanų normą apibrėžtu fiksuotu laikotarpiu, neviršijančiu vienerių metų. |
| Komercinis vekselis
  (Commercial paper) | Neužtikrinta arba emitento įkaitu paremta skolos priemonė, kurios išpirkimo terminas neviršija vienerių metų; už šias priemones skaičiuojamos palūkanos arba priemonės yra diskontuotos. |
| Kintamos palūkanų normos obligacija
  (Floating rate note) | Skolos priemonė, kurios periodiniai palūkanų mokėjimai apskaičiuojami pagal vertę, t. y. nustatant pagrindinę atskaitinę palūkanų normą, pavyzdžiui, Euribor iš anksto nustatytomis dienomis, vadinamomis nustatymo dienomis, kurių išpirkimo terminas neviršija vienerių metų. |
| Kiti trumpalaikiai skolos vertybiniai popieriai
  (Other short-term debt securities) | Nesubordinuotieji vertybiniai popieriai, išskyrus nuosavybės priemones, kurių išpirkimo terminas neviršija vienerių metų, kuriuos išleidžia atskaitingieji agentai; šios priemonės paprastai yra perleidžiamosios ir jomis prekiaujama antrinėse rinkose, arba jos užskaitomos rinkoje ir nesuteikia jų turėtojui jokių nuosavybės teisių įstaigos emitentės atžvilgiu. Šis straipsnis apima:






  a) | vertybinius popierius, suteikiančius jų turėtojui besąlygišką teisę gauti fiksuotas ar sutartyje nustatytas pajamas atkarpos mokėjimų ir (arba) nurodytos fiksuotos sumos forma konkrečią dieną (ar dienas) arba nuo emisijos momentu apibrėžtos dienos; |

2.

Šioje lentelėje pateikiamas išsamus standartinis priemonių kategorijų aprašas, taikomas sandoriams, kurių duomenis atskaitingieji agentai privalo teikti ECB. Jei atskaitingieji agentai privalo teikti sandorių duomenis savo NCB, atitinkamas NCB turėtų perkelti šiuos priemonių kategorijų aprašus į nacionalinį lygmenį pagal šį Reglamentą.

Priemonės tipas

Aprašas

Indėliai

(Deposits)

Neužtikrinti indėliai, už kuriuos skaičiuojamos palūkanos (įskaitant pareikalavimo sąskaitas, tačiau neįtraukiant einamųjų sąskaitų), išperkami iš anksto pranešus ar kurių išpirkimo terminas neviršija vienerių metų; šiuos indėlius priima (skolindamasis) arba pateikia atskaitingasis agentas.

Pareikalavimo sąskaitos

(Call accounts)

Piniginių lėšų sąskaitos, kurių atžvilgiu taikytina palūkanų norma kasdien keičiasi, dėl to palūkanos išmokamos arba apskaičiuojamos reguliariais intervalais, taip pat yra įspėjamasis laikotarpis norint išsiimti pinigų.

Indėlio sertifikatas

(Certificate of deposit)

PFĮ išleista terminuota skolos priemonė, suteikianti jos turėtojui teisę į konkrečią fiksuotą palūkanų normą apibrėžtu fiksuotu laikotarpiu, neviršijančiu vienerių metų.

Komercinis vekselis

(Commercial paper)

Neužtikrinta arba emitento įkaitu paremta skolos priemonė, kurios išpirkimo terminas neviršija vienerių metų; už šias priemones skaičiuojamos palūkanos arba priemonės yra diskontuotos.

Kintamos palūkanų normos obligacija

(Floating rate note)

Skolos priemonė, kurios periodiniai palūkanų mokėjimai apskaičiuojami pagal vertę, t. y. nustatant pagrindinę atskaitinę palūkanų normą, pavyzdžiui, Euribor iš anksto nustatytomis dienomis, vadinamomis nustatymo dienomis, kurių išpirkimo terminas neviršija vienerių metų.

Kiti trumpalaikiai skolos vertybiniai popieriai

(Other short-term debt securities)

Nesubordinuotieji vertybiniai popieriai, išskyrus nuosavybės priemones, kurių išpirkimo terminas neviršija vienerių metų, kuriuos išleidžia atskaitingieji agentai; šios priemonės paprastai yra perleidžiamosios ir jomis prekiaujama antrinėse rinkose, arba jos užskaitomos rinkoje ir nesuteikia jų turėtojui jokių nuosavybės teisių įstaigos emitentės atžvilgiu. Šis straipsnis apima:

a)

vertybinius popierius, suteikiančius jų turėtojui besąlygišką teisę gauti fiksuotas ar sutartyje nustatytas pajamas atkarpos mokėjimų ir (arba) nurodytos fiksuotos sumos forma konkrečią dieną (ar dienas) arba nuo emisijos momentu apibrėžtos dienos;

| b) | neperleidžiamas atskaitingųjų agentų išleistas priemones, kurios vėliau tampa perleidžiamomis ir iš naujo priskiriamos „skolos vertybiniams popieriams“.“ |
| --- | --- |

b)

neperleidžiamas atskaitingųjų agentų išleistas priemones, kurios vėliau tampa perleidžiamomis ir iš naujo priskiriamos „skolos vertybiniams popieriams“.“

| 2. | III priedo 1 dalis pakeičiama taip:
  „1 DALIS

  PRIEMONIŲ TIPAS

  Atskaitingieji agentai Europos Centriniam Bankui (ECB) arba atitinkamam nacionaliniam centriniam bankui (NCB) teikia:






  a) | duomenis apie visus užsienio valiutos keitimo apsikeitimo sandorius, kuriais eurai yra perkami ar parduodami neatidėliotinai už užsienio valiutą ir perparduodami ar perperkami dieną ateityje už iš anksto sutartą užsienio valiutos keitimo išankstinę palūkanų normą, kurių išpirkimo terminas neviršija vienerių metų (apibrėžiami kaip sandoriai, kurių išpirkimo terminas neviršija 397 dienų nuo neatidėliotino užsienio valiutos keitimo apsikeitimo sandorio dalies atsiskaitymo dienos), kuriuos sudaro atskaitingasis agentas ir kitos pinigų finansų įstaigos (PFĮ), kiti finansų tarpininkai (KFT), draudimo bendrovės, pensijų fondai, valdžios sektorius ar centriniai bankai investicijų tikslais, taip pat ne finansų bendrovės, priskiriamos „didmeninėms“ pagal Bazelio III PLTR sistemą; |
| --- | --- | --- |

2.

III priedo 1 dalis pakeičiama taip:

„1 DALIS

PRIEMONIŲ TIPAS

Atskaitingieji agentai Europos Centriniam Bankui (ECB) arba atitinkamam nacionaliniam centriniam bankui (NCB) teikia:

a)

duomenis apie visus užsienio valiutos keitimo apsikeitimo sandorius, kuriais eurai yra perkami ar parduodami neatidėliotinai už užsienio valiutą ir perparduodami ar perperkami dieną ateityje už iš anksto sutartą užsienio valiutos keitimo išankstinę palūkanų normą, kurių išpirkimo terminas neviršija vienerių metų (apibrėžiami kaip sandoriai, kurių išpirkimo terminas neviršija 397 dienų nuo neatidėliotino užsienio valiutos keitimo apsikeitimo sandorio dalies atsiskaitymo dienos), kuriuos sudaro atskaitingasis agentas ir kitos pinigų finansų įstaigos (PFĮ), kiti finansų tarpininkai (KFT), draudimo bendrovės, pensijų fondai, valdžios sektorius ar centriniai bankai investicijų tikslais, taip pat ne finansų bendrovės, priskiriamos „didmeninėms“ pagal Bazelio III PLTR sistemą;

| b) | duomenis apie vienos nakties indeksų apsikeitimo sandorius (VNIAS) eurais, kuriuos sudaro atskaitingasis agentas ir kitos pinigų finansų įstaigos (PFĮ), kiti finansų tarpininkai (KFT), draudimo bendrovės, pensijų fondai, valdžios sektorius ar centriniai bankai investicijų tikslais, taip pat ne finansų bendrovės, priskiriamos „didmeninėms“ pagal Bazelio III PLTR sistemą.“; |
| --- | --- |

b)

duomenis apie vienos nakties indeksų apsikeitimo sandorius (VNIAS) eurais, kuriuos sudaro atskaitingasis agentas ir kitos pinigų finansų įstaigos (PFĮ), kiti finansų tarpininkai (KFT), draudimo bendrovės, pensijų fondai, valdžios sektorius ar centriniai bankai investicijų tikslais, taip pat ne finansų bendrovės, priskiriamos „didmeninėms“ pagal Bazelio III PLTR sistemą.“;

| 3. | III priedo 2 dalies 1 punkto lentelė pakeičiama taip:







  „Laukas | Duomenų aprašas | Alternatyvaus duomenų teikimo galimybė (jei yra) ir kiti požymiai |
| --- | --- | --- | --- |
| Sandorio identifikatorius
  (Transaction identifier) | Unikalus vidaus sandorio identifikatorius, kurį atskaitingasis agentas naudoja su kiekvienu sandoriu. | Sandorio identifikatorius yra unikalus bet kokiam sandoriui, apie kurį duomenys teikiami konkrečią ataskaitinę dieną bet kurio pinigų rinkos segmento atveju. |
| Ataskaitinė data
  (Reporting date) | Data, kurią duomenys pateikiami ECB ar NCB. | |
| Elektroninė laiko žyma
  (Electronic time stamp) | Sandorio sudarymo ar registravimo laikas. | |
| Atitiktinės šalies kodas
  (Counterparty code) | Identifikavimo kodas, pagal kurį atpažįstama atskaitingojo agento atitiktinė šalis sandorio, apie kurį teikiami duomenys, atžvilgiu. | Jei sandoriai sudaromi per pagrindinę atsiskaitymo šalį (PAŠ), būtina nurodyti PAŠ juridinio asmens identifikatorių (JAI).
  Jei sandoriai sudaromi su ne finansų bendrovėmis, KFT, draudimo bendrovėmis, pensijų fondais, valdžios sektoriumi ir centriniais bankais, taip pat kai sudaromi bet kurie kiti sandoriai, apie kuriuos teikiami duomenys, nenurodant atitiktinės šalies JAI, būtina nurodyti atitiktinės šalies klasę. |
| Atitiktinės šalies kodo Nr.
  (Counterparty code ID) | Požymis, nurodantis perduodamo atskiros atitiktinės šalies kodo tipą. | Naudotinas bet kokiomis aplinkybėmis. Nurodomas atskiros atitiktinės šalies kodas. |
| Atitiktinės šalies buvimo vieta
  (Counterparty location) | Tarptautinės standartizacijos organizacijos (TSO) šalies, kurioje įsteigta atitiktinė šalis, kodas. | Privaloma, jei atskiros atitiktinės šalies kodas nenurodytas. Kitais atvejais neprivaloma. |
| Prekybos diena
  (Trade date) | Diena, kurią šalys sudaro finansinį sandorį, apie kurį teikiami duomenys. | |
| Neatidėliotino įskaitymo diena
  (Spot value date) | Diena, kai viena šalis parduoda kitai šaliai nustatytą sumą nustatyta valiuta mainais už sutartos sumos nustatyta skirtinga užsienio valiuta mokėjimą, remiantis sutarta užsienio valiutos keitimo norma, vadinama neatidėliotina užsienio valiutos keitimo norma. | |
| Išpirkimo terminas
  (Maturity date) | Diena, kurią pasibaigia užsienio valiutos keitimo apsikeitimo sandoris, o užsienio valiuta, parduota neatidėliotino įskaitymo dieną, atperkama. | |
| Sandorio ženklas
  (Transaction sign) | Naudojamas nustatant, ar suma eurais, nurodoma ties nominalia sandorio verte, perkama ar parduodama neatidėliotino įskaitymo dieną. | Šis ženklas turėtų nurodyti euro įskaitymą, t. y. ar euro perkamas ar parduodamas neatidėliotino įskaitymo dieną. |
| Sandorio nominali vertė
  (Transaction nominal amount) | Euro suma, perkama ar parduodama neatidėliotino įskaitymo dieną. | |
| Užsienio valiutos kodas
  (Foreign currency code) | Tarptautinis trijų skaitmenų TSO valiutos, perkamos ar parduodamos už euro, kodas. | |
| Užsienio valiutos keitimo neatidėliotinas kursas
  (Foreign exchange spot rate) | Euro ir užsienio valiutos keitimo kursas, taikomas neatidėliotinai užsienio valiutos keitimo apsikeitimo sandorio daliai. | |
| Užsienio valiutos keitimo išankstiniai taškai
  (Foreign exchange forward points) | Neatidėliotino užsienio valiutos keitimo kurso ir užsienio valiutos išankstinio keitimo kurso skirtumas, reiškiamas baziniais taškais, nurodomais pagal galiojančias užsienio valiutos poros rinkos taisykles.“ | |

3.

III priedo 2 dalies 1 punkto lentelė pakeičiama taip:

„Laukas

Duomenų aprašas

Alternatyvaus duomenų teikimo galimybė (jei yra) ir kiti požymiai

Sandorio identifikatorius

(Transaction identifier)

Unikalus vidaus sandorio identifikatorius, kurį atskaitingasis agentas naudoja su kiekvienu sandoriu.

Sandorio identifikatorius yra unikalus bet kokiam sandoriui, apie kurį duomenys teikiami konkrečią ataskaitinę dieną bet kurio pinigų rinkos segmento atveju.

Ataskaitinė data

(Reporting date)

Data, kurią duomenys pateikiami ECB ar NCB.

Elektroninė laiko žyma

(Electronic time stamp)

Sandorio sudarymo ar registravimo laikas.

Atitiktinės šalies kodas

(Counterparty code)

Identifikavimo kodas, pagal kurį atpažįstama atskaitingojo agento atitiktinė šalis sandorio, apie kurį teikiami duomenys, atžvilgiu.

Jei sandoriai sudaromi per pagrindinę atsiskaitymo šalį (PAŠ), būtina nurodyti PAŠ juridinio asmens identifikatorių (JAI).

Jei sandoriai sudaromi su ne finansų bendrovėmis, KFT, draudimo bendrovėmis, pensijų fondais, valdžios sektoriumi ir centriniais bankais, taip pat kai sudaromi bet kurie kiti sandoriai, apie kuriuos teikiami duomenys, nenurodant atitiktinės šalies JAI, būtina nurodyti atitiktinės šalies klasę.

Atitiktinės šalies kodo Nr.

(Counterparty code ID)

Požymis, nurodantis perduodamo atskiros atitiktinės šalies kodo tipą.

Naudotinas bet kokiomis aplinkybėmis. Nurodomas atskiros atitiktinės šalies kodas.

Atitiktinės šalies buvimo vieta

(Counterparty location)

Tarptautinės standartizacijos organizacijos (TSO) šalies, kurioje įsteigta atitiktinė šalis, kodas.

Privaloma, jei atskiros atitiktinės šalies kodas nenurodytas. Kitais atvejais neprivaloma.

Prekybos diena

(Trade date)

Diena, kurią šalys sudaro finansinį sandorį, apie kurį teikiami duomenys.

Neatidėliotino įskaitymo diena

(Spot value date)

Diena, kai viena šalis parduoda kitai šaliai nustatytą sumą nustatyta valiuta mainais už sutartos sumos nustatyta skirtinga užsienio valiuta mokėjimą, remiantis sutarta užsienio valiutos keitimo norma, vadinama neatidėliotina užsienio valiutos keitimo norma.

Išpirkimo terminas

(Maturity date)

Diena, kurią pasibaigia užsienio valiutos keitimo apsikeitimo sandoris, o užsienio valiuta, parduota neatidėliotino įskaitymo dieną, atperkama.

Sandorio ženklas

(Transaction sign)

Naudojamas nustatant, ar suma eurais, nurodoma ties nominalia sandorio verte, perkama ar parduodama neatidėliotino įskaitymo dieną.

Šis ženklas turėtų nurodyti euro įskaitymą, t. y. ar euro perkamas ar parduodamas neatidėliotino įskaitymo dieną.

Sandorio nominali vertė

(Transaction nominal amount)

Euro suma, perkama ar parduodama neatidėliotino įskaitymo dieną.

Užsienio valiutos kodas

(Foreign currency code)

Tarptautinis trijų skaitmenų TSO valiutos, perkamos ar parduodamos už euro, kodas.

Užsienio valiutos keitimo neatidėliotinas kursas

(Foreign exchange spot rate)

Euro ir užsienio valiutos keitimo kursas, taikomas neatidėliotinai užsienio valiutos keitimo apsikeitimo sandorio daliai.

Užsienio valiutos keitimo išankstiniai taškai

(Foreign exchange forward points)

Neatidėliotino užsienio valiutos keitimo kurso ir užsienio valiutos išankstinio keitimo kurso skirtumas, reiškiamas baziniais taškais, nurodomais pagal galiojančias užsienio valiutos poros rinkos taisykles.“

---

SPRENDIMAI

| 24.9.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 248/53 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 248/53

---

TARYBOS SPRENDIMAS (ES, EURATOMAS) 2015/1600

2015 m. rugsėjo 18 d.

kuriuo skiriami Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nariai laikotarpiui nuo 2015 m. rugsėjo 21 d. iki 2020 m. rugsėjo 20 d.

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 300 straipsnio 2 dalį ir 302 straipsnį,

atsižvelgdama į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 106a straipsnį,

atsižvelgdama į 2015 m. liepos 14 d. Tarybos sprendimą (ES) 2015/1157, kuriuo nustatoma Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto sudėtis (1),

atsižvelgdama į kiekvienos valstybės narės pateiktus pasiūlymus,

pasikonsultavusi su Europos Komisija,

kadangi:

| (1) | pagal Tarybos sprendimą 2010/570/ES, Euratomas (2) dabartinių Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto narių kadencija baigiasi 2015 m. rugsėjo 20 d. Todėl reikėtų paskirti narius penkerių metų laikotarpiui nuo 2015 m. rugsėjo 21 d.; |
| --- | --- |

(1)

pagal Tarybos sprendimą 2010/570/ES, Euratomas (2) dabartinių Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto narių kadencija baigiasi 2015 m. rugsėjo 20 d. Todėl reikėtų paskirti narius penkerių metų laikotarpiui nuo 2015 m. rugsėjo 21 d.;

| (2) | kiekvienos valstybės narės buvo paprašyta pateikti Tarybai kandidatų į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto narius sąrašą, kurį sudarytų darbdavių, darbuotojų ir kitų pilietinei visuomenei atstovaujančių organizacijų atstovai, pirmiausia socialinėje ekonominėje, pilietinėje, profesinėje bei kultūros srityse; |
| --- | --- |

(2)

kiekvienos valstybės narės buvo paprašyta pateikti Tarybai kandidatų į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto narius sąrašą, kurį sudarytų darbdavių, darbuotojų ir kitų pilietinei visuomenei atstovaujančių organizacijų atstovai, pirmiausia socialinėje ekonominėje, pilietinėje, profesinėje bei kultūros srityse;

| (3) | po šio sprendimo vėliau bus priimtas sprendimas, kuriuo bus paskirti tie nariai, kurių kandidatūros Tarybai nebuvo pateiktos anksčiau nei 2015 m. rugsėjo 8 d., |
| --- | --- |

(3)

po šio sprendimo vėliau bus priimtas sprendimas, kuriuo bus paskirti tie nariai, kurių kandidatūros Tarybai nebuvo pateiktos anksčiau nei 2015 m. rugsėjo 8 d.,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Šio sprendimo priede išvardyti asmenys skiriami Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nariais laikotarpiui nuo 2015 m. rugsėjo 21 d. iki 2020 m. rugsėjo 20 d.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Priimta Briuselyje 2015 m. rugsėjo 18 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

J. ASSELBORN

---

(1)  OL L 187, 2015 7 15, p. 28.

1

(2)  2010 m. rugsėjo 13 d. Tarybos sprendimas 2010/570/ES, Euratomas, kuriuo skiriami Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nariai laikotarpiui nuo 2010 m. rugsėjo 21 d. iki 2015 m. rugsėjo 20 d. (OL L 251, 2010 9 25, p. 8).

2

---

PRIEDAS

ПРИЛОЖЕНИЕ – ANEXO – PŘÍLOHA – BILAG – ANHANG – LISA

ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ – ANNEX – ANNEXE – PRILOG – ALLEGATO – PIELIKUMS

PRIEDAS – MELLÉKLET – ANNESS – BIJLAGE – ZAŁĄCZNIK

ANEXO – ANEXĂ – PRÍLOHA – PRILOGA – LIITE – BILAGA

Членове/Miembros/Členové/Medlemmer/Mitglieder/Liikmed

Μέλη/Members/Membres/Članovi/Membri/Locekļi

Nariai/Tagok/Membri/Leden/Członkowie

Membros/Membri/Členovia/Člani/Jäsenet/Ledamöter

BELGIË/BELGIQUE/BELGIEN

Mr Rudi THOMAES

Représentant de la Fédération des Entreprises de Belgique (FEB)

Administrateur délégué honoraire

Mr Dominique MICHEL

Chief Executive Officer, COMEOS, Fédération belge du commerce et des services

Mr Philippe (Baron) de Buck Van Overstraeten

Président du Belgian Business for Europe (BBE)

Mr Daniel MAREELS

General Manager, Belgische Federatie van de Financiële sector (Febelfin)

Mr Bernard NOËL

Représentant de la Centrale Générale des Syndicats Libéraux de Belgique (CGSLB)

Ancien secrétaire national

Mr Raymond COUMONT

Représentant de la Centrale nationale des employés/Confédération des Syndicats Chrétiens – (CNE/CSC)

Ancien secrétaire général

Ms Anne DEMELENNE

Représentante de la Fédération Générale du Travail de Belgique (FGTB)

Ancienne secrétaire générale

Mr Rudy DE LEEUW

Voorzitter, Algemeen Belgisch Vakverbond (ABVV)

Mr Ferre WYCKMANS

Algemeen Secretaris, Landelijke Bediendencentrale-Nationaal Verbond voor Kaderleden (LBC-NVK)

Mr Alain COHEUR

Directeur des Affaires Européennes & Internationales, Union Nationale des Mutualités Socialistes

Mr Yves SOMVILLE

Directeur du Service d'Etudes de la Fédération wallonne de l'Agriculture

Mr Ronny LANNOO

Adviseur-generaal, Unie van Zelfstandige Ondernemers (UNIZO)

БЪЛГАРИЯ

Ms Milena ANGELOVA

Secretary – General of the Bulgarian Industrial Capital Association

Mr Bojidar DANEV

Executive President of the Bulgarian Industrial Association – Union of the Bulgarian Business

Mr Georgi STOEV

President of the Trade and Investment Committee and member of the Budgetary Committee of EUROCHAMBERS and Vice president of Bulgarian Chamber of Commerce and Industry

Mr Evgeniy IVANOV

CEO, Member of the Board

Confederation of Employers and Industrialists in Bulgaria „The Voice of Bulgarian Business“ – KRIB

Mr Dimitar MANOLOV

President of the Confederation of Labour „PODKREPA“

Mr Veselin MITOV

International Secretary, Confederation of Labour „PODKREPA“

Mr Plamen DIMITROV

President of the Confederation of Independent Trade Unions in Bulgaria

Mr Ivan KOKALOV

Vice-president of Confederation of Independent Trade Unions in Bulgaria

Mr Lalko DULEVSKI

President of the Economic and Social Council of the Republic of Bulgaria

Professor and Head of the Human Resources and Social Protection Department at the University of National and World Economy

Ms Dilyana SLAVOVA

National Coordinator of the Mountain Milk NGO, National Coordinator of Bulgarian Association of Farmers

Mr Bogomil NIKOLOV

Executive Director, Bulgarian National Association Active Consumers

Ms Diana INDJOVA

Chairperson of the Global Disability Movement

ČESKÁ REPUBLIKA

Ms Vladimíra DRBALOVÁ

ES Affairs Deputy Director and European Affairs Unit Head, Confederation of Industry of the Czech Republic

Mr Vladimír NOVOTNÝ

Member of Standing Committees for Energy and Environmental Policy, Confederation of Industry of the Czech Republic

Ms Marie ZVOLSKÁ

ES Affairs Advisor, Confederation of Employers „and Entrepreneurs“ Associations of the Czech Republic

Mr Petr ZAHRADNÍK

Head, ČEZ Group Representation Office in Brussels; Advisor, Czech Chamber of Commerce

Mr Bohumír DUFEK

President, Independent Trade Unions Association of the Czech Republic; Vice-President, European Federation of Food, Agriculture and Tourism Trade Unions

Ms Hana POPELKOVÁ

Advisor, Czech-Moravian Confederation of the Trade Unions

Ms Lucie STUDNIČNÁ

Secretary for International Affairs, Czech-Moravian Confederation of the Trade Unions

Mr Jaroslav UNGERMAN

Expert on Macroeconomics, Czech-Moravian Confederation of the Trade Unions; Advisor, Minister of Finance of the Czech Republic; Vice-Chairman, Supervisory Board, Export Guarantee and Insurance Corporation (EGAP)

Ms Zuzana BRZOBOHATÁ

Non-profit institutions: Brontosaurus, Forum 50 %, Oranžový klub; Advisor, Office of Government of the Czech Republic

Mr Lukáš CURYLO

Director, Caritas Czech Republic; Member, Executive Board, Caritas Europe

Mr Roman HAKEN

Executive Director of the Regional Central Moravian Centre for Community Work

Mr Pavel TRANTINA

Freelance Trainer and Project Manager; ES Projects and Relations Manager, Czech Council of Children and Youth

DANMARK

Ms Dorthe ANDERSEN

Director ES Policy, Confederation of Danish Employers

Mr Anders LADEFOGED

Director of European Affairs at Confederation of Danish Industries

Mr Niels Lindberg MADSEN

Head of CAP-policy division, Landbrug & Fødevarer (Danish Agriculture & Food Council)

Ms Marie-Louise KNUPPERT

Elected Confederal Secretary, Danish Confederation of Trade Unions

Mr Bernt FALLENKAMP

Chief advisor, Danish Confederation of Trade Unions

Mr Mikkel DALSGAARD

ES Advisor, FTF – Confederation of Professionals in Denmark

Ms Benedicte FEDERSPIEL

Chief Counsel, the Danish Consumer Council

Ms Mette KINDBERG

Vice President, Kvinderådet (Women's Council Denmark)

Mr Ask Løvbjerg ABILDGAARD

Project Coordinator, Danish Association of the Blind

DEUTSCHLAND

Mr Christian BÄUMLER (PhD)

Member of the Executive Committee of CDA (European Union of Christian Democratic Workers)

Mr Dirk BERGRATH (PhD)

Director, ES-Liaison Office, IG Metall (German Metalworkers' Union)

Mr Egbert BIERMANN

Member, Managing Federal Board, IG BCE (industrial union)

Ms Gabriele BISCHOFF

Federal Executive of the German Confederation of Trade Unions (DGB)

Ms Tanja BUZEK

Trade Union Secretary (United Services Trade Union „ver.di“)

Mr Peter CLEVER

Member of the management board of the Confederation of German Employers' Associations (BDA)

Mr Bernd DITTMANN

Managing Director, BDI/BDA (German Business Representation)

Mr Gerhard HANDKE

General Director, Federation of German Wholesale, Foreign Trade and Services (BGA)

Ms Renate HEINISCH (PhD)

Representative of BAGSO (Federal Association of Senior Citizens' Organisations)

Mr Udo HEMMERLING

Deputy general secretary, German Farmers' Association (DBV)

Mr Jürgen KESSLER (Professor, PhD)

Professor of Cooperative Law and Auditing of Cooperatives

Mr Stefan KÖRZELL

Member of the Federal Management Board, German Trade Union Confederation (DGB)

Mr Thomas KROPP

Senior Vice President, Head of Group International Relations and Government Affairs, Lufthansa Group

Mr Günter LAMBERTZ (PhD)

Managing Director of DIHK-Representation to the ES (Association of German Chambers of Commerce and Industry)

Mr Arno METZLER

General manager of the German Association of Consulting Engineers (VBI)

Mr Christian MOOS

Divisional Director (European and International Affairs), German Civil Servants Association (dbb)

Mr Volker PETERSEN (PhD)

Head of department, German Raiffeisen Association

Mr Lutz RIBBE

Director of the Environmental Policy Section of the European Nature Heritage Fund (EURONATUR)

Mr Ulrich SAMM (Professor, PhD)

Director, Institute for Energy and Climate Research – Plasma Physics, Forschungszentrum Jülich

Mr Karl-Peter SCHACKMANN-FALLIS (PhD)

Executive Member of the Board, German Savings Bank and Giro Association

Mr Bernd SCHLÜTER (Professor, PhD)

Board member, Federal Association of Non-statutory Welfare (BAGFW)

Mr Peter SCHMIDT

Trade union agent, food and restaurant workers' union (NGG)

Mr Holger SCHWANNECKE

Secretary General of the German Confederation of Skilled Crafts and Small Business (ZDH)

Mr Hans-Joachim WILMS

Secretary for European Affairs in the federal executive of the German Trade Union for Construction, Agriculture and the Environment (IG Bauen – Agrar – Umwelt)

EESTI

Ms Reet TEDER

General Policy Adviser, Estonian Chamber of Commerce and Industry

Ms Eve PÄÄRENDSON

Director of international relations of Estonian Employers' Confederation

Ms Liina CARR

International Secretary, Estonian Trade Union Confederation

Ms Mare VIIES

Consultant, Estonian Employees' Unions Confederation

Mr Roomet SÕRMUS

Chairman, Estonian Chamber of Agriculture and Commerce

Mr Meelis JOOST

Foreign relations and European policy specialist

IRELAND

Mr David Joseph CROUGHAN

Co-Chairman, Economists' Group, Institute of International and European Affairs.

Former Head of Economics and Taxation, Ibec (Irish Business and Employers Confederation)

Mr Thomas MCDONAGH

Chairman of Thomas McDonagh & Sons Limited/Patron of The Chambers of Commerce of Ireland (trading as Chambers Ireland)

Mr John Patrick O'CONNOR

General President, SIPTU (Services, Industrial, Professional & Technical Union)

Ms Patricia MCKEOWN

Regional Section UNISON NI (Northern Ireland). ICTU Executive Council member & NIC Committee Member

Mr Cillian LOHAN

CEO of Green Economy Foundation

Mr Michael MCLOUGHLIN

Head of Advocacy and Communications at Youth Work Ireland

Mr John BRYAN

Past IFA (Irish Farmers' Association) President

Mr John COMER

President of ICMSA (Irish Creamery Milk Suppliers Association)

Mr Seamus BOLAND

CEO Irish Rural Link

ΕΛΛΑΣ

Mrs Irini Ivoni PARI

Permanent Delegate of the Hellenic Federation of Enterprises (SEV) to Brussels

Mr Panagiotis Leonidas GKOFAS

Member of the General Assembly of the General Confederation of Small and Medium Enterprises (GSEVEE).

Mr Dimitrios DIMITRIADIS

Former First Vice President of the Greek Confederation of Commerce and Entrepreneurship (ESEE) and President of the General Assembly.

Mr Aristotelis THOMOPOULOS

Member of the Board of Directors (BoD) of the Greek Tourism Confederation (SETE).

Mr Yannis PANAGOPOULOS

President of the Greek General Confederation of Labour (GSEE)

Mr Georgios DASSIS

Special advisor to the Greek General Confederation of Labour (GSEE) – Representative of the Greek General Confederation of Labour (GSEE) to the European Trade Union Confederation (ETUC)

Mr Spyridon PAPASPYROS

President of the General Council of the Confederation of Public Servants (ADEDY)

Mr Georgios PETROPOULOS

Member of the Executive Committee (Board) of Confederation of Public Servants (ADEDY)

Mr Ioannis KOLYVAS

Director General of the Panhellenic Organization of Unions of Agricultural Co-operatives (PASEGES)

Ms Evangelia KEKELEKI

Secretary General of the Consumer's Protection Centre (KERKA)

Mr Ioannis VARDAKASTANIS

President of the National Confederation of Disabled People (ESAEA)

Ms Aikaterini PEPPA

Deputy-General Director of the Union of Greek Shipowners (EEE)

ESPAÑA

Sr. Andrés, BARCELÓ DELGADO

Director General de la Unión de Empresas Siderúrgicas (UNESID)

Sr. Josep Manuel, BASAÑEZ VILLALUENGA

Miembro de la Junta Directiva de la Confederación Española de Organizaciones Empresariales (CEOE)

Miembro del Comité Ejecutivo de Fomento del Trabajo Nacional de Cataluña

Sra. Patricia CIREZ MIQUELEIZ

Delegación de la Confederación Española de Organizaciones Empresariales (CEOE) en Bruselas

Sra. Ma Helena DE FELIPE LEHTONEN

Presidenta de la Patronal de la micro, pequeña y mediana empresa de Cataluña (FEPIME)

Vicepresidenta de Confederación Española de la Pequeña y MEDIAna Empresa (CEPYME)

Sr. Antonio GARCÍA DEL RIEGO

Managing Director, Head of European Corporate Affairs

Banco Santander

Sr. Ignacio GARCÍA MAGARZO

Director General

Asociación Española de Distribuidores, Autoservicios y Supermercados (ASEDAS)

Sr. Josep PUXEU ROCAMORA

Director General

Asociación de Fabricantes de Bebidas Refrescantes (ANFABRA)

Sra. Isabel CAÑO AGUILAR

Responsable de la Oficina de UGT en Bruselas

Sr. Francisco Javier DOZ ORRIT

Adjunto a la Secretaría de CC.OO. y Presidente de la Fundación 1o de Mayo

Sra. Laura GONZALEZ de TXABARRI ETXANIZ

Responsable del Departamento Internacional, con dirección en Barrainkua (ELA-STV)

Sr. Juan MENDOZA CASTRO

Director del Instituto Sindical de Cooperación al Desarrollo (ISCOD-UGT)

Sr. José Antonio MORENO DÍAZ

Asesor jurídico confederal del CC.OO. en materia de inmigración

Sra. Catalina Ana VICENS GUILLÉN

Secretaria General de CC.OO.-Illes Balears

Sr. José María ZUFIAUR NARVAIZA

Colaborador de la Secretaría de Política Internacional de UGT

Sr. Miguel Ángel CABRA DE LUNA

Vocal de la Junta Directiva de la Confederación Empresarial Española de la Economía Social (CEPES).

Presidente de la Comisión de Relaciones Internacionales (CEPES)

Sr. Andoni GARCÍA ARRIOLA

Miembro de la Comisión Ejecutiva de la Coordinadora de Agricultores y Ganaderos (COAG)

Sr. Bernardo HERNÁNDEZ BATALLER

Secretario General de la Asociación de Usuarios de la Comunicación (AUC)

Vocal del Consejo de Consumidores y Usuarios (CCU) de España

Sr. José Manuel ROCHE RAMO

Secretario General de la Unión de Pequeños Agricultores y Ganaderos de Aragón (UPA-Aragón)

Sr. Gabriel SARRÓ IPARRAGUIRRE

Asesor de la Confederación Española de PESCA (CEPESCA)

Sr. Ricardo SERRA ARIAS

Presidente de la Asociación Agraria de Jóvenes Agricultores (ASAJA) de Sevilla y Andalucía.

Sr. Carlos TRÍAS PINTÓ

Director de la Asociación General de Consumidores (ASGECO)

Director de la Unión de Cooperativas de Consumidores y Usuarios de España (UNCCUE)

FRANCE

Mme Emmanuelle BUTAUD-STUBBS

Déléguée générale de l'Union des Industries Textiles (UIT)/Mouvement des entreprises de France (MEDEF)

M. Stéphane BUFFETAUT

Président du Réseau Batigere (entreprises sociales pour l'habitat)/Mouvement des entreprises de France (MEDEF)

Mme Anne CHASSAGNETTE

Directrice de la Responsabilité Environnementale et Sociétale, Groupe Engie

M. Henri MALOSSE

CCI France (Chambres de commerce et d'industrie de France)

M. Philippe de BRAUER

Vice-président de la commission internationale de la Confédération Générale des Petites et Moyennes Entreprises (CGPME)

M. Patrick LIEBUS

Vice-président de l'Union Professionnelle Artisanale (UPA) et Président de la Confédération de l'Artisanat et des Petites Entreprises du Bâtiment (CAPEB)

M. Arnold PUECH d'ALISSAC

Président de l'Union Syndicale Agricole de Seine-Maritime (FNSEA 76)

Mme Marie-Françoise GONDARD-ARGENTI

Secrétaire générale de l'Union Nationale des Professions Libérales (UNAPL)

M. Christophe LEFEVRE

Secrétaire national de la Confédération Française de l'Encadrement/Confédération Générale des Cadres (CFE-CGC) en charge de l'Europe et de l'International

M. Jacques LEMERCIER

Ancien Secrétaire général de Force Ouvrière (FO) Communication

Mme Laure BATUT

Membre du secteur Europe-International de la Confédération Force Ouvrière (FO)

M. Pierre-Jean COULON

Secrétaire confédéral Europe-international de la Confédération Française des Travailleurs Chrétiens (CFTC)

Mme Franca SALIS MADINIER

Secrétaire nationale de la Confédération Française Démocratique du Travail (CFDT) Cadres

M. Christophe QUAREZ

Secrétaire fédéral de la Fédération de la Chimie et de l'Energie (FCE) de la Confédération Française Démocratique du Travail (CFDT)

Mme Ozlem YILDIRIM

Conseillère confédérale de la Confédération Générale du Travail (CGT)

M. Denis MEYNENT

Conseiller confédéral de la Confédération Générale du Travail (CGT)

Mme Reine-Claude MADER-SAUSSAYE

Présidente de la Confédération de la Consommation, du Logement et du Cadre de Vie (CLCV)

Mme Geneviève SAVIGNY

Ancienne Secrétaire nationale de la Confédération paysanne

M. Christophe HILLAIRET

Membre du Bureau et du Conseil d'administration de l'Assemblée Permanente des Chambres d'Agriculture (APCA)

M. Jean-Marc ROIRANT

Secrétaire général de la Ligue de l'Enseignement

Mme Christiane BASSET

Vice-présidente de l'Union Nationale des Associations Familiales (UNAF)

Mme Jocelyne LE ROUX

Secrétaire générale adjointe de la Fédération des Mutuelles de France (FMF)

M. Thierry LIBAERT

Fondation pour la Nature et l'Homme (FNH)

M. Michel DUBROMEL

Vice-président de France Nature Environnement (FNE)

HRVATSKA

Mr Davor MAJETIĆ

Director General, Croatian Employers' Association (HUP)

Ms Dragica MARTINOVIĆ DŽAMONJA

Director, Representative Office of the Croatian Chamber of Economy in Brussels

Ms Violeta JELIĆ

General Secretary of the Croatian Chamber of Trades and Crafts

Ms Marija HANŽEVAČKI

General Secretary of the Independent Trade Unions of Croatia (NHS)

Ms Anica MILIĆEVIĆ- PEZELJ

Executive Secretary, Union of Autonomous Trade Unions (UATUC)

Mr Vilim RIBIĆ

President of MATICA – Association of Croatian Trade Unions; President of the Great Council of Independent Union of Research and Higher Education Employees of Croatia

Ms Lidija PAVIĆ-ROGOŠIĆ

Director of ODRAZ – Sustainable Community Development, Croatian civil society organisation

Ms Marina ŠKRABALO

Senior Advisor, GONG

Mr Toni VIDAN

Energy campaigner of environmental CSO Zelena akcija – Friends of the Earth Croatia

ITALIA

Sig. Pietro Vittorio BARBIERI

Portavoce del Forum Terzo Settore – Presidente FISH (Federazione Italiana per il Superamento dell'Handicap)

Sig. ra Giulia BARBUCCI

Area politiche europee e internazionali della CGIL (Confederazione Generale Italiana del Lavoro)

Sig.ra Claudia BUSCHI

Segretariato Generale della CISL (Confederazione Italiana Sindacati Lavoratori)

Sig.ra Marina Elvira CALDERONE

Presidente del Consiglio Nazionale dell'Ordine dei Consulenti del Lavoro – Presidente del Comitato Unitario degli Ordini e Collegi Professionali

Sig. Carmelo CEDRONE

Professore Emerito di Politica Economica Europea Università la Sapienza di Roma – Consulente del Dipartimento Europeo ed Internazionale della UIL (Unione Italiana del Lavoro)

Sig. Stefano CETICA

Presidente di IPER (Istituto per le Ricerche Economiche e Sociali) della UGL (Unione Generale del Lavoro)

Sig. Pietro Francesco DE LOTTO

Direttore Generale di Confartigianato Vicenza

Sig.ra Cinzia DEL RIO

Direttore del Dipartimento Internazionale della UIL (Unione Italiana del Lavoro)

Sig. Gianfranco DELL'ALBA

Direttore della Delegazione di Confindustria presso l'Unione Europea a Bruxelles

Sig. Tommaso DI FAZIO

Presidente nazionale della CIU (Confederazione Italiana di Unione delle professioni intellettuali)

Sig. Giancarlo DURANTE

Direttore degli Affari sociali dell'Associazione Bancaria Italiana – Professore di Sicurezza sociale e libera circolazione dei lavoratori nell'UE all'Università degli Studi La Sapienza di Roma

Sig. Diego DUTTO

Direttore Nazionale LEGACOOPSOCIALI (Associazione Nazionale Cooperative Sociali)

Sig. Emilio FATOVIC

Vice Segretario Nazionale CONFSAL (Confederazione Generale dei Sindacati Autonomi dei Lavoratori)

Sig. Giuseppe GUERINI

Presidente di Federsolidarietà-Confcooperative – Presidente della cooperativa sociale Ecosviluppo

Sig. Giuseppe Antonio Maria IULIANO

Responsabile per le Politiche Internazionali, Segretariato Internazionale della CISL (Confederazione Italiana Sindacati Lavoratori)

Sig. Luca JAHIER

Giornalista, politologo, esperto di associazionismo di promozione sociale e del terzo settore – ACLI

Sig. Antonio LONGO

Presidente del Movimento Difesa del Cittadino – Membro del CNCU (Consiglio Nazionale Consumatori e Utenti)

Sig. Sandro MASCIA

Direttore dell'Ufficio di Confagricoltura a Bruxelles

Sig. Alberto MAZZOLA

Responsabile degli Affari Internazionali delle Ferrovie dello Stato Italiane – Vice Presidente Gruppo Trasporti Business Europe

Sig. Stefano PALMIERI

Area Politiche Europee ed Internazionali della CGIL (Confederazione Generale Italiana del Lavoro)

Sig. Antonello PEZZINI

Professore di Economia e gestione delle imprese nell'Unione europea all'Università degli Studi di Bergamo – Imprenditore nel settore tecnico-tessile

Sig. Maurizio REALE

Direttore dell'Ufficio di Rappresentanza per le Relazioni con le Istituzioni dell'Unione Europea di Coldiretti

Sig. Claudio ROTTI

Presidente di AICE (Associazione Italiana Commercio Estero)

Sig. Marco VEZZANI

Vice Presidente Nazionale CIDA

ΚΥΠΡΟΣ

Mr Michalis ANTONIOU

Assistant Director General, Cyprus Employers & Industrialists Federation

Mr Manthos MAVROMMATIS

Former President, Cyprus Chamber of Commerce and Industry

Mr Nicolaos (Nicos) EPISTITHIOU

Former Secretary General of the Cyprus Hotel Employees Federation OYXEKA-SEK

Mr Andreas PAVLIKKAS

Head of Research and Studies Department, Pancyprian Federation of Labour – PEO

Mr Anastasis YIAPANIS

General Secretary of Panagrotikos Farmers Union

LATVIJA

Mr Vitālijs GAVRILOVS

President of Employers' Confederation of Latvia

Mr Gundars STRAUTMANIS

Vice-president of Latvian Chamber of Commerce and Industry

Ms Ariadna ĀBELTIŅA

Coordinator for External Relations, Free Trade Union Confederation of Latvia

Mr Pēteris KRĪGERS

President of Free Trade Union Confederation of Latvia

Ms Gunta ANČA

Chairperson of the Latvian Umbrella Body for Disability Organisations

SUSTENTO

Ms Baiba MILTOVIČA

International and ES Affairs Adviser of Latvian National Association for Consumer Protection

Mr Gustavs NORKĀRKLIS

Chairman of the Board of Association of Latvian Organic Agriculture

LUXEMBOURG

Monsieur Henri WAGENER

Conseiller auprès de Fedil, Business Federation Luxembourg

Monsieur Raymond HENCKS

Conseiller auprès de la Chambre des fonctionnaires et employés publics

Monsieur Jean-Claude REDING

Président de la Chambre des Salariés

Monsieur Norbert GEISEN

Président honoraire de la Fédération des Artisans

Madame Josiane WILLEMS

Directrice de la Centrale paysanne

MAGYARORSZÁG

Dr András EDELÉNYI

Expert, Hungarian Chamber of Commerce and Industry

Dr István KOMORÓCZKI

Economic Advisor to the President of COOP Federation

Ms Katalin Elza SÜLE

President, Hungarian Chamber of Agriculture of Zala County

President, National Association of Hungarian Farmers' Societies of Zala County

Ms Júlia Borbála VADÁSZ

Permanent Delegate in Brussels of the Confederation of Hungarian Employers and Industrialists

Dr Piroska KÁLLAY

Coordinator for Committees (Equality, Youth, International, Pensioners) of the LIGA-Democratic League of Independent Trade Unions

Ms Erika NEMESKÉRINÉ KOLLER

International secretary at the Forum for the Co-operation of Trade Unions

Dr Miklós PÁSZTOR

Expert, National Federation of Workers' Council

Dr János WELTNER

Senior consultant, Semmelweis University in Budapest

Dr Etele BARÁTH

Hon. university professor, Hungarian Society for URBAN Planning

Dr Ágnes CSER

Representative of the Hungarian Alliance for Children and Youth

Ms Kinga JOÓ

Vice-president, National Association of Large Families

Mr Ákos TOPOLÁNSZKY

President, Federation of the Hungarian Drug Therapeutic Institutes

MALTA

Mr Stefano MALLIA

Former President of the Malta Chamber of Commerce and Industry and an ex-officio Council Member and Member of the Chamber Statute Revision Committee

Mr Tony ZAHRA

President, Malta Hotels and Restaurants Association

Mr Charles VELLA

Research & Information Executive; Secretary to the GWU National Council

Dr Philip VON BROCKDORFF

Consultant, Union Ħaddiema Magħqudin

Mr Ben RIZZO

President, Civil Society Committee within the Malta Council for Economic and Social Development (MCESD)

NEDERLAND

Mr Winand Leo Emile QUAEDVLIEG

Head, Brussels office, VNO-NCW and MKB Nederland

Mr Klaas Johan OSINGA

Senior Adviser, International Affairs at LTO NEDERLAND

Mrs Marjolijn BULK

Adviser, European Affairs at FNV

Mr Martinus Cornelis SIECKER

Former Trade Union Official, Netherlands Trade Union Federation (FNV)

Mrs Annie VAN WEZEL

Policy Adviser, European and International Affairs at FNV

Mrs Melanie I. BOUWKNEGT

Advisor, CNV Nederland

Mrs Cathelijne C.J. MULLER

Advisor, VCP

Mr Dick WESTENDORP

Former President, „consumentenbond“

Mr Jan Willem Hendrik DIRX

Advisor and directorate secretariat to the management of „Natuur and Milieu“. Responsible for the „groene11“ (partnership between the main Dutch nature and environmental organisations)

ÖSTERREICH

Ms Christa SCHWENG

Senior Advisor of the „Wirtschaftskammer Österreich“ (Austrian Economic Chamber); department for social policy and health

Mr Michael IKRATH

Secretary General of the „Österreichischer Sparkassenverband“ (Austrian Association of savings banks)

Mr Gerhard RIEMER

Consultant of the „Vereinigung der Österreichischen Industrie“ (Federation of the Austrian Industry)

Mr Ferdinand MAIER

Former Secretary General of the „Österreichischer Raiffeisenverband“ (Austrian Raiffeisen-Association)

Mr Thomas DELAPINA

Senior advisor of the „Arbeiterkammer Wien“ (Chamber of Labour of the Federal Land Vienna)

Mr Thomas WAGNSONNER

Deputy Director of the „Arbeiterkammer Niederösterreich“ (Chamber of Labour of the Federal Land of Lower Austria)

Mr Oliver RÖPKE

Head of the „ÖGB-Europabüro an der Ständigen Vertretung Österreichs bei der ES in Brüssel“ (Bureau for European Affairs of the Austrian Trade Union at the Permanent Representative of Austria at the ES in Brussels)

Mr Wolfgang GREIF

Head of the department of the „ÖGB“ (Austrian Trade Union Association) betreffend „Europa, Konzerne und Internationale Beziehungen“ (Europe, multinational companies and international relations)

Mr Thomas KATTNIG

Head of the „Bereich für Internationales, ES und Daseinsvorsorge in der Gewerkschaft der Gemeindebediensteten sowie der Gewerkschaft für Kunst, Medien, Sport und freie Berufe“ (in the field of international affairs, ES and services of general interest of the trade union for employees of municipalities as well as for the trade union of media, sports and independent professions)

Mr Rudolf KOLBE

President of the „Kammer der Architekten und Ingenieurkonsulenten für Oberösterreich und Salzburg“ (Chamber of architects and consultants for engineering for the Federal Land of Upper Austria and the Federal Land of Salzburg)

Mr Andreas THURNER

Officer of the „Landwirtschaftskammer Österreich–Büro Brüssel“ (Chamber of agriculture in Austria – Office in Brussels)

Mr Alfred GAJDOSIK

Employee of „Hotel Marriott/PCC-Erhaltungs- und ErrichtungsgesmbH“ (Marriott Hotel Vienna/(PCC-preservation and accommodation-limited partnership company)

POLSKA

Mr Jacek Piotr KRAWCZYK

Vice-president, Confederation Lewiatan

Mr Lech Józef PILAWSKI

Director General, Confederation Lewiatan

Mr Andrzej MALINOWSKI

President, Employers of Poland

Mr Janusz PIETKIEWICZ

Vice-president, Employers of Poland

Mr Jarosław Maciej MULEWICZ

Consultant, Association of Employers Business Centre Club

Mr Krzysztof OSTROWSKI

Director of the Interventions Bureau, Association of Employers Business Centre Club

Mr Jan KLIMEK

Vice-president, Polish Craft Association

Mrs Dorota GARDIAS

Expert, Trade Union Forum

Mrs Wioletta JANOSZKA

Member of the Board, Trade Union Forum

Mr Andrzej ADAMCZYK

Secretary of the Foreign Affairs Office, Independent and Self-Governing Trade Union „Solidarność“

Mr Marian KRZAKLEWSKI

Expert, Independent and Self-Governing Trade Union „Solidarność“

Mr Franciszek Bogdan BOBROWSKI

Vice-president, All-Poland Alliance of Trade Unions

Mr Wincenty Sławomir BRONIARZ

President of the Polish Teachers' Union/All-Poland Alliance of Trade Unions

Mr Adam ROGALEWSKI

Expert, All-Poland Alliance of Trade Unions

Mr Krzysztof Stanisław BALON

Secretary of the Programming Committee, Working Community of Associations of Social Organisations WRZOS

Mrs Karolina Lidia DRESZER-SMALEC

Expert, All-Poland Federation of Non-Governmental Organisations

Mr Krzysztof KAMIENIECKI

Expert, Polish Ecological Club

Mr Michał Grzegorz MODRZEJEWSKI

Honorary President of the Union of the Rural Youth

Mr Krzysztof Jerzy PATER

Member, Polish Scouting Association

Mrs Elżbieta Maria SZADZIŃSKA

Expert, Consumers Federation

Mrs Teresa TISZBIEREK

Expert, Association of the Voluntary Fire Brigades of the Republic of Poland

PORTUGAL

Mr Gonçalo Cristóvão Aranha da Gama LOBO XAVIER

Adviser to the Management Board of AIMMAP – the Association of Portuguese Metallurgical, Mechanical Engineering and Similar Industrial Companies; Member appointed by CIP – Confederation of Enterprises of Portugal, since January 2013 (CIP)

Mr Luís Miguel CORREIA MIRA

Secretary-general, Portuguese Farmers' Confederation (CAP)

Mr Pedro D'ALMEIDA FREIRE

Vice-president, Confederation of Portuguese Commerce and Services (CCP)

Mr Paulo BARROS VALE

Businessman, Director of the Portuguese Business Association (AEP)

Mr Mário David FERREIRINHA SOARES

Professor, Member of the National Council of the General Confederation of Portuguese Workers – Inter-union (CGTP-IN)

Mr Carlos Manuel ALVES TRINDADE

Member of the Executive Committee, National Council of the Portuguese General Workers' Confederation (CGTP-IN)

Mr Carlos Manuel SIMÕES DA SILVA

Secretary-General of UGT (União Geral de Trabalhadores/Portuguese General Workers Trade-Union)

Mr João DIAS DA SILVA

Vice-President of the Board of the Teachers' Trade Union for the North Region

Mr Jorge PEGADO LIZ

Lawyer, Consumer Protection Association (DECO)

Mr Carlos Matias RAMOS

President of the Portuguese Association of Engineers

Mr Francisco Bernardino da SILVA

Secretary-general of CONFAGRI, President of the Portuguese National Federation of Mutual Agricultural Credit Banks (Portuguese Cooperative Banks) (FENACAM)

Mr Lino da SILVA MAIA

President of the National Confederation of Solidarity Institutions (CNIS)

ROMÂNIA

Petru Sorin DANDEA

Vice-president at The National Trade Union Confederation Cartel ALFA

Dumitru FORNEA

Confederal Secretary responsible for the International Relations of the National Trade Union Confederation – MERIDIAN

Minel IVAȘCU

Secretary General at The National Trade Union Block (BNS)

Liviu LUCA

Prim-vice-president at The National Trade Union Confederation CNSLR-FRATIA

Sabin RUSU

Secretary General – Confederation of Democratic Trade Unions in Romania

Ana BONTEA

Director of the Department for Legal Affairs and Social Dialogue, National Council of Small and Medium Sized Private Enterprises in Romania (CNIPMMR)

Mihai MANOLIU

President, The Confederation of Romanian Employers (CNPR)

Aurel Laurențiu PLOSCEANU

President, General Union of Industrialists in Romania (UGIR)

Octavian Cătălin ALBU

Secretary General of Romanian National Employers Organisation (PNR)

Irinel Eduard FLORIA

Employers Confederation Concordia (Concordia)

Cristian PÎRVULESCU

President, Asociația Pro Democrația (ApD), non-governmental, non-profit association

Ionuț SIBIAN

Executive Director, Civil Society Development Foundation (CSDF)

Mihai IVAȘCU

Camera de Comerț și Industrie a României

Marius Eugen OPRAN

Institutul Național de C& D pentru Fizică și Inginerie Nucleară; Institutul Național de C&D Fizica Laserelor Plasmei și Radiației;

Victor ALISTAR

Transparency International România

SLOVENIJA

Mr Jože SMOLE

Secretary General, ZDS – Association of Employers of Slovenia

Mr Dare STOJAN

Director, Businessman, AVITEL d.o.o.

Ms Nadja GÖTZ

Legal Adviser of Public Services Trade Unions Confederation of Slovenia

Mr Jakob Krištof POČIVAVŠEK

Secretary General of the Confederation of Trade Unions of Slovenia PERGAM

Mr Andrej ZORKO

Executive Secretary, Governing Board of the Slovenian Association of Free Trade Unions

Mr Primož ŠPORAR

Chief Executive Officer of SKUP, Association of Private Institutes

Mr Branko RAVNIK

Director of Chamber of Agriculture and Forestry of Slovenia (CAFS)

SLOVENSKO

Mr Peter MIHÓK

President of the Slovak Chamber of Commerce and Industry and Vice President of the Economic and Social Council of the Slovak Republic

Ms Martina ŠIRHALOVÁ

Project manager, Federation of employers' associations (AZZZ)

Ms Jarmila DÚBRAVSKÁ

Director of the Department of Agriculture and Services, Slovak Agriculture and Food Chamber (SPPK)

Mr Emil MACHYNA

President of the Slovak Metalworkers Federation (KOVO)

Mr Anton SZALAY

President of the Slovak Trade Union of Health and Social Services

Ms Mária MAYEROVÁ

President of the Slovak Trade Union of Public Administration and Culture (SLOVES)

Mr Vladimír BÁLEŠ

Professor, Slovak University of Technology in Bratislava

Mr Juraj SIPKO

Director of the Institute of Economic Research, Slovak Academy of Science

Mr Rudolf KROPIL

President of the Slovak Rectors' Conference

SUOMI

Ms Tellervo KYLÄ-HARAKKA-RUONALA

Director, Infrastructure and Environment, Confederation of Finnish Industries

Mr Jukka AHTELA

LL.M., Chairman of the Board, Senior Advisor, Ahtela Consulting Oy

Mr Timo VUORI

Executive Vice President, Finland Chamber of Commerce

Mr Markus PENTTINEN

Head of International Affairs, Confederation of Professional and Managerial Staff in Finland Akava

Mr Pekka RISTELÄ

Director, FinUnions – Finnish Trade Union Representation to the ES

Ms Marianne MUONA

Senior Advisor on International Affairs, Finnish Confederation of Professionals STTK

Ms Pirkko RAUNEMAA

M.Sc. (Agriculture and Forestry), Council of Home Economics and Consumer Associations

Mr Simo TIAINEN

Director, Office of Finnish Agriculture and Cooperatives, Central Union of Agricultural Producers and Forest Owners MTK

Mr Pasi MOISIO

Director, Permanent Representative to the ES of the Finnish transport and logistics organisations

SVERIGE

Ms Karin Ebba Sofia EKENGER

Director/Senior Advisor, Confederation of Swedish Enterprise

Mr Nils-Olof Krister ANDERSSON

Head of the Tax Policy Department, Confederation of Swedish Enterprise

Mr Thord Stefan BACK

Director Sustainable Logistics, Swedish Confederation of Transport Enterprises

Mr Erik Rolf Lennart SVENSSON

Board Member, Almega AB

Ms Ellen Paula NYGREN

Ombudsman, Swedish Trade Union Confederation

Mr Frank Thomas ABRAHAMSSON

Swedish Trade Union for Service and Communications Employees

Ms Berivan Muhriban ÖNGÖRUR

International Secretary, Swedish Confederation of Professional Employees

Mr Bo Gunnar Alexander JANSSON

President, National Union of Teachers in Sweden

Ms Ariane Elisabeth RODERT

ES Policy Advisor, National Forum for Voluntary Organizations

Mr Oskar Kristersson WALLNER

Expert, National Council of Swedish Youth Organisations (LSU)

Ms Sofia Karin Anna BJÖRNSSON

Acting director, Federation of Swedish Farmers (LRF), Brussels Office

Ms Ulrika WESTERLUND

President, Swedish Federation for Lesbian, Gay, Bisexual and Transgender Rights (RFSL)

UNITED KINGDOM

Mr George Traill LYON

Independent Lawyer – formerly BAE Systems

Mr Roger Martin BARKER

Director, Corporate Governance and Professional Standards, Institute of Directors

Ms Brenda KING

Director, African and Caribbean Diversity

Dr David John SEARS

Consultant and former Deputy Director General British Chamber of Commerce

Ms Madi SHARMA

Entrepreneur and consultant and Founder of Womens Economic and Social Think Tank and Make a Difference Ideas Centre supporting female empowerment

Mr John WALKER

Director of European Alliance of Small Business, Business Consultant and former National Chairman of Federation of Small Business

Mr Jonathan PEEL

Business and Trade Consultant

Mr Brendan James BURNS

Management Consultant and Financial Investor

Mr Brian CURTIS

Former Chair/President in National Union of Rail, Maritime and Transport Workers and WTUC

Ms Diane KELLY

UNISON Assistant Branch Secretary

Ms Kathleen WALKER SHAW

Head of European Office for GMB Trade Union

Ms Agnes TOLMIE

Senior Union Representative, UNITE Union, and Manager, Royal Bank of Scotland

Ms Judy MCKNIGHT

Former General Secretary, National Association of Probation Officers (NAPO)

Mr Nicholas CROOK

Head of International Relations, UNISON, and member of the Executive of the European Federation of Public Service Unions

Mr Amarjite SINGH

CWU Branch Secretary, Royal Mail. Chair of CWU National Race Advisory Board

Mr Martin MAYER

First Yorkshire Bus PLC, UNITE Branch Secretary

Dr Rose D'SA

Consultant in ES, Commonwealth and International Law including legal education and Distance Learning

Ms Jane MORRICE

Communications Consultant, Deputy Chief Equality Commissioner – Northern Ireland

Sir Stuart ETHERINGTON

Chief Executive for the National Council for Voluntary Organisations (NCVO)

Mr Michael SMYTH

Economist, Academic, University of Ulster

Mr Tom JONES

Farmer; Vice-President of the Wales Council for Voluntary Action (WCVA)

Ms Irene OLDFATHER

Director, Health and Social Care Alliance

Ms Marina YANNAKOUDAKIS

Consultant on Women's Rights

Sir Graham WATSON

Managing Director, Consultant, Honorary President and co-founder of Climate Parliament (London) and Chairman of Europe Active, the European Health and Fitness Association

---

| 24.9.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 248/80 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 248/80

---

TARYBOS SPRENDIMAS (ES) 2015/1601

2015 m. rugsėjo 22 d.

kuriuo Italijos ir Graikijos labui nustatomos laikinosios priemonės tarptautinės apsaugos srityje

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 78 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę (1),

kadangi:

| (1) | pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 78 straipsnio 3 dalį vienoje arba keliose valstybėse narėse dėl staigaus trečiųjų šalių piliečių antplūdžio susidarius nepaprastajai padėčiai, Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu ir pasikonsultavusi su Europos Parlamentu, gali patvirtinti laikinąsias priemones atitinkamos valstybės narės ar kelių valstybių narių labui; |
| --- | --- |

(1)

pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 78 straipsnio 3 dalį vienoje arba keliose valstybėse narėse dėl staigaus trečiųjų šalių piliečių antplūdžio susidarius nepaprastajai padėčiai, Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu ir pasikonsultavusi su Europos Parlamentu, gali patvirtinti laikinąsias priemones atitinkamos valstybės narės ar kelių valstybių narių labui;

| (2) | pagal SESV 80 straipsnį Sąjungos politikai pasienio kontrolės, prieglobsčio ir imigracijos srityse ir jos įgyvendinimui turi būti taikomas solidarumo ir teisingo atsakomybės pasidalijimo tarp valstybių narių principas, o šioje srityje priimtuose Sąjungos aktuose turi būti numatytos atitinkamos šio principo įgyvendinimo priemonės; |
| --- | --- |

(2)

pagal SESV 80 straipsnį Sąjungos politikai pasienio kontrolės, prieglobsčio ir imigracijos srityse ir jos įgyvendinimui turi būti taikomas solidarumo ir teisingo atsakomybės pasidalijimo tarp valstybių narių principas, o šioje srityje priimtuose Sąjungos aktuose turi būti numatytos atitinkamos šio principo įgyvendinimo priemonės;

| (3) | pastarojo meto krizė Viduržemio jūros regione paskatino Sąjungos institucijas nedelsiant pripažinti, kad minėtas regionas susiduria su išskirtiniais migracijos srautais, todėl reikia imtis konkrečių solidarumo su pirmosiomis su migrantų antplūdžiu susiduriančiomis valstybėmis narėmis priemonių. Konkrečiai, 2015 m. balandžio 20 d. bendrame užsienio ir vidaus reikalų ministrų posėdyje Komisija pristatė dešimties punktų planą, kuriame nustatyti skubūs veiksmai, kurių turi būti imtasi reaguojant į krizę, įskaitant įsipareigojimą apsvarstyti skubaus perkėlimo Europos Sąjungoje mechanizmo sukūrimo galimybes; |
| --- | --- |

(3)

pastarojo meto krizė Viduržemio jūros regione paskatino Sąjungos institucijas nedelsiant pripažinti, kad minėtas regionas susiduria su išskirtiniais migracijos srautais, todėl reikia imtis konkrečių solidarumo su pirmosiomis su migrantų antplūdžiu susiduriančiomis valstybėmis narėmis priemonių. Konkrečiai, 2015 m. balandžio 20 d. bendrame užsienio ir vidaus reikalų ministrų posėdyje Komisija pristatė dešimties punktų planą, kuriame nustatyti skubūs veiksmai, kurių turi būti imtasi reaguojant į krizę, įskaitant įsipareigojimą apsvarstyti skubaus perkėlimo Europos Sąjungoje mechanizmo sukūrimo galimybes;

| (4) | 2015 m. balandžio 23 d. susitikime Europos Vadovų Taryba nusprendė, inter alia, stiprinti vidaus solidarumą bei atsakomybę, ir visų pirma įsipareigojo teikti didesnę pagalbą nepaprastosios padėties atveju pirmosioms su migrantų antplūdžiu susiduriančioms valstybėms narėms ir apsvarstyti skubaus perkėlimo tarp valstybių narių organizavimo savanorišku pagrindu galimybes, taip pat nusiųsti Europos prieglobsčio paramos biuro (EASO) grupes į valstybes nares, kurios pirmosios susiduria su migrantų antplūdžiu, siekiant bendrai tvarkyti tarptautinės apsaugos prašymus, įskaitant registravimą ir pirštų atspaudų ėmimą; |
| --- | --- |

(4)

2015 m. balandžio 23 d. susitikime Europos Vadovų Taryba nusprendė, inter alia, stiprinti vidaus solidarumą bei atsakomybę, ir visų pirma įsipareigojo teikti didesnę pagalbą nepaprastosios padėties atveju pirmosioms su migrantų antplūdžiu susiduriančioms valstybėms narėms ir apsvarstyti skubaus perkėlimo tarp valstybių narių organizavimo savanorišku pagrindu galimybes, taip pat nusiųsti Europos prieglobsčio paramos biuro (EASO) grupes į valstybes nares, kurios pirmosios susiduria su migrantų antplūdžiu, siekiant bendrai tvarkyti tarptautinės apsaugos prašymus, įskaitant registravimą ir pirštų atspaudų ėmimą;

| (5) | 2015 m. balandžio 28 d. rezoliucijoje Europos Parlamentas pakartojo, kad Sąjunga savo atsaką į pastaruoju metu Viduržemio jūroje įvykusias pražūtingas nelaimes turi grįsti solidarumu bei sąžiningu dalijimusi atsakomybe ir šioje srityje labiau remti tas valstybes nares, į kurias atvyksta daugiausia (absoliučiais arba santykiniais skaičiais) pabėgėlių ir tarptautinės apsaugos prašytojų; |
| --- | --- |

(5)

2015 m. balandžio 28 d. rezoliucijoje Europos Parlamentas pakartojo, kad Sąjunga savo atsaką į pastaruoju metu Viduržemio jūroje įvykusias pražūtingas nelaimes turi grįsti solidarumu bei sąžiningu dalijimusi atsakomybe ir šioje srityje labiau remti tas valstybes nares, į kurias atvyksta daugiausia (absoliučiais arba santykiniais skaičiais) pabėgėlių ir tarptautinės apsaugos prašytojų;

| (6) | pirmosios su migrantų antplūdžiu susiduriančios valstybės narės turėtų ne tik imtis priemonių prieglobsčio srityje, bet ir dėti daugiau pastangų, kad įdiegtų priemones, skirtas susitvarkyti su mišriais migracijos srautais prie Europos Sąjungos išorės sienų. Tomis priemonėmis turėtų būti apsaugotos asmenų, kuriems reikia tarptautinės apsaugos, teisės ir užkertamas kelias neteisėtai migracijai; |
| --- | --- |

(6)

pirmosios su migrantų antplūdžiu susiduriančios valstybės narės turėtų ne tik imtis priemonių prieglobsčio srityje, bet ir dėti daugiau pastangų, kad įdiegtų priemones, skirtas susitvarkyti su mišriais migracijos srautais prie Europos Sąjungos išorės sienų. Tomis priemonėmis turėtų būti apsaugotos asmenų, kuriems reikia tarptautinės apsaugos, teisės ir užkertamas kelias neteisėtai migracijai;

| (7) | 2015 m. birželio 25–26 d. posėdyje Europos Vadovų Taryba nusprendė, inter alia, kad su trimis itin svarbiais aspektais – perkėlimu Europos Sąjungoje/perkėlimu į ES, grąžinimu/readmisija/reintegracija ir bendradarbiavimu su kilmės bei tranzito šalimis – susijęs darbas turėtų būti vykdomas lygiagrečiai. Atsižvelgdama į susidariusią nepaprastąją padėtį ir į įsipareigojimą stiprinti solidarumą ir atsakomybę, Europos Vadovų Taryba susitarė visų pirma dėl 40 000 asmenų, kuriems akivaizdžiai reikia tarptautinės apsaugos, laikino ir išimties tvarka per dvejus metus vykdytino perkėlimo iš Italijos ir Graikijos į kitas valstybes nares mechanizmo, kuriame dalyvautų visos valstybės narės; |
| --- | --- |

(7)

2015 m. birželio 25–26 d. posėdyje Europos Vadovų Taryba nusprendė, inter alia, kad su trimis itin svarbiais aspektais – perkėlimu Europos Sąjungoje/perkėlimu į ES, grąžinimu/readmisija/reintegracija ir bendradarbiavimu su kilmės bei tranzito šalimis – susijęs darbas turėtų būti vykdomas lygiagrečiai. Atsižvelgdama į susidariusią nepaprastąją padėtį ir į įsipareigojimą stiprinti solidarumą ir atsakomybę, Europos Vadovų Taryba susitarė visų pirma dėl 40 000 asmenų, kuriems akivaizdžiai reikia tarptautinės apsaugos, laikino ir išimties tvarka per dvejus metus vykdytino perkėlimo iš Italijos ir Graikijos į kitas valstybes nares mechanizmo, kuriame dalyvautų visos valstybės narės;

| (8) | konkrečias valstybių narių aplinkybes lemia visų pirma migrantų srautai kituose geografiniuose regionuose, tokiuose kaip Vakarų Balkanų migracijos maršrutas; |
| --- | --- |

(8)

konkrečias valstybių narių aplinkybes lemia visų pirma migrantų srautai kituose geografiniuose regionuose, tokiuose kaip Vakarų Balkanų migracijos maršrutas;

| (9) | 2014 m. kelios valstybės narės susidūrė su dideliu į jų teritorijas atvykstančių migrantų, įskaitant tarptautinės apsaugos prašytojus, bendro skaičiaus padidėjimu; kai kurios susiduria su šia problema ir 2015 m. Kelioms valstybėms narėms Komisija suteikė skubią finansinę paramą, o EASO – operatyvinę paramą, kad padėtų joms spręsti su šio skaičiaus padidėjimu susijusias problemas; |
| --- | --- |

(9)

2014 m. kelios valstybės narės susidūrė su dideliu į jų teritorijas atvykstančių migrantų, įskaitant tarptautinės apsaugos prašytojus, bendro skaičiaus padidėjimu; kai kurios susiduria su šia problema ir 2015 m. Kelioms valstybėms narėms Komisija suteikė skubią finansinę paramą, o EASO – operatyvinę paramą, kad padėtų joms spręsti su šio skaičiaus padidėjimu susijusias problemas;

| (10) | tarp didelį spaudimą patyrusių ir neseniai tragiškus įvykius Viduržemio jūroje išgyvenusių valstybių narių visų pirma Italija ir Graikija susidūrė su precedento neturinčiais migrantų, įskaitant tarptautinės apsaugos prašytojus, kuriems akivaizdžiai reikia tarptautinės apsaugos, atvykstančių į jų teritorijas ir sukeliančių didelį spaudimą jų migracijos ir prieglobsčio sistemoms, srautais; |
| --- | --- |

(10)

tarp didelį spaudimą patyrusių ir neseniai tragiškus įvykius Viduržemio jūroje išgyvenusių valstybių narių visų pirma Italija ir Graikija susidūrė su precedento neturinčiais migrantų, įskaitant tarptautinės apsaugos prašytojus, kuriems akivaizdžiai reikia tarptautinės apsaugos, atvykstančių į jų teritorijas ir sukeliančių didelį spaudimą jų migracijos ir prieglobsčio sistemoms, srautais;

| (11) | 2015 m. liepos 20 d., atsižvelgiant į konkrečią padėtį atskirose valstybėse narėse, bendru sutarimu buvo priimta Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų rezoliucija dėl 40 000 asmenų, kuriems akivaizdžiai reikia tarptautinės apsaugos, perkėlimo iš Graikijos ir Italijos. Per dvejus metus 24 000 asmenų bus perkelti iš Italijos ir 16 000 asmenų bus perkelti iš Graikijos; 2015 m. rugsėjo 14 d. Taryba priėmė Sprendimą (ES) 2015/1523 (2), kuriuo numatomas laikinas ir išimtinis asmenų, kuriems akivaizdžiai reikia tarptautinės apsaugos, perkėlimo iš Italijos ir Graikijos į kitas valstybes nares, mechanizmas; |
| --- | --- |

(11)

2015 m. liepos 20 d., atsižvelgiant į konkrečią padėtį atskirose valstybėse narėse, bendru sutarimu buvo priimta Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų rezoliucija dėl 40 000 asmenų, kuriems akivaizdžiai reikia tarptautinės apsaugos, perkėlimo iš Graikijos ir Italijos. Per dvejus metus 24 000 asmenų bus perkelti iš Italijos ir 16 000 asmenų bus perkelti iš Graikijos; 2015 m. rugsėjo 14 d. Taryba priėmė Sprendimą (ES) 2015/1523 (2), kuriuo numatomas laikinas ir išimtinis asmenų, kuriems akivaizdžiai reikia tarptautinės apsaugos, perkėlimo iš Italijos ir Graikijos į kitas valstybes nares, mechanizmas;

| (12) | per pastaruosius mėnesius migracijos spaudimas prie pietinių išorės sausumos ir jūros sienų vėl smarkiai išaugo, o dėl didėjančio į Graikiją atvykstančių ir iš jos išvykstančių migrantų skaičiaus toliau keičiasi migracijos srautų kryptis: vidurio Viduržemio jūros dalies maršrutą keičia rytų Viduržemio jūros dalies maršrutas ir toliau judama Vakarų Balkanų maršruto kryptimi. Atsižvelgiant į tokią padėtį, turėtų būti taikomos tolesnės laikinosios priemonės siekiant mažinti spaudimą prieglobsčio sistemoms iš Italijos ir Graikijos; |
| --- | --- |

(12)

per pastaruosius mėnesius migracijos spaudimas prie pietinių išorės sausumos ir jūros sienų vėl smarkiai išaugo, o dėl didėjančio į Graikiją atvykstančių ir iš jos išvykstančių migrantų skaičiaus toliau keičiasi migracijos srautų kryptis: vidurio Viduržemio jūros dalies maršrutą keičia rytų Viduržemio jūros dalies maršrutas ir toliau judama Vakarų Balkanų maršruto kryptimi. Atsižvelgiant į tokią padėtį, turėtų būti taikomos tolesnės laikinosios priemonės siekiant mažinti spaudimą prieglobsčio sistemoms iš Italijos ir Graikijos;

| (13) | Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienų valdymo agentūros (FRONTEX) duomenimis, per pirmus aštuonis 2015 m. mėnesius dažniausiai neteisėtai Sąjungos sieną kirsdavo vidurio ir rytų Viduržemio jūros maršrutais atvykstantys asmenys. Nuo 2015 m. pradžios į Italiją neteisėtai atvyko apie 116 000 migrantų (įskaitant maždaug 10 000 neteisėtų migrantų, kuriuos užregistravo vietos valdžios institucijos, tačiau šiuos duomenis dar turi patvirtinti FRONTEX). 2015 m. gegužės–birželio mėn. FRONTEX nustatė 34 691 neteisėto sienos kirtimo atvejį, o liepos–rugpjūčio mėn. – 42 356 atvejus – 20 % daugiau. 2015 m. į Graikiją taip pat atvyko labai daug neteisėtų migrantų (daugiau kaip 211 000 asmenų, įskaitant maždaug 28 000 neteisėtų migrantų, kuriuos užregistravo vietos valdžios institucijos, tačiau šiuos duomenis dar turi patvirtinti FRONTEX). 2015 m. gegužės–birželio mėn. FRONTEX nustatė 53 624 neteisėto sienos kirtimo atvejus, o liepos–rugpjūčio mėn. – 137 000 atvejų – 250 % daugiau. Didelę dalį tuose dviejuose regionuose nustatytų neteisėtų migrantų skaičiaus sudarė migrantai iš tų šalių, kurių piliečių prašymų patenkinimo lygis, remiantis Eurostato duomenimis, Sąjungoje yra aukštas; |
| --- | --- |

(13)

Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienų valdymo agentūros (FRONTEX) duomenimis, per pirmus aštuonis 2015 m. mėnesius dažniausiai neteisėtai Sąjungos sieną kirsdavo vidurio ir rytų Viduržemio jūros maršrutais atvykstantys asmenys. Nuo 2015 m. pradžios į Italiją neteisėtai atvyko apie 116 000 migrantų (įskaitant maždaug 10 000 neteisėtų migrantų, kuriuos užregistravo vietos valdžios institucijos, tačiau šiuos duomenis dar turi patvirtinti FRONTEX). 2015 m. gegužės–birželio mėn. FRONTEX nustatė 34 691 neteisėto sienos kirtimo atvejį, o liepos–rugpjūčio mėn. – 42 356 atvejus – 20 % daugiau. 2015 m. į Graikiją taip pat atvyko labai daug neteisėtų migrantų (daugiau kaip 211 000 asmenų, įskaitant maždaug 28 000 neteisėtų migrantų, kuriuos užregistravo vietos valdžios institucijos, tačiau šiuos duomenis dar turi patvirtinti FRONTEX). 2015 m. gegužės–birželio mėn. FRONTEX nustatė 53 624 neteisėto sienos kirtimo atvejus, o liepos–rugpjūčio mėn. – 137 000 atvejų – 250 % daugiau. Didelę dalį tuose dviejuose regionuose nustatytų neteisėtų migrantų skaičiaus sudarė migrantai iš tų šalių, kurių piliečių prašymų patenkinimo lygis, remiantis Eurostato duomenimis, Sąjungoje yra aukštas;

| (14) | Eurostato ir EASO duomenimis Italijoje 2015 m. sausio–liepos mėn. tarptautinės apsaugos prašymus pateikė 39 183 asmenys, palyginti su 30 755 tuo pačiu laikotarpiu 2014 m. (27 % daugiau). Graikijoje prašymų skaičius augo panašiu tempu; šioje šalyje pateikti 7 475 prašymai (30 % daugiau); |
| --- | --- |

(14)

Eurostato ir EASO duomenimis Italijoje 2015 m. sausio–liepos mėn. tarptautinės apsaugos prašymus pateikė 39 183 asmenys, palyginti su 30 755 tuo pačiu laikotarpiu 2014 m. (27 % daugiau). Graikijoje prašymų skaičius augo panašiu tempu; šioje šalyje pateikti 7 475 prašymai (30 % daugiau);

| (15) | įgyvendinant migracijos ir prieglobsčio politiką jau imtasi daug veiksmų Italijai ir Graikijai paremti, be kita ko, joms skirta didelė pagalba nepaprastosios padėties atveju ir EASO operatyvinė parama. Italija ir Graikija 2007–2013 m. buvo antra ir trečia pagal pagalbos dydį finansinės paramos pagal Solidarumo ir migracijos srautų valdymo bendrąją programą (SOLID) gavėjos, be to, jos gavo nemenką papildomą pagalbą nepaprastosios padėties atveju. Tikėtina, kad 2014–2020 m. Italija ir Graikija išliks pagrindinės Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondo (PMIF) paramos gavėjos; |
| --- | --- |

(15)

įgyvendinant migracijos ir prieglobsčio politiką jau imtasi daug veiksmų Italijai ir Graikijai paremti, be kita ko, joms skirta didelė pagalba nepaprastosios padėties atveju ir EASO operatyvinė parama. Italija ir Graikija 2007–2013 m. buvo antra ir trečia pagal pagalbos dydį finansinės paramos pagal Solidarumo ir migracijos srautų valdymo bendrąją programą (SOLID) gavėjos, be to, jos gavo nemenką papildomą pagalbą nepaprastosios padėties atveju. Tikėtina, kad 2014–2020 m. Italija ir Graikija išliks pagrindinės Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondo (PMIF) paramos gavėjos;

| (16) | dėl tebesitęsiančio nestabilumo ir konfliktų Italijos ir Graikijos artimiausiose kaimyninėse šalyse ir migracijos srautų padarinių kitoms valstybėms narėms labai tikėtina, kad šių šalių migracijos ir prieglobsčio sistemos toliau patirs nemažą ir vis didesnį spaudimą, o didelei daliai migrantų gali reikėti tarptautinės apsaugos. Tai rodo, kad itin svarbu pademonstruoti solidarumą su Italija ir Graikija ir papildyti veiksmus, kurių jau imtasi, laikinosiomis priemonėmis prieglobsčio ir migracijos srityje; |
| --- | --- |

(16)

dėl tebesitęsiančio nestabilumo ir konfliktų Italijos ir Graikijos artimiausiose kaimyninėse šalyse ir migracijos srautų padarinių kitoms valstybėms narėms labai tikėtina, kad šių šalių migracijos ir prieglobsčio sistemos toliau patirs nemažą ir vis didesnį spaudimą, o didelei daliai migrantų gali reikėti tarptautinės apsaugos. Tai rodo, kad itin svarbu pademonstruoti solidarumą su Italija ir Graikija ir papildyti veiksmus, kurių jau imtasi, laikinosiomis priemonėmis prieglobsčio ir migracijos srityje;

| (17) | 2015 m. rugsėjo 22 d. Taryba atkreipė dėmesį į valstybių narių norą ir pasirengimą dalyvauti perkeliant į kitas valstybes nares 120 000 asmenų, kuriems akivaizdžiai reikia tarptautinės apsaugos, laikantis solidarumo ir teisingo atsakomybės pasidalijimo tarp valstybių narių principų, kuriais yra grindžiama Sąjungos prieglobsčio ir migracijos politika. Todėl Taryba nusprendė priimti šį sprendimą; |
| --- | --- |

(17)

2015 m. rugsėjo 22 d. Taryba atkreipė dėmesį į valstybių narių norą ir pasirengimą dalyvauti perkeliant į kitas valstybes nares 120 000 asmenų, kuriems akivaizdžiai reikia tarptautinės apsaugos, laikantis solidarumo ir teisingo atsakomybės pasidalijimo tarp valstybių narių principų, kuriais yra grindžiama Sąjungos prieglobsčio ir migracijos politika. Todėl Taryba nusprendė priimti šį sprendimą;

| (18) | reikėtų priminti, kad Sprendimu (ES) 2015/1523 Italijai ir Graikijai nustatyta pareiga užtikrinti struktūrinius sprendimus, kad būtų išspręsta išimtinio spaudimo jų prieglobsčio ir migracijos sistemoms problema, sukuriant tvirtą strateginę atsako į krizinę padėtį sistemą ir intensyvinant vykdomą reformų procesą šiose srityse. Veiksmų planai, kuriuos Italija ir Graikija pateikė šiuo tikslu, turėtų būti atnaujinti atsižvelgiant į šį sprendimą; |
| --- | --- |

(18)

reikėtų priminti, kad Sprendimu (ES) 2015/1523 Italijai ir Graikijai nustatyta pareiga užtikrinti struktūrinius sprendimus, kad būtų išspręsta išimtinio spaudimo jų prieglobsčio ir migracijos sistemoms problema, sukuriant tvirtą strateginę atsako į krizinę padėtį sistemą ir intensyvinant vykdomą reformų procesą šiose srityse. Veiksmų planai, kuriuos Italija ir Graikija pateikė šiuo tikslu, turėtų būti atnaujinti atsižvelgiant į šį sprendimą;

| (19) | atsižvelgiant į tai, kad Europos Vadovų Taryba susitarė dėl tam tikrų tarpusavyje susijusių priemonių, Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai, prireikus ir suteikus atitinkamai valstybei narei galimybę išdėstyti savo požiūrį, tam tikram laikotarpiui sustabdyti šio sprendimo taikymą, jei Italija ar Graikija nesilaikytų šiuo atžvilgiu prisiimtų įsipareigojimų; |
| --- | --- |

(19)

atsižvelgiant į tai, kad Europos Vadovų Taryba susitarė dėl tam tikrų tarpusavyje susijusių priemonių, Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai, prireikus ir suteikus atitinkamai valstybei narei galimybę išdėstyti savo požiūrį, tam tikram laikotarpiui sustabdyti šio sprendimo taikymą, jei Italija ar Graikija nesilaikytų šiuo atžvilgiu prisiimtų įsipareigojimų;

| (20) | 54 000 prašytojų turėtų būti proporcingai perkelti iš Italijos ir Graikijos į kitas valstybes nares nuo 2016 m. rugsėjo 26 d. Taryba ir Komisija turėtų nuolat stebėti padėtį, susijusią su masiniu trečiųjų šalių piliečių antplūdžiu į valstybes nares. Komisija prireikus turėtų pateikti pasiūlymus šiam sprendimui iš dalies pakeisti, kad būtų atsižvelgiama į padėties vietoje pokyčius ir jų įtaką perkėlimo Europos Sąjungoje mechanizmui bei sprendžiamas kintančio spaudimo valstybėms narėms, visų pirma pirmosioms su migrantų antplūdžiu susiduriančioms valstybėms narėms, klausimas. Tai darydama ji turėtų atsižvelgti į valstybės narės – numatomos migrantų priėmėjos – nuomonę.
  Jei šis sprendimas iš dalies keičiamas kitos valstybės narės labui, ta valstybė narė atitinkamo keičiančiojo Tarybos sprendimo įsigaliojimo metu turėtų pateikti Tarybai ir Komisijai veiksmų planą, kuriame būtų numatytos tinkamos priemonės prieglobsčio, pirmojo priėmimo ir grąžinimo srityse, kuriomis būtų didinami jos sistemų minėtose srityse pajėgumai, kokybė ir veiksmingumas, taip pat priemonės, kuriomis siekiama tinkamai įgyvendinti šį sprendimą, kad po šio sprendimo taikymo pabaigos ta valstybė narė būtų geriau pasirengusi tvarkytis su galimu migrantų antplūdžio į jos teritoriją padidėjimu; |
| --- | --- |

(20)

54 000 prašytojų turėtų būti proporcingai perkelti iš Italijos ir Graikijos į kitas valstybes nares nuo 2016 m. rugsėjo 26 d. Taryba ir Komisija turėtų nuolat stebėti padėtį, susijusią su masiniu trečiųjų šalių piliečių antplūdžiu į valstybes nares. Komisija prireikus turėtų pateikti pasiūlymus šiam sprendimui iš dalies pakeisti, kad būtų atsižvelgiama į padėties vietoje pokyčius ir jų įtaką perkėlimo Europos Sąjungoje mechanizmui bei sprendžiamas kintančio spaudimo valstybėms narėms, visų pirma pirmosioms su migrantų antplūdžiu susiduriančioms valstybėms narėms, klausimas. Tai darydama ji turėtų atsižvelgti į valstybės narės – numatomos migrantų priėmėjos – nuomonę.

Jei šis sprendimas iš dalies keičiamas kitos valstybės narės labui, ta valstybė narė atitinkamo keičiančiojo Tarybos sprendimo įsigaliojimo metu turėtų pateikti Tarybai ir Komisijai veiksmų planą, kuriame būtų numatytos tinkamos priemonės prieglobsčio, pirmojo priėmimo ir grąžinimo srityse, kuriomis būtų didinami jos sistemų minėtose srityse pajėgumai, kokybė ir veiksmingumas, taip pat priemonės, kuriomis siekiama tinkamai įgyvendinti šį sprendimą, kad po šio sprendimo taikymo pabaigos ta valstybė narė būtų geriau pasirengusi tvarkytis su galimu migrantų antplūdžio į jos teritoriją padidėjimu;

| (21) | jei kurioje nors valstybėje narėje dėl staigaus trečiųjų šalių piliečių antplūdžio susidarytų panaši nepaprastoji padėtis, Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu ir pasikonsultavusi su Europos Parlamentu, gali patvirtinti laikinąsias priemones atitinkamos valstybės narės labui, vadovaudamasi SESV 78 straipsnio 3 dalimi. Tokios priemonės prireikus gali apimti šiame sprendime numatytų tos valstybės narės prievolių sustabdymą; |
| --- | --- |

(21)

jei kurioje nors valstybėje narėje dėl staigaus trečiųjų šalių piliečių antplūdžio susidarytų panaši nepaprastoji padėtis, Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu ir pasikonsultavusi su Europos Parlamentu, gali patvirtinti laikinąsias priemones atitinkamos valstybės narės labui, vadovaudamasi SESV 78 straipsnio 3 dalimi. Tokios priemonės prireikus gali apimti šiame sprendime numatytų tos valstybės narės prievolių sustabdymą;

| (22) | pagal SESV 78 straipsnio 3 dalį Italijos ir Graikijos labui numatytos priemonės turėtų būti laikino pobūdžio. 24 mėnesių laikotarpis yra pakankamas siekiant užtikrinti, kad šiame sprendime numatytos priemonės padarytų realų poveikį ir padėtų Italijai ir Graikijai spręsti su dideliais į jų teritoriją atvykstančių migrantų srautais susijusias problemas; |
| --- | --- |

(22)

pagal SESV 78 straipsnio 3 dalį Italijos ir Graikijos labui numatytos priemonės turėtų būti laikino pobūdžio. 24 mėnesių laikotarpis yra pakankamas siekiant užtikrinti, kad šiame sprendime numatytos priemonės padarytų realų poveikį ir padėtų Italijai ir Graikijai spręsti su dideliais į jų teritoriją atvykstančių migrantų srautais susijusias problemas;

| (23) | šiame sprendime numatytos perkėlimo Europos Sąjungoje iš Italijos ir Graikijos priemonės apima laikiną nuostatą, leidžiančią nukrypti nuo taisyklės, nustatytos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 604/2013 (3) 13 straipsnio 1 dalyje, pagal kurią antraip Italija ir Graikija būtų atsakingos už tarptautinės apsaugos prašymo nagrinėjimą remiantis to reglamento III skyriuje išdėstytais kriterijais, taip pat laikiną nuostatą, leidžiančią nukrypti nuo procedūros etapų, įskaitant terminus, nustatytų to reglamento 21, 22 ir 29 straipsniuose. Kitos Reglamento (ES) Nr. 604/2013 nuostatos, įskaitant Komisijos reglamente (EB) Nr. 1560/2003 (4) ir Komisijos įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 118/2014 (5) nustatytas įgyvendinimo taisykles, tebėra taikytinos, įskaitant juose išdėstytas taisykles dėl perduodančiųjų valstybių narių pareigos padengti išlaidas, kurios būtinos siekiant perduoti prašytoją valstybei narei, į kurią perkeliama, ir dėl bendradarbiavimo perduodant tarp valstybių narių, taip pat dėl informacijos perdavimo per elektroninių ryšių tinklą „DubliNet“. Be to, šiame sprendime numatyta nuostata, leidžianti nukrypti nuo nuostatos dėl tarptautinės apsaugos prašytojo sutikimo, kaip nurodyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 516/2014 (6) 7 straipsnio 2 dalyje; |
| --- | --- |

(23)

šiame sprendime numatytos perkėlimo Europos Sąjungoje iš Italijos ir Graikijos priemonės apima laikiną nuostatą, leidžiančią nukrypti nuo taisyklės, nustatytos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 604/2013 (3) 13 straipsnio 1 dalyje, pagal kurią antraip Italija ir Graikija būtų atsakingos už tarptautinės apsaugos prašymo nagrinėjimą remiantis to reglamento III skyriuje išdėstytais kriterijais, taip pat laikiną nuostatą, leidžiančią nukrypti nuo procedūros etapų, įskaitant terminus, nustatytų to reglamento 21, 22 ir 29 straipsniuose. Kitos Reglamento (ES) Nr. 604/2013 nuostatos, įskaitant Komisijos reglamente (EB) Nr. 1560/2003 (4) ir Komisijos įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 118/2014 (5) nustatytas įgyvendinimo taisykles, tebėra taikytinos, įskaitant juose išdėstytas taisykles dėl perduodančiųjų valstybių narių pareigos padengti išlaidas, kurios būtinos siekiant perduoti prašytoją valstybei narei, į kurią perkeliama, ir dėl bendradarbiavimo perduodant tarp valstybių narių, taip pat dėl informacijos perdavimo per elektroninių ryšių tinklą „DubliNet“. Be to, šiame sprendime numatyta nuostata, leidžianti nukrypti nuo nuostatos dėl tarptautinės apsaugos prašytojo sutikimo, kaip nurodyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 516/2014 (6) 7 straipsnio 2 dalyje;

| (24) | perkėlimo Europos Sąjungoje priemonės neatleidžia valstybių narių nuo visapusiško Reglamento (ES) Nr. 604/2013 taikymo, įskaitant nuostatas, susijusias su šeimos susijungimu, specialia nelydimų nepilnamečių apsauga ir diskrecine išlyga humanitariniais pagrindais; |
| --- | --- |

(24)

perkėlimo Europos Sąjungoje priemonės neatleidžia valstybių narių nuo visapusiško Reglamento (ES) Nr. 604/2013 taikymo, įskaitant nuostatas, susijusias su šeimos susijungimu, specialia nelydimų nepilnamečių apsauga ir diskrecine išlyga humanitariniais pagrindais;

| (25) | reikėjo nustatyti kriterijus, kuriais bus remiamasi sprendžiant, kuriuos prašytojus ir kiek jų reikia perkelti iš Italijos ir Graikijos, nedarant poveikio nacionaliniu lygmeniu priimamiems sprendimams dėl prieglobsčio prašymų. Numatyta aiški ir veiksminga sistema, grindžiama sprendimų, kuriais suteikiama tarptautinė apsauga ir kurie buvo priimti vykdant pirmosios instancijos procedūras, vidutinės normos ribine verte Sąjungos lygmeniu, kaip nustatyta Eurostato, palyginti su bendru pirmosios instancijos sprendimų dėl tarptautinės apsaugos prašymų skaičiumi Sąjungos lygmeniu, remiantis turimais naujausiais statistiniais duomenimis. Viena vertus, nustačius tokią ribinę vertę turėtų būti didžiausiu įmanomu mastu užtikrinta, kad visi prašytojai, kuriems akivaizdžiai reikia tarptautinės apsaugos, galėtų visapusiškai ir greitai pradėti naudotis savo teisėmis į apsaugą valstybėje narėje, į kurią perkeliama. Kita vertus, tai turėtų didžiausiu įmanomu mastu užkirsti kelią prašytojų, dėl kurių prašymų veikiausiai bus priimtas neigiamas sprendimas, perkėlimui į kitą valstybę narę ir nepagrįstam jų buvimo Sąjungoje pratęsimui. Remiantis naujausiais turimais Eurostato ketvirčio duomenimis apie pirmosios instancijos sprendimus, priimant šį sprendimą reikėtų taikyti 75 % ribinę vertę; |
| --- | --- |

(25)

reikėjo nustatyti kriterijus, kuriais bus remiamasi sprendžiant, kuriuos prašytojus ir kiek jų reikia perkelti iš Italijos ir Graikijos, nedarant poveikio nacionaliniu lygmeniu priimamiems sprendimams dėl prieglobsčio prašymų. Numatyta aiški ir veiksminga sistema, grindžiama sprendimų, kuriais suteikiama tarptautinė apsauga ir kurie buvo priimti vykdant pirmosios instancijos procedūras, vidutinės normos ribine verte Sąjungos lygmeniu, kaip nustatyta Eurostato, palyginti su bendru pirmosios instancijos sprendimų dėl tarptautinės apsaugos prašymų skaičiumi Sąjungos lygmeniu, remiantis turimais naujausiais statistiniais duomenimis. Viena vertus, nustačius tokią ribinę vertę turėtų būti didžiausiu įmanomu mastu užtikrinta, kad visi prašytojai, kuriems akivaizdžiai reikia tarptautinės apsaugos, galėtų visapusiškai ir greitai pradėti naudotis savo teisėmis į apsaugą valstybėje narėje, į kurią perkeliama. Kita vertus, tai turėtų didžiausiu įmanomu mastu užkirsti kelią prašytojų, dėl kurių prašymų veikiausiai bus priimtas neigiamas sprendimas, perkėlimui į kitą valstybę narę ir nepagrįstam jų buvimo Sąjungoje pratęsimui. Remiantis naujausiais turimais Eurostato ketvirčio duomenimis apie pirmosios instancijos sprendimus, priimant šį sprendimą reikėtų taikyti 75 % ribinę vertę;

| (26) | laikinosiomis priemonėmis siekiama sumažinti didelį spaudimą Italijos ir Graikijos prieglobsčio sistemoms, visų pirma perkeliant į kitas valstybes nares didelį skaičių prašytojų, kuriems akivaizdžiai reikia tarptautinės apsaugos ir kurie į Italijos ar Graikijos teritoriją bus atvykę po šio sprendimo įsigaliojimo dienos. Remiantis bendru trečiųjų šalių piliečių, 2015 m. neteisėtai atvykusių į Italiją ir Graikiją, skaičiumi ir asmenų, kuriems akivaizdžiai reikia tarptautinės apsaugos, skaičiumi, nustatyta, kad iš Italijos ir Graikijos reikėtų perkelti iš viso 120 000 asmenų, kuriems akivaizdžiai reikia tarptautinės apsaugos. Tai sudaro maždaug 43 % visų 2015 m. liepos–rugpjūčio mėn. neteisėtai į Italiją ir Graikiją atvykusių trečiųjų šalių piliečių, kuriems akivaizdžiai reikia tarptautinės apsaugos. Pagal šiame sprendime numatytą perkėlimo Europos Sąjungoje priemonę našta sąžiningai paskirstoma tiek Italijai ir Graikijai, tiek kitoms valstybėms narėms, atsižvelgiant į turimus bendrus duomenis apie neteisėtą sienos kirtimą 2015 m. Atsižvelgiant į šiuos nagrinėjamus duomenis, 13 % iš šių prašytojų turėtų būti perkelta iš Italijos, 42 % – iš Graikijos, o 45 % prašytojų turėtų būti perkelti taip, kaip numatyta šiame sprendime; |
| --- | --- |

(26)

laikinosiomis priemonėmis siekiama sumažinti didelį spaudimą Italijos ir Graikijos prieglobsčio sistemoms, visų pirma perkeliant į kitas valstybes nares didelį skaičių prašytojų, kuriems akivaizdžiai reikia tarptautinės apsaugos ir kurie į Italijos ar Graikijos teritoriją bus atvykę po šio sprendimo įsigaliojimo dienos. Remiantis bendru trečiųjų šalių piliečių, 2015 m. neteisėtai atvykusių į Italiją ir Graikiją, skaičiumi ir asmenų, kuriems akivaizdžiai reikia tarptautinės apsaugos, skaičiumi, nustatyta, kad iš Italijos ir Graikijos reikėtų perkelti iš viso 120 000 asmenų, kuriems akivaizdžiai reikia tarptautinės apsaugos. Tai sudaro maždaug 43 % visų 2015 m. liepos–rugpjūčio mėn. neteisėtai į Italiją ir Graikiją atvykusių trečiųjų šalių piliečių, kuriems akivaizdžiai reikia tarptautinės apsaugos. Pagal šiame sprendime numatytą perkėlimo Europos Sąjungoje priemonę našta sąžiningai paskirstoma tiek Italijai ir Graikijai, tiek kitoms valstybėms narėms, atsižvelgiant į turimus bendrus duomenis apie neteisėtą sienos kirtimą 2015 m. Atsižvelgiant į šiuos nagrinėjamus duomenis, 13 % iš šių prašytojų turėtų būti perkelta iš Italijos, 42 % – iš Graikijos, o 45 % prašytojų turėtų būti perkelti taip, kaip numatyta šiame sprendime;

| (27) | per tris mėnesius nuo šio sprendimo įsigaliojimo dienos valstybė narė gali išskirtinėmis aplinkybėmis ir nurodydama tinkamai pagrįstas priežastis, derančias su Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnyje įtvirtintomis pagrindinėmis vertybėmis, pranešti Tarybai ir Komisijai, kad ji negali dalyvauti iki 30 % pagal šį sprendimą jai priskirtų prašytojų perkėlimo Europos Sąjungoje procese. Tokios išskirtinės aplinkybės visų pirma apima padėtį, susidariusią dėl staigaus ir masinio trečiųjų šalių piliečių antplūdžio, kuris yra tokio masto, kad itin didelis spaudimas tenka net ir tinkamai parengtai prieglobsčio sistemai, kuri kitomis aplinkybėmis veikia pagal atitinkamą Sąjungos prieglobsčio acquis, arba staigaus ir masinio trečiųjų šalių piliečių antplūdžio riziką, kuri yra tokiu mastu tikėtina, jog pateisina neatidėliotinus veiksmus. Komisija, atlikusi įvertinimą, turėtų pateikti Tarybai pasiūlymus dėl įgyvendinimo sprendimo, susijusio su ne daugiau kaip 30 % prašytojų, priskirtų atitinkamai valstybei narei, perkėlimo Europos Sąjungoje laikinu sustabdymu. Jei tikslinga, Komisija gali siūlyti pratęsti likusio skaičiaus prašytojų perkėlimo Europos Sąjungoje terminą, tačiau ne daugiau kaip 12 mėnesių po šio sprendimo galiojimo termino pabaigos; |
| --- | --- |

(27)

per tris mėnesius nuo šio sprendimo įsigaliojimo dienos valstybė narė gali išskirtinėmis aplinkybėmis ir nurodydama tinkamai pagrįstas priežastis, derančias su Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnyje įtvirtintomis pagrindinėmis vertybėmis, pranešti Tarybai ir Komisijai, kad ji negali dalyvauti iki 30 % pagal šį sprendimą jai priskirtų prašytojų perkėlimo Europos Sąjungoje procese. Tokios išskirtinės aplinkybės visų pirma apima padėtį, susidariusią dėl staigaus ir masinio trečiųjų šalių piliečių antplūdžio, kuris yra tokio masto, kad itin didelis spaudimas tenka net ir tinkamai parengtai prieglobsčio sistemai, kuri kitomis aplinkybėmis veikia pagal atitinkamą Sąjungos prieglobsčio acquis, arba staigaus ir masinio trečiųjų šalių piliečių antplūdžio riziką, kuri yra tokiu mastu tikėtina, jog pateisina neatidėliotinus veiksmus. Komisija, atlikusi įvertinimą, turėtų pateikti Tarybai pasiūlymus dėl įgyvendinimo sprendimo, susijusio su ne daugiau kaip 30 % prašytojų, priskirtų atitinkamai valstybei narei, perkėlimo Europos Sąjungoje laikinu sustabdymu. Jei tikslinga, Komisija gali siūlyti pratęsti likusio skaičiaus prašytojų perkėlimo Europos Sąjungoje terminą, tačiau ne daugiau kaip 12 mėnesių po šio sprendimo galiojimo termino pabaigos;

| (28) | siekiant užtikrinti vienodas 54 000 prašytojų proporcinio perkėlimo iš Italijos ir Graikijos į kitas valstybes nares įgyvendinimo sąlygas, tuo atveju, jeigu vienos ar kelių valstybių narių dalyvavimas prašytojų perkėlimo procese būtų sustabdytas, arba tuo atveju, jeigu remiantis atitinkamais pranešimais Tarybai, kita (kitos) valstybė (-ės) narė (-ės) arba asocijuotosios valstybės dalyvautų perkėlimo veikloje, Tarybai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai.
  Tų įgaliojimų suteikimas Tarybai yra pateisinamas atsižvelgiant į politiniu požiūriu opų tokių priemonių pobūdį; tie įgaliojimai yra susiję su valstybių narių įgaliojimais dėl trečiųjų šalių piliečių priėmimo valstybių narių teritorijoje ir poreikio sugebėti sparčiai prisitaikyti atsižvelgiant į greitai besikeičiančią padėtį; |
| --- | --- |

(28)

siekiant užtikrinti vienodas 54 000 prašytojų proporcinio perkėlimo iš Italijos ir Graikijos į kitas valstybes nares įgyvendinimo sąlygas, tuo atveju, jeigu vienos ar kelių valstybių narių dalyvavimas prašytojų perkėlimo procese būtų sustabdytas, arba tuo atveju, jeigu remiantis atitinkamais pranešimais Tarybai, kita (kitos) valstybė (-ės) narė (-ės) arba asocijuotosios valstybės dalyvautų perkėlimo veikloje, Tarybai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai.

Tų įgaliojimų suteikimas Tarybai yra pateisinamas atsižvelgiant į politiniu požiūriu opų tokių priemonių pobūdį; tie įgaliojimai yra susiję su valstybių narių įgaliojimais dėl trečiųjų šalių piliečių priėmimo valstybių narių teritorijoje ir poreikio sugebėti sparčiai prisitaikyti atsižvelgiant į greitai besikeičiančią padėtį;

| (29) | Reglamentu (ES) Nr. 516/2014 įsteigtas Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondas (PMIF) remia naštos pasidalijimo operacijas, dėl kurių susitarė valstybės narės, ir yra pasirengęs naujiems šios srities politikos pokyčiams. Reglamento (ES) Nr. 516/2014 7 straipsnio 2 dalyje numatyta galimybė valstybėms narėms įgyvendinti veiksmus, susijusius su tarptautinės apsaugos prašytojų perdavimu pagal nacionalines programas, o to reglamento 18 straipsnyje numatyta galimybė gauti vienkartinę 6 000 EUR išmoką už kiekvieną iš kitos valstybės narės perduotą asmenį, kuriam suteikta tarptautinė apsauga; |
| --- | --- |

(29)

Reglamentu (ES) Nr. 516/2014 įsteigtas Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondas (PMIF) remia naštos pasidalijimo operacijas, dėl kurių susitarė valstybės narės, ir yra pasirengęs naujiems šios srities politikos pokyčiams. Reglamento (ES) Nr. 516/2014 7 straipsnio 2 dalyje numatyta galimybė valstybėms narėms įgyvendinti veiksmus, susijusius su tarptautinės apsaugos prašytojų perdavimu pagal nacionalines programas, o to reglamento 18 straipsnyje numatyta galimybė gauti vienkartinę 6 000 EUR išmoką už kiekvieną iš kitos valstybės narės perduotą asmenį, kuriam suteikta tarptautinė apsauga;

| (30) | siekiant įgyvendinti solidarumo ir teisingo atsakomybės pasidalijimo principą ir atsižvelgiant į tai, kad šiuo sprendimu toliau plėtojama šios srities politika, tikslinga užtikrinti, kad valstybės narės, pagal šį sprendimą iš Italijos ir Graikijos perkeliančios prašytojus, kuriems akivaizdžiai reikia tarptautinės apsaugos, už kiekvieną perkeltą asmenį gautų Reglamento (ES) Nr. 516/2014 18 straipsnyje numatytai vienkartinei išmokai prilygstančią sumą, t. y. 6 000 EUR, skiriamą pagal tą pačią tvarką. Taikoma ribota, laikina nuo to reglamento 18 straipsnio nukrypti leidžianti nuostata, nes vienkartinė išmoka turėtų būti mokama už perkeltus prašytojus, o ne už asmenis, kuriems suteikta tarptautinė apsauga. Iš tiesų toks laikinas taikymo srities išplėtimas potencialių vienkartinės išmokos gavėjų atžvilgiu yra neatsiejama šiuo sprendimu nustatytos pagalbos nepaprastosios padėties atveju dalis. Be to, kalbant apie pagal šį sprendimą perkeliamų asmenų perdavimo išlaidas, tikslinga numatyti, kad Italija ir Graikija už kiekvieną iš jų atitinkamos teritorijos perkeltą asmenį gautų vienkartinę ne mažesnę kaip 500 EUR išmoką, atsižvelgiant į faktines išlaidas, būtinas perkelti prašytoją į perkėlimo Europos Sąjungoje valstybę narę. Valstybės narės turėtų turėti teisę gauti papildomą išankstinį finansavimą, išmokėtiną 2016 m. peržiūrėjus jų nacionalines programas pagal Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondą, kuriomis siekiama įgyvendinti veiksmus pagal šį sprendimą; |
| --- | --- |

(30)

siekiant įgyvendinti solidarumo ir teisingo atsakomybės pasidalijimo principą ir atsižvelgiant į tai, kad šiuo sprendimu toliau plėtojama šios srities politika, tikslinga užtikrinti, kad valstybės narės, pagal šį sprendimą iš Italijos ir Graikijos perkeliančios prašytojus, kuriems akivaizdžiai reikia tarptautinės apsaugos, už kiekvieną perkeltą asmenį gautų Reglamento (ES) Nr. 516/2014 18 straipsnyje numatytai vienkartinei išmokai prilygstančią sumą, t. y. 6 000 EUR, skiriamą pagal tą pačią tvarką. Taikoma ribota, laikina nuo to reglamento 18 straipsnio nukrypti leidžianti nuostata, nes vienkartinė išmoka turėtų būti mokama už perkeltus prašytojus, o ne už asmenis, kuriems suteikta tarptautinė apsauga. Iš tiesų toks laikinas taikymo srities išplėtimas potencialių vienkartinės išmokos gavėjų atžvilgiu yra neatsiejama šiuo sprendimu nustatytos pagalbos nepaprastosios padėties atveju dalis. Be to, kalbant apie pagal šį sprendimą perkeliamų asmenų perdavimo išlaidas, tikslinga numatyti, kad Italija ir Graikija už kiekvieną iš jų atitinkamos teritorijos perkeltą asmenį gautų vienkartinę ne mažesnę kaip 500 EUR išmoką, atsižvelgiant į faktines išlaidas, būtinas perkelti prašytoją į perkėlimo Europos Sąjungoje valstybę narę. Valstybės narės turėtų turėti teisę gauti papildomą išankstinį finansavimą, išmokėtiną 2016 m. peržiūrėjus jų nacionalines programas pagal Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondą, kuriomis siekiama įgyvendinti veiksmus pagal šį sprendimą;

| (31) | būtina užtikrinti, kad būtų nustatyta spartaus perkėlimo Europos Sąjungoje procedūra ir kad įgyvendinant laikinąsias priemones valstybės narės užtikrintų glaudų tarpusavio administracinį bendradarbiavimą, o EASO teiktų operatyvinę paramą; |
| --- | --- |

(31)

būtina užtikrinti, kad būtų nustatyta spartaus perkėlimo Europos Sąjungoje procedūra ir kad įgyvendinant laikinąsias priemones valstybės narės užtikrintų glaudų tarpusavio administracinį bendradarbiavimą, o EASO teiktų operatyvinę paramą;

| (32) | visais perkėlimo Europos Sąjungoje procedūros etapais iki prašytojo perdavimo įgyvendinimo pabaigos turėtų būti atsižvelgta į nacionalinio saugumo ir viešosios tvarkos aspektus. Tais atvejais, kai valstybė narė turi pagrįstų priežasčių laikyti, kad prašytojas kelia pavojų jos nacionaliniam saugumui ar viešajai tvarkai, ji, užtikrindama visišką pagarbą prašytojo pagrindinėms teisėms, įskaitant atitinkamų taisyklių dėl duomenų apsaugos laikymąsi, turėtų apie tai informuoti kitas valstybes nares; |
| --- | --- |

(32)

visais perkėlimo Europos Sąjungoje procedūros etapais iki prašytojo perdavimo įgyvendinimo pabaigos turėtų būti atsižvelgta į nacionalinio saugumo ir viešosios tvarkos aspektus. Tais atvejais, kai valstybė narė turi pagrįstų priežasčių laikyti, kad prašytojas kelia pavojų jos nacionaliniam saugumui ar viešajai tvarkai, ji, užtikrindama visišką pagarbą prašytojo pagrindinėms teisėms, įskaitant atitinkamų taisyklių dėl duomenų apsaugos laikymąsi, turėtų apie tai informuoti kitas valstybes nares;

| (33) | sprendžiant, kuriuos iš prašytojų, kuriems akivaizdžiai reikia tarptautinės apsaugos, reikėtų perkelti iš Italijos ir iš Graikijos, pirmenybė turėtų būti teikiama pažeidžiamiems prašytojams, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2013/33/ES (7) 21 ir 22 straipsniuose. Šiuo atžvilgiu daugiausia dėmesio reikėtų skirti visiems specialiesiems prašytojų poreikiams, įskaitant su sveikata susijusius poreikius. Visų pirma turėtų būti atsižvelgiama į vaiko interesus; |
| --- | --- |

(33)

sprendžiant, kuriuos iš prašytojų, kuriems akivaizdžiai reikia tarptautinės apsaugos, reikėtų perkelti iš Italijos ir iš Graikijos, pirmenybė turėtų būti teikiama pažeidžiamiems prašytojams, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2013/33/ES (7) 21 ir 22 straipsniuose. Šiuo atžvilgiu daugiausia dėmesio reikėtų skirti visiems specialiesiems prašytojų poreikiams, įskaitant su sveikata susijusius poreikius. Visų pirma turėtų būti atsižvelgiama į vaiko interesus;

| (34) | prašytojų, kuriems akivaizdžiai reikia tarptautinės apsaugos, integracija priimančiojoje visuomenėje yra tinkamai veikiančios bendros Europos prieglobsčio sistemos pagrindas. Todėl siekiant nuspręsti, kuri konkreti valstybė narė turėtų būti valstybė narė, į kurią perkeliama, visų pirma reikėtų atsižvelgti į konkrečias atitinkamų prašytojų kvalifikacijas ir savybes, pavyzdžiui, į jų kalbų mokėjimą ir kitus individualius požymius, remiantis įrodytais šeimos, kultūriniais ar socialiniais ryšiais, kurie galėtų padėti jiems integruotis valstybėje narėje, į kurią perkeliama. Itin pažeidžiamų prašytojų atveju reikėtų atsižvelgti į valstybės narės, į kurią perkeliama, pajėgumus suteikti tiems prašytojams tinkamą paramą ir į būtinybę užtikrinti sąžiningą tų prašytojų paskirstymą valstybėms narėms. Valstybės narės, į kurias perkeliama, deramai laikydamosi nediskriminavimo principo, gali nurodyti savo pageidavimus dėl prašytojų, grindžiamus pirmiau pateikta informacija, kuria remdamosi Italija ir Graikija, pasikonsultavusios su EASO ir, jei taikytina, su ryšių palaikymo pareigūnais, gali sudaryti galimų prašytojų, kuriuos numatyta perkelti į tą valstybę narę, sąrašus; |
| --- | --- |

(34)

prašytojų, kuriems akivaizdžiai reikia tarptautinės apsaugos, integracija priimančiojoje visuomenėje yra tinkamai veikiančios bendros Europos prieglobsčio sistemos pagrindas. Todėl siekiant nuspręsti, kuri konkreti valstybė narė turėtų būti valstybė narė, į kurią perkeliama, visų pirma reikėtų atsižvelgti į konkrečias atitinkamų prašytojų kvalifikacijas ir savybes, pavyzdžiui, į jų kalbų mokėjimą ir kitus individualius požymius, remiantis įrodytais šeimos, kultūriniais ar socialiniais ryšiais, kurie galėtų padėti jiems integruotis valstybėje narėje, į kurią perkeliama. Itin pažeidžiamų prašytojų atveju reikėtų atsižvelgti į valstybės narės, į kurią perkeliama, pajėgumus suteikti tiems prašytojams tinkamą paramą ir į būtinybę užtikrinti sąžiningą tų prašytojų paskirstymą valstybėms narėms. Valstybės narės, į kurias perkeliama, deramai laikydamosi nediskriminavimo principo, gali nurodyti savo pageidavimus dėl prašytojų, grindžiamus pirmiau pateikta informacija, kuria remdamosi Italija ir Graikija, pasikonsultavusios su EASO ir, jei taikytina, su ryšių palaikymo pareigūnais, gali sudaryti galimų prašytojų, kuriuos numatyta perkelti į tą valstybę narę, sąrašus;

| (35) | Reglamente (ES) Nr. 604/2013 nustatytos teisinės ir procedūrinės garantijos taikomos ir prašytojams, kuriems taikomas šis sprendimas. Be to, prašytojai turėtų būti informuojami apie šiame sprendime nustatytą perkėlimo Europos Sąjungoje procedūrą ir apie sprendimą dėl perkėlimo Europos Sąjungoje, kuris yra sprendimas dėl perdavimo, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 604/2013 26 straipsnyje. Atsižvelgiant į tai, kad pagal Sąjungos teisės aktus prašytojas neturi teisės pasirinkti už jo prašymo nagrinėjimą atsakingos valstybės narės, jam turėtų būti suteikta teisė į veiksmingą teisių gynimo priemonę, jei jis nesutinka su sprendimu dėl perkėlimo Europos Sąjungoje, kaip nustatyta Reglamente (ES) Nr. 604/2013, tik siekiant užtikrinti pagarbą jo pagrindinėms teisėms. Pagal to reglamento 27 straipsnį valstybės narės gali savo nacionalinėje teisėje nustatyti, kad apeliacija dėl sprendimo dėl perdavimo automatiškai nesustabdomas prašytojo perdavimas, bet kad atitinkamas asmuo turi galimybę prašyti sustabdyti sprendimą dėl perdavimo įgyvendinimo, kol nėra priimtas sprendimas dėl jo apeliacijos; |
| --- | --- |

(35)

Reglamente (ES) Nr. 604/2013 nustatytos teisinės ir procedūrinės garantijos taikomos ir prašytojams, kuriems taikomas šis sprendimas. Be to, prašytojai turėtų būti informuojami apie šiame sprendime nustatytą perkėlimo Europos Sąjungoje procedūrą ir apie sprendimą dėl perkėlimo Europos Sąjungoje, kuris yra sprendimas dėl perdavimo, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 604/2013 26 straipsnyje. Atsižvelgiant į tai, kad pagal Sąjungos teisės aktus prašytojas neturi teisės pasirinkti už jo prašymo nagrinėjimą atsakingos valstybės narės, jam turėtų būti suteikta teisė į veiksmingą teisių gynimo priemonę, jei jis nesutinka su sprendimu dėl perkėlimo Europos Sąjungoje, kaip nustatyta Reglamente (ES) Nr. 604/2013, tik siekiant užtikrinti pagarbą jo pagrindinėms teisėms. Pagal to reglamento 27 straipsnį valstybės narės gali savo nacionalinėje teisėje nustatyti, kad apeliacija dėl sprendimo dėl perdavimo automatiškai nesustabdomas prašytojo perdavimas, bet kad atitinkamas asmuo turi galimybę prašyti sustabdyti sprendimą dėl perdavimo įgyvendinimo, kol nėra priimtas sprendimas dėl jo apeliacijos;

| (36) | iki ir po perdavimo valstybėms narėms, į kurias perkeliama, turėtų būti užtikrintos prašytojų teisės ir garantijos, numatytos Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2013/32/ES (8) bei Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2013/33/ES (9), įskaitant tai, kiek tai susiję su specialiais priėmimo ir procedūriniais poreikiais. Be to, prašytojams, kuriems taikomas šis sprendimas, toliau taikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 603/2013 (10), o trečiųjų šalių piliečių, kurie neturi teisės likti toje teritorijoje, grąžinimui taikoma Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/115/EB (11). Pirmiau nurodytoms nuostatoms taikomi tose direktyvose nustatyti apribojimai; |
| --- | --- |

(36)

iki ir po perdavimo valstybėms narėms, į kurias perkeliama, turėtų būti užtikrintos prašytojų teisės ir garantijos, numatytos Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2013/32/ES (8) bei Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2013/33/ES (9), įskaitant tai, kiek tai susiję su specialiais priėmimo ir procedūriniais poreikiais. Be to, prašytojams, kuriems taikomas šis sprendimas, toliau taikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 603/2013 (10), o trečiųjų šalių piliečių, kurie neturi teisės likti toje teritorijoje, grąžinimui taikoma Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/115/EB (11). Pirmiau nurodytoms nuostatoms taikomi tose direktyvose nustatyti apribojimai;

| (37) | laikantis Sąjungos acquis, Italija ir Graikija turėtų užtikrinti perkėlimo Europos Sąjungoje procedūrai skirtą patikimą tapatybės nustatymo, registracijos ir pirštų atspaudų ėmimo mechanizmą, kad būtų greitai nustatomi asmenys, kuriems reikia tarptautinės apsaugos ir kurie atitinka perkėlimo Europos Sąjungoje kriterijus, ir nustatomi migrantai, kurie neatitinka tarptautinės apsaugos reikalavimų ir todėl turėtų būti grąžinti. Tai taip pat turėtų būti taikoma ir asmenims, kurie atvyko į Italijos ar Graikijos teritoriją nuo 2015 m. kovo 24 d. iki rugsėjo 25 d., kad jie atitiktų perkėlimo Europos Sąjungoje sąlygas. Tais atvejais, kai savanoriškas grįžimas yra neįmanomas, o kitos Direktyvoje 2008/115/EB numatytos priemonės yra netinkamos siekiant užkirsti kelią vėlesniam asmenų judėjimui, turėtų būti nedelsiant ir veiksmingai taikomos sulaikymo priemonės pagal tos direktyvos IV skyrių. Prašytojai, kurie išsisukinėja nuo perkėlimo procedūros, turėtų būti neperkeliami; |
| --- | --- |

(37)

laikantis Sąjungos acquis, Italija ir Graikija turėtų užtikrinti perkėlimo Europos Sąjungoje procedūrai skirtą patikimą tapatybės nustatymo, registracijos ir pirštų atspaudų ėmimo mechanizmą, kad būtų greitai nustatomi asmenys, kuriems reikia tarptautinės apsaugos ir kurie atitinka perkėlimo Europos Sąjungoje kriterijus, ir nustatomi migrantai, kurie neatitinka tarptautinės apsaugos reikalavimų ir todėl turėtų būti grąžinti. Tai taip pat turėtų būti taikoma ir asmenims, kurie atvyko į Italijos ar Graikijos teritoriją nuo 2015 m. kovo 24 d. iki rugsėjo 25 d., kad jie atitiktų perkėlimo Europos Sąjungoje sąlygas. Tais atvejais, kai savanoriškas grįžimas yra neįmanomas, o kitos Direktyvoje 2008/115/EB numatytos priemonės yra netinkamos siekiant užkirsti kelią vėlesniam asmenų judėjimui, turėtų būti nedelsiant ir veiksmingai taikomos sulaikymo priemonės pagal tos direktyvos IV skyrių. Prašytojai, kurie išsisukinėja nuo perkėlimo procedūros, turėtų būti neperkeliami;

| (38) | reikėtų imtis priemonių, kad būtų išvengta vėlesnio Europos Sąjungoje perkeltųjų asmenų judėjimo iš valstybės narės, į kurią perkeliama, į kitas valstybes nares, nes tai trukdytų veiksmingai taikyti šį sprendimą. Visų pirma valstybės narės laikydamosi Sąjungos teisės turėtų imtis reikiamų prevencinių priemonių galimybių gauti socialines išmokas ir naudotis teisių gynimo priemonėmis srityje. Be to, prašytojai turėtų būti informuoti apie tolesnio neteisėto judėjimo į kitas valstybes nares pasekmes ir apie tai, kad jei valstybė narė, į kurią perkeliama, suteikia jiems tarptautinę apsaugą, jie teisę į su tarptautine apsauga susijusias teises turi tik toje valstybėje narėje; |
| --- | --- |

(38)

reikėtų imtis priemonių, kad būtų išvengta vėlesnio Europos Sąjungoje perkeltųjų asmenų judėjimo iš valstybės narės, į kurią perkeliama, į kitas valstybes nares, nes tai trukdytų veiksmingai taikyti šį sprendimą. Visų pirma valstybės narės laikydamosi Sąjungos teisės turėtų imtis reikiamų prevencinių priemonių galimybių gauti socialines išmokas ir naudotis teisių gynimo priemonėmis srityje. Be to, prašytojai turėtų būti informuoti apie tolesnio neteisėto judėjimo į kitas valstybes nares pasekmes ir apie tai, kad jei valstybė narė, į kurią perkeliama, suteikia jiems tarptautinę apsaugą, jie teisę į su tarptautine apsauga susijusias teises turi tik toje valstybėje narėje;

| (39) | be to, atsižvelgiant į Direktyvoje 2013/33/ES nustatytus tikslus, priėmimo sąlygų valstybėse narėse suderinimas turėtų padėti apriboti tarptautinės apsaugos prašytojų vėlesnį judėjimą dėl jų priėmimo sąlygų įvairovės daromos įtakos. Siekiant to paties tikslo, valstybės narės turėtų apsvarstyti galimybę nustatyti įpareigojimus prisistatyti ir tarptautinės apsaugos prašytojams sudaryti materialines priėmimo sąlygas, kurios apimtų apgyvendinimą, aprūpinimą maistu ir drabužiais tik natūra, taip pat prireikus užtikrinti, kad prašytojai būtų tiesiogiai perduoti valstybei narei, į kurią perkeliama. Panašiai tarptautinės apsaugos prašymų nagrinėjimo laikotarpiu, kaip numatyta prieglobsčio prašymo srities ir Šengeno acquis, išskyrus rimtas humanitarines priežastis, valstybės narės neturėtų suteikti prašytojams nacionalinių kelionės dokumentų ir neteikti jiems jokių kitų paskatų, pavyzdžiui, finansinių paskatų, kuriomis galėtų būti sudarytos palankesnės sąlygos jų neteisėtam judėjimui į kitas valstybes nares. Neteisėto judėjimo į kitas valstybes nares atveju turėtų būti reikalaujama, kad tarptautinės apsaugos prašytojai arba asmenys, kuriems suteikta tarptautinė apsauga, grįžtų į valstybę narę, į kurią perkeliama, o ta valstybė narė turėtų tuos asmenis nedelsdama priimti; |
| --- | --- |

(39)

be to, atsižvelgiant į Direktyvoje 2013/33/ES nustatytus tikslus, priėmimo sąlygų valstybėse narėse suderinimas turėtų padėti apriboti tarptautinės apsaugos prašytojų vėlesnį judėjimą dėl jų priėmimo sąlygų įvairovės daromos įtakos. Siekiant to paties tikslo, valstybės narės turėtų apsvarstyti galimybę nustatyti įpareigojimus prisistatyti ir tarptautinės apsaugos prašytojams sudaryti materialines priėmimo sąlygas, kurios apimtų apgyvendinimą, aprūpinimą maistu ir drabužiais tik natūra, taip pat prireikus užtikrinti, kad prašytojai būtų tiesiogiai perduoti valstybei narei, į kurią perkeliama. Panašiai tarptautinės apsaugos prašymų nagrinėjimo laikotarpiu, kaip numatyta prieglobsčio prašymo srities ir Šengeno acquis, išskyrus rimtas humanitarines priežastis, valstybės narės neturėtų suteikti prašytojams nacionalinių kelionės dokumentų ir neteikti jiems jokių kitų paskatų, pavyzdžiui, finansinių paskatų, kuriomis galėtų būti sudarytos palankesnės sąlygos jų neteisėtam judėjimui į kitas valstybes nares. Neteisėto judėjimo į kitas valstybes nares atveju turėtų būti reikalaujama, kad tarptautinės apsaugos prašytojai arba asmenys, kuriems suteikta tarptautinė apsauga, grįžtų į valstybę narę, į kurią perkeliama, o ta valstybė narė turėtų tuos asmenis nedelsdama priimti;

| (40) | siekiant išvengti asmenų, kuriems suteikta tarptautinė apsauga, vėlesnio judėjimo valstybės narės taip pat turėtų informuoti tuos asmenis apie sąlygas, kurių laikydamiesi jie gali teisėtai atvykti į kitą valstybę narę ir joje būti, ir turėtų galėti nustatyti įpareigojimus prisistatyti. Vadovaudamosi Direktyva 2008/115/EB, valstybės narės turėtų reikalauti, kad asmuo, kuriam suteikta tarptautinė apsauga ir kuris neteisėtai būna jų teritorijoje, nedelsiant vyktų atgal į valstybę narę, į kurią perkeliama. Tuo atveju, jei asmuo atsisako grįžti savanoriškai, turėtų būti užtikrintas priverstinis grąžinimas į valstybę narę, į kurią perkeliama; |
| --- | --- |

(40)

siekiant išvengti asmenų, kuriems suteikta tarptautinė apsauga, vėlesnio judėjimo valstybės narės taip pat turėtų informuoti tuos asmenis apie sąlygas, kurių laikydamiesi jie gali teisėtai atvykti į kitą valstybę narę ir joje būti, ir turėtų galėti nustatyti įpareigojimus prisistatyti. Vadovaudamosi Direktyva 2008/115/EB, valstybės narės turėtų reikalauti, kad asmuo, kuriam suteikta tarptautinė apsauga ir kuris neteisėtai būna jų teritorijoje, nedelsiant vyktų atgal į valstybę narę, į kurią perkeliama. Tuo atveju, jei asmuo atsisako grįžti savanoriškai, turėtų būti užtikrintas priverstinis grąžinimas į valstybę narę, į kurią perkeliama;

| (41) | be to, jei tai numatyta nacionalinėje teisėje, priverstinio grąžinimo į valstybę narę, į kurią perkeliama, atveju valstybė narė, kuri užtikrino priverstinio grąžinimo vykdymą, gali nuspręsti nustatyti nacionalinį atvykimo draudimą, pagal kurį asmeniui, kuriam suteikta tarptautinė apsauga, tam tikrą laiką bus uždrausta vėl atvykti į tos konkrečios valstybės narės teritoriją; |
| --- | --- |

(41)

be to, jei tai numatyta nacionalinėje teisėje, priverstinio grąžinimo į valstybę narę, į kurią perkeliama, atveju valstybė narė, kuri užtikrino priverstinio grąžinimo vykdymą, gali nuspręsti nustatyti nacionalinį atvykimo draudimą, pagal kurį asmeniui, kuriam suteikta tarptautinė apsauga, tam tikrą laiką bus uždrausta vėl atvykti į tos konkrečios valstybės narės teritoriją;

| (42) | kadangi šio sprendimo tikslas yra spręsti nepaprastosios padėties problemą ir remti Italijos ir Graikijos pastangas sustiprinti jų prieglobsčio sistemas, juo turėtų būti leista šioms valstybėms, padedant Komisijai, sudaryti dvišalius susitarimus su Islandija, Lichtenšteinu, Norvegija ir Šveicarija dėl asmenų, patenkančių į šio sprendimo taikymo sritį, perkėlimo. Tokiuose susitarimuose taip pat turėtų atsispindėti svarbiausi šio sprendimo aspektai, visų pirma susiję su perkėlimo Europos Sąjungoje procedūra ir prašytojų teisėmis ir pareigomis, taip pat susiję su Reglamentu (ES) Nr. 604/2013; |
| --- | --- |

(42)

kadangi šio sprendimo tikslas yra spręsti nepaprastosios padėties problemą ir remti Italijos ir Graikijos pastangas sustiprinti jų prieglobsčio sistemas, juo turėtų būti leista šioms valstybėms, padedant Komisijai, sudaryti dvišalius susitarimus su Islandija, Lichtenšteinu, Norvegija ir Šveicarija dėl asmenų, patenkančių į šio sprendimo taikymo sritį, perkėlimo. Tokiuose susitarimuose taip pat turėtų atsispindėti svarbiausi šio sprendimo aspektai, visų pirma susiję su perkėlimo Europos Sąjungoje procedūra ir prašytojų teisėmis ir pareigomis, taip pat susiję su Reglamentu (ES) Nr. 604/2013;

| (43) | speciali parama Italijai ir Graikijai pagal perkėlimo Europos Sąjungoje programą turėtų būti papildyta papildomomis priemonėmis, pradedant nuo trečiųjų valstybių piliečių atvykimo į Italijos ar į Graikijos teritoriją ir baigiant visų taikomų procedūrų užbaigimu, EASO ir kitoms atitinkamoms agentūroms, pavyzdžiui, FRONTEX koordinuojant trečiųjų valstybių piliečių, neturinčių teisės likti toje teritorijoje, grąžinimą, laikantis Direktyvos 2008/115/EB; |
| --- | --- |

(43)

speciali parama Italijai ir Graikijai pagal perkėlimo Europos Sąjungoje programą turėtų būti papildyta papildomomis priemonėmis, pradedant nuo trečiųjų valstybių piliečių atvykimo į Italijos ar į Graikijos teritoriją ir baigiant visų taikomų procedūrų užbaigimu, EASO ir kitoms atitinkamoms agentūroms, pavyzdžiui, FRONTEX koordinuojant trečiųjų valstybių piliečių, neturinčių teisės likti toje teritorijoje, grąžinimą, laikantis Direktyvos 2008/115/EB;

| (44) | kadangi šio sprendimo tikslų valstybės narės negali deramai pasiekti, o dėl siūlomo veiksmo masto ir poveikio tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygiu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties (ES sutarties) 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo sprendimu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti; |
| --- | --- |

(44)

kadangi šio sprendimo tikslų valstybės narės negali deramai pasiekti, o dėl siūlomo veiksmo masto ir poveikio tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygiu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties (ES sutarties) 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo sprendimu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti;

| (45) | šiuo sprendimu gerbiamos pagrindinės teisės ir laikomasi principų, kurie pripažinti Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje; |
| --- | --- |

(45)

šiuo sprendimu gerbiamos pagrindinės teisės ir laikomasi principų, kurie pripažinti Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje;

| (46) | pagal prie ES sutarties ir SESV pridėto Protokolo Nr. 21 dėl Jungtinės Karalystės ir Airijos pozicijos dėl laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės 1 ir 2 straipsnius ir nedarant poveikio to protokolo 4 straipsniui Jungtinė Karalystė nedalyvauja priimant šį sprendimą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas; |
| --- | --- |

(46)

pagal prie ES sutarties ir SESV pridėto Protokolo Nr. 21 dėl Jungtinės Karalystės ir Airijos pozicijos dėl laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės 1 ir 2 straipsnius ir nedarant poveikio to protokolo 4 straipsniui Jungtinė Karalystė nedalyvauja priimant šį sprendimą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas;

| (47) | pagal prie ES sutarties ir SESV pridėto Protokolo Nr. 21 dėl Jungtinės Karalystės ir Airijos pozicijos dėl laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės 1 ir 2 straipsnius ir nedarant poveikio to protokolo 4 straipsniui Airija nedalyvauja priimant šį sprendimą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas; |
| --- | --- |

(47)

pagal prie ES sutarties ir SESV pridėto Protokolo Nr. 21 dėl Jungtinės Karalystės ir Airijos pozicijos dėl laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės 1 ir 2 straipsnius ir nedarant poveikio to protokolo 4 straipsniui Airija nedalyvauja priimant šį sprendimą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas;

| (48) | tuo atveju, kai gavusi Protokole Nr. 21 minimos valstybės narės pagal to protokolo 4 straipsnį pateiktą pranešimą Komisija pagal SESV 331 straipsnio 1 dalį patvirtina tos valstybės narės dalyvavimą taikant šį sprendimą, Taryba turėtų nustatyti į tą valstybę narę perkeltinų prašytojų skaičių. Taryba taip pat turėtų atitinkamai pritaikyti kitų valstybių narių kvotas, proporcingai jas sumažindama; |
| --- | --- |

(48)

tuo atveju, kai gavusi Protokole Nr. 21 minimos valstybės narės pagal to protokolo 4 straipsnį pateiktą pranešimą Komisija pagal SESV 331 straipsnio 1 dalį patvirtina tos valstybės narės dalyvavimą taikant šį sprendimą, Taryba turėtų nustatyti į tą valstybę narę perkeltinų prašytojų skaičių. Taryba taip pat turėtų atitinkamai pritaikyti kitų valstybių narių kvotas, proporcingai jas sumažindama;

| (49) | pagal prie ES sutarties ir SESV pridėto Protokolo Nr. 22 dėl Danijos pozicijos 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šį sprendimą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas; |
| --- | --- |

(49)

pagal prie ES sutarties ir SESV pridėto Protokolo Nr. 22 dėl Danijos pozicijos 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šį sprendimą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas;

| (50) | atsižvelgiant į būtinybę kuo skubiau spręsti šį klausimą, šis sprendimas turėtų įsigalioti kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, |
| --- | --- |

(50)

atsižvelgiant į būtinybę kuo skubiau spręsti šį klausimą, šis sprendimas turėtų įsigalioti kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Dalykas

1.   Šiuo sprendimu Italijos ir Graikijos labui nustatomos laikinosios tarptautinės apsaugos srities priemonės, siekiant padėti joms geriau susidoroti su nepaprastąja padėtimi, susidariusia dėl staigaus trečiųjų šalių piliečių antplūdžio į tas valstybes nares.

2.   Komisija nuolat stebi padėtį, susijusią su masiniu trečiųjų šalių piliečių antplūdžiu į valstybes nares.

Komisija prireikus pateiks pasiūlymus iš dalies pakeisti šį sprendimą, kad būtų atsižvelgta į padėties vietoje pokyčius ir jų įtaką perkėlimo Europos Sąjungoje mechanizmui bei kintantį spaudimą valstybėms narėms, visų pirma pirmosioms su migrantų antplūdžiu susiduriančioms valstybėms narėms.

2 straipsnis

Apibrėžtys

Šiame sprendime vartojamų terminų apibrėžtys:

a)   tarptautinės apsaugos prašymas– tarptautinės apsaugos prašymas, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2011/95/ES (12) 2 straipsnio h punkte;

b)   prašytojas– tarptautinės apsaugos pasiprašęs trečiosios šalies pilietis arba asmuo be pilietybės, dėl kurio dar nėra priimtas galutinis sprendimas;

c)   tarptautinė apsauga– pabėgėlio statusas ir papildomos apsaugos statusas, kaip apibrėžta Direktyvos 2011/95/ES 2 straipsnio atitinkamai e ir g punktuose;

d)   šeimos nariai– šeimos nariai, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 604/2013 2 straipsnio g punkte;

e)   perkėlimas Europos Sąjungoje– prašytojo perkėlimas iš valstybės narės, kuri pagal Reglamento (ES) Nr. 604/2013 III skyriuje išdėstytus kriterijus yra laikoma valstybe nare, atsakinga už jo tarptautinės apsaugos prašymo nagrinėjimą, teritorijos į valstybės narės, į kurią perkeliama, teritoriją;

f)   valstybė narė, į kurią perkeliama– valstybė narė, kuri prašytoją perkėlus į jos teritoriją tampa atsakinga už jo tarptautinės apsaugos prašymo nagrinėjimą pagal Reglamentą (ES) Nr. 604/2013.

3 straipsnis

Taikymo sritis

1.   Perkėlimas Europos Sąjungoje pagal šį sprendimą vykdomas tik prašytojo, kuris savo tarptautinės apsaugos prašymą pateikė Italijoje ar Graikijoje ir kurio atžvilgiu antraip tos šalys būtų buvusios atsakingos valstybės narės pagal atsakingos valstybės narės nustatymo kriterijus, išdėstytus Reglamento (ES) Nr. 604/2013 III skyriuje, atžvilgiu.

2.   Perkėlimas Europos Sąjungoje pagal šį sprendimą taikomas tik prašytojui, turinčiam pilietybę tos šalies, kurios piliečių tarptautinės apsaugos prašymų, patenkintų pagal pirmosios instancijos procedūrą, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2013/32/ES (13) III skyriuje, dalis, remiantis Sąjungos vidurkiu, nustatytu pagal paskutinius atnaujintus turimus Eurostato kas ketvirtį teikiamus duomenis, yra 75 % arba daugiau. Asmenų be pilietybės atveju atsižvelgiama į ankstesnės gyvenamosios vietos šalį. Į kas ketvirtį teikiamus atnaujinimus atsižvelgiama tik prašytojų, kurie dar nebuvo identifikuoti kaip prašytojai, kurie galėtų būti perkelti Europos Sąjungoje pagal šio sprendimo 5 straipsnio 3 dalį, atžvilgiu.

4 straipsnis

120 000 prašytojų perkėlimas į valstybes nares

1.   120 000 prašytojų perkėlimo į kitas valstybes nares tvarka:

| a) | iš Italijos į kitų valstybių narių teritorijas perkeliama 15 600 prašytojų pagal I priede pateiktą lentelę; |
| --- | --- |

a)

iš Italijos į kitų valstybių narių teritorijas perkeliama 15 600 prašytojų pagal I priede pateiktą lentelę;

| b) | iš Graikijos į kitų valstybių narių teritorijas perkeliama 50 400 prašytojų pagal II priede pateiktą lentelę; |
| --- | --- |

b)

iš Graikijos į kitų valstybių narių teritorijas perkeliama 50 400 prašytojų pagal II priede pateiktą lentelę;

| c) | į kitų valstybių narių teritorijas perkeliama 54 000 prašytojų proporcingai I ir II prieduose išdėstytiems skaičiams, vadovaujantis šio straipsnio 2 dalimi arba iš dalies keičiant šį sprendimą, kaip nurodyta 1 straipsnio 2 dalyje ir šio straipsnio 3 dalyje. |
| --- | --- |

c)

į kitų valstybių narių teritorijas perkeliama 54 000 prašytojų proporcingai I ir II prieduose išdėstytiems skaičiams, vadovaujantis šio straipsnio 2 dalimi arba iš dalies keičiant šį sprendimą, kaip nurodyta 1 straipsnio 2 dalyje ir šio straipsnio 3 dalyje.

2.   54 000 prašytojų, nurodytų 1 dalies c punkte, perkeliami iš Italijos ir Graikijos proporcingai 1 dalies a ir b punktuose nurodytomis dalimis į kitas valstybes nares proporcingai I ir II prieduose išdėstytiems skaičiams nuo 2016 m. rugsėjo 26 d. Komisija pateikia Tarybai pasiūlymą dėl skaičių, kurie turi būti atitinkamai nustatyti kiekvienai valstybei narei.

3.   Jeigu ne vėliau kaip 2016 m. rugsėjo 26 d. Komisija prieina prie išvados, kad dėl padėties vietoje pokyčių yra tikslinga pritaikyti perkėlimo Europos Sąjungoje mechanizmą arba kad valstybėje narėje yra susidariusi nepaprastoji padėtis, susijusi su staigiu trečiųjų šalių piliečių antplūdžiu dėl staigaus migracijos srautų pokyčio, taip pat atsižvelgdama į valstybės narės – numatomos migrantų priėmėjos – nuomonę, Komisija gali prireikus pateikti pasiūlymus Tarybai, kaip nurodyta 1 straipsnio 2 dalyje.

Valstybė narė, nurodydama tinkamai pagrįstas priežastis, taip pat gali pranešti Tarybai ir Komisijai, kad joje yra susidariusi panaši nepaprastoji padėtis. Komisija įvertina pateiktas priežastis ir prireikus pateikia Tarybai pasiūlymus, kaip nurodyta 1 straipsnio 2 dalyje.

4.   Tuo atveju, kai gavusi Protokole Nr. 21 minimos valstybės narės pagal to protokolo 4 straipsnį pateiktą pranešimą Komisija pagal SESV 331 straipsnio 1 dalį patvirtina tos valstybės narės dalyvavimą taikant šį sprendimą, Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, nustato į tą valstybę narę perkeltinų prašytojų skaičių. Tame pačiame įgyvendinimo sprendime Taryba taip pat atitinkamai pritaiko kitų valstybių narių kvotas, proporcingai jas sumažindama.

5.   Išskirtinėmis aplinkybėmis valstybė narė, nurodydama tinkamai pagrįstas priežastis, derančias su pagrindinėmis Sąjungos vertybėmis, įtvirtintomis Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnyje, gali ne vėliau kaip 2015 m. gruodžio 26 d. pranešti Tarybai ir Komisijai, kad ji laikinai negali dalyvauti iki 30 % pagal 1 dalį jai priskirtų prašytojų perkėlimo Europos Sąjungoje procese.

Komisija įvertina pateiktas priežastis ir pateikia Tarybai pasiūlymus dėl perkėlimo Europos Sąjungoje proceso, susijusio su ne daugiau kaip 30 % prašytojų, priskirtų atitinkamai valstybei narei pagal 1 dalį, laikino sustabdymo. Jei tikslinga, Komisija gali siūlyti pratęsti likusio priskirto skaičiaus prašytojų perkėlimo Europos Sąjungoje terminą, tačiau ne daugiau kaip 12 mėnesių po 13 straipsnio 2 dalyje nurodytos datos.

6.   Per vieną mėnesį Taryba nusprendžia dėl 5 dalyje nurodytų pasiūlymų.

7.   Taikydama šio straipsnio 2, 4 ir 6 dalis bei 11 straipsnio 2 dalį, Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, priima įgyvendinimo sprendimą.

5 straipsnis

Perkėlimo Europos Sąjungoje procedūra

1.   Siekdama administracinio bendradarbiavimo, būtino šiam sprendimui įgyvendinti, kiekviena valstybė narė paskiria nacionalinį kontaktinį centrą ir perduoda jo kontaktus kitoms valstybėms narėms ir EASO. Bendradarbiaudamos su EASO ir kitomis atitinkamomis agentūromis valstybės narės imasi visų tinkamų priemonių tiesioginiam bendradarbiavimui užmegzti ir kompetentingų institucijų tarpusavio keitimuisi informacija užtikrinti, įskaitant informaciją apie priežastis, kaip nurodyta 7 dalyje.

2.   Valstybės narės reguliariai ir bent kas tris mėnesius nurodo prašytojų, kurie gali būti greitai perkelti į jų teritoriją, skaičių ir bet kurią kitą aktualią informaciją.

3.   Remdamosi šia informacija Italija ir Graikija, padedamos EASO ir prireikus 8 dalyje nurodytų valstybių narių ryšių palaikymo pareigūnų, nustato atskirus prašytojus, kurie galėtų būti perkelti į kitas valstybes nares, ir tų valstybių narių kontaktiniams centrams kuo greičiau pateikia visą susijusią informaciją. Tuo tikslu pirmenybė turi būti teikiama pažeidžiamiems prašytojams, kaip apibrėžta Direktyvos 2013/33/ES 21 ir 22 straipsniuose.

4.   Gavusios valstybės narės, į kurią perkeliama, pritarimą, Italija ir Graikija, pasikonsultavusios su EASO, kuo skubiau priima sprendimą perkelti kiekvieną iš nustatytų prašytojų į konkrečią valstybę narę, į kurią perkeliama, ir informuoja prašytoją pagal 6 straipsnio 4 dalį. Valstybė narė, į kurią perkeliama, gali nuspręsti nepatvirtinti prašytojo perkėlimo Europos Sąjungoje tik tuo atveju, jei esama pagrįstų priežasčių, kaip nurodyta šio straipsnio 7 dalyje.

5.   Prašytojai, kurių pirštų atspaudus reikalaujama paimti pagal Reglamento (ES) Nr. 603/2013 9 straipsnyje išdėstytus reikalavimus, gali būti siūlomi perkelti Europos Sąjungoje tik tuo atveju, jei jų pirštų atspaudai buvo paimti ir perduoti EURODAC centrinei sistemai pagal tą reglamentą.

6.   Prašytojo perdavimas į valstybės narės, į kurią perkeliama, teritoriją vykdomas kuo skubiau po pranešimo atitinkamam asmeniui apie sprendimą dėl perdavimo, kaip nurodyta šio sprendimo 6 straipsnio 4 dalyje, dienos. Italija ir Graikija informuoja valstybę narę, į kurią perkeliama, apie perdavimo datą ir laiką, taip pat perduoda jai visą kitą susijusią informaciją.

7.   Valstybės narės pasilieka teisę atsisakyti perkelti prašytoją Europos Sąjungoje tik tuo atveju, jei esama pagrįstų priežasčių manyti, kad jis gali kelti pavojų jų nacionaliniam saugumui arba viešajai tvarkai, arba jeigu esama rimtų priežasčių taikyti Direktyvos 2011/95/ES 12 ir 17 straipsniuose išdėstytas statuso nesuteikimo nuostatas.

8.   Kad įgyvendintų visus šiame straipsnyje nustatytos perkėlimo Europos Sąjungoje procedūros aspektus, valstybės narės, pasikeitusios visa atitinkama informacija, gali nuspręsti paskirti į Italiją ir į Graikiją ryšių palaikymo pareigūnus.

9.   Laikantis Sąjungos acquis, valstybės narės visiškai įgyvendina savo įsipareigojimus. Atitinkamai, Italija ir Graikija užtikrina tapatybės nustatymą, registraciją ir pirštų atspaudų ėmimą perkėlimo Europos Sąjungoje procedūros metu. Siekiant užtikrinti, kad tas procesas ir toliau būtų veiksmingas ir valdomas, tinkamai pasirūpinama priėmimo infrastruktūra ir priemonėmis, kad žmonės būtų laikinai apgyvendinami laikantis Sąjungos acquis, kol skubiai bus priimtas sprendimas dėl jų padėties. Prašytojai, kurie išsisukinėja nuo perkėlimo Europos Sąjungoje procedūros, neperkeliami Europos Sąjungoje.

10.   Šiame straipsnyje numatyta perkėlimo Europos Sąjungoje procedūra užbaigiama kuo greičiau ir ne vėliau kaip per du mėnesius nuo valstybės narės, į kurią perkeliama, nurodymo pateikimo, kaip nurodyta 2 dalyje, išskyrus atvejus, kai 4 dalyje nurodytas valstybės narės, į kurią perkeliama, pritarimas pateikiamas likus mažiau nei dviem savaitėms iki to dviejų mėnesių laikotarpio pabaigos. Tokiu atveju perkėlimo Europos Sąjungoje procedūros terminas gali būti pratęstas ne ilgesniam kaip dar dviejų savaičių laikotarpiui. Be to, šis terminas atitinkamais atvejais taip pat gali būti pratęstas dar keturiomis savaitėmis, jeigu Italija ar Graikija pagrindžia objektyvias praktines kliūtis, dėl kurių neįmanoma atlikti perdavimo.

Jei perkėlimo Europos Sąjungoje procedūra neužbaigiama per šiuos terminus ir išskyrus atvejus, kai Italija ir Graikija susitaria su valstybe nare, į kurią perkeliama, dėl pagrįsto termino pratęsimo, Italija ir Graikija išlieka atsakingos už tarptautinės apsaugos prašymo nagrinėjimą pagal Reglamentą (ES) Nr. 604/2013.

11.   Perkėlus prašytoją Europos Sąjungoje, valstybė narė, į kurią perkeliama, paima prašytojo pirštų atspaudus ir perduoda juos EURODAC centrinei sistemai pagal Reglamento (ES) Nr. 603/2013 9 straipsnį ir atnaujina duomenų rinkinius pagal to reglamento 10 straipsnį, taip pat prireikus pagal 18 straipsnį.

6 straipsnis

Tarptautinės apsaugos prašytojų, kuriems taikomas šis sprendimas, teisės ir pareigos

1.   Įgyvendindamos šį sprendimą valstybės narės pirmiausia atsižvelgia į vaiko interesus.

2.   Valstybės narės užtikrina, kad šeimos nariai, kuriems taikomas šis sprendimas, būtų perkelti į tos pačios valstybės narės teritoriją.

3.   Iki sprendimo perkelti prašytoją Europos Sąjungoje priėmimo Italija ir Graikija informuoja prašytoją kalba, kurią jis supranta arba, kaip pagrįstai manoma, turėtų suprasti, apie perkėlimo Europos Sąjungoje procedūrą, kaip nustatyta šiame sprendime.

4.   Priėmus sprendimą perkelti prašytoją Europos Sąjungoje, tačiau dar neprasidėjus faktiniam perkėlimui Europos Sąjungoje, Italija ir Graikija raštu praneša atitinkamam asmeniui apie sprendimą jį perkelti Europos Sąjungoje. Tame sprendime nurodoma valstybė narė, į kurią perkeliama.

5.   Tarptautinės apsaugos prašytojas arba asmuo, kuriam suteikiama tarptautinė apsauga, kuris atvyksta į kitos valstybės narės, nei valstybė narė, į kurią perkeliama, teritoriją neįvykdęs buvimo toje kitoje valstybėje narėje sąlygų, privalo nedelsdamas grįžti. Valstybė narė, į kurią perkeliama, tą asmenį vėl nedelsdama priima.

7 straipsnis

Operatyvinė parama Italijai ir Graikijai

1.   Siekiant padėti Italijai ir Graikijai geriau spręsti dėl išimtinio spaudimo jų prieglobsčio ir migracijos sistemoms, kurį sudaro šiuo metu padidėjęs migracijos spaudimas prie jų išorės sienų, kylančias problemas, valstybės narės didina savo operatyvinę paramą bendradarbiaudamos su Italija ir Graikija tarptautinės apsaugos srityje vykdant atitinkamą EASO, FRONTEX ir kitų atitinkamų agentūrų koordinuojamą veiklą, visų pirma prireikus skiriant nacionalinių ekspertų šiai paramos veiklai:

| a) | į Italiją ir Graikiją atvykstančių trečiųjų šalių piliečių patikrinimui, įskaitant aiškų jų tapatybės nustatymą, pirštų atspaudų ėmimą ir registravimą bei prireikus tarptautinės apsaugos prašymų registravimą ir, Italijos ar Graikijos prašymu, pirminį tvarkymą; |
| --- | --- |

a)

į Italiją ir Graikiją atvykstančių trečiųjų šalių piliečių patikrinimui, įskaitant aiškų jų tapatybės nustatymą, pirštų atspaudų ėmimą ir registravimą bei prireikus tarptautinės apsaugos prašymų registravimą ir, Italijos ar Graikijos prašymu, pirminį tvarkymą;

| b) | informacijos ir specialios paramos, kurios gali prireikti, teikimui prašytojams ar potencialiems prašytojams, kuriems galėtų būti taikomas perkėlimas Europos Sąjungoje pagal šį sprendimą; |
| --- | --- |

b)

informacijos ir specialios paramos, kurios gali prireikti, teikimui prašytojams ar potencialiems prašytojams, kuriems galėtų būti taikomas perkėlimas Europos Sąjungoje pagal šį sprendimą;

| c) | pasirengimui trečiųjų šalių piliečių, kurie nepateikė tarptautinės apsaugos prašymo arba kurių teisė likti teritorijoje nustojo galioti, grąžinimo operacijoms ir jų organizavimui. |
| --- | --- |

c)

pasirengimui trečiųjų šalių piliečių, kurie nepateikė tarptautinės apsaugos prašymo arba kurių teisė likti teritorijoje nustojo galioti, grąžinimo operacijoms ir jų organizavimui.

2.   Be pagal 1 dalį teikiamos paramos ir siekiant sudaryti palankesnes sąlygas visiems perkėlimo Europos Sąjungoje procedūros veiksmams įgyvendinti, prireikus Italijai ir Graikijai teikiama speciali parama vykdant atitinkamą EASO, FRONTEX ir kitų atitinkamų agentūrų koordinuojamą veiklą.

8 straipsnis

Papildomos priemonės, kurių turi imtis Italija ir Graikija

1.   Atsižvelgdamos į Sprendimo (ES) 2015/1523 8 straipsnio 1 dalyje nustatytus įpareigojimus, Italija ir Graikija ne vėliau kaip 2015 m. spalio 26 d. praneša Tarybai ir Komisijai apie atnaujintą veiksmų planą, atsižvelgdamos į poreikį užtikrinti tinkamą šio sprendimo įgyvendinimą.

2.   Jei šis sprendimas iš dalies keičiamas kitos valstybės narės labui pagal 1 straipsnio 2 dalį ir 4 straipsnio 3 dalį, ta valstybė narė atitinkamo keičiančiojo sprendimo įsigaliojimo metu pateikia Tarybai ir Komisijai veiksmų planą, kuriame numatomos tinkamos priemonės prieglobsčio, pirmojo priėmimo ir grąžinimo srityse, kuriomis būtų didinami jos sistemų minėtose srityse pajėgumai, kokybė ir veiksmingumas, taip pat priemonės, kuriomis užtikrinamas tinkamas šio sprendimo įgyvendinimas. Ta valstybė narė visapusiškai įgyvendina tą veiksmų planą.

3.   Jei Italija ar Graikija nesilaiko 1 dalyje nurodytų pareigų, Komisija, suteikusi atitinkamai valstybei narei galimybę išdėstyti savo požiūrį, gali nuspręsti ne ilgiau nei trims mėnesiams sustabdyti šio sprendimo taikymą tai valstybei narei. Komisija gali nuspręsti vieną kartą pratęsti tokį sustabdymą ne ilgiau nei trims mėnesiams. Toks sustabdymas nedaro poveikio prašytojų perdavimams, kuriuos numatoma vykdyti gavus valstybės narės, į kurią perkeliama, pritarimą pagal 5 straipsnio 4 dalį.

9 straipsnis

Tolesnės nepaprastosios padėtys

Jei valstybėje narėje dėl staigaus trečiųjų šalių piliečių antplūdžio susidarytų nepaprastoji padėtis, Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu ir pasikonsultavusi su Europos Parlamentu, gali patvirtinti laikinąsias priemones tos valstybės narės labui pagal SESV 78 straipsnio 3 dalį. Tokios priemonės prireikus gali apimti tos valstybės narės dalyvavimo vykdant perkėlimą Europos Sąjungoje, kaip numatyta šiame sprendime, sustabdymą, taip pat galimas kompensavimo priemones Italijai ir Graikijai.

10 straipsnis

Finansinė parama

1.   Už kiekvieną asmenį, perkeltą Europos Sąjungoje pagal šį sprendimą:

| a) | valstybė narė, į kurią perkeliama, gauna 6 000 EUR dydžio vienkartinę išmoką; |
| --- | --- |

a)

valstybė narė, į kurią perkeliama, gauna 6 000 EUR dydžio vienkartinę išmoką;

| b) | Italija ar Graikija gauna ne mažesnio kaip 500 EUR dydžio vienkartinę išmoką. |
| --- | --- |

b)

Italija ar Graikija gauna ne mažesnio kaip 500 EUR dydžio vienkartinę išmoką.

2.   Ši finansinė parama įgyvendinama pagal Reglamento (ES) Nr. 516/2014 18 straipsnyje nustatytą tvarką. Nukrypstant nuo tame reglamente nustatytos išankstinio finansavimo tvarkos, 2016 m. valstybėms narėms sumokama 50 % joms pagal šį sprendimą skirtų bendrų asignavimų dydžio išankstinio finansavimo suma.

11 straipsnis

Bendradarbiavimas su asocijuotosiomis valstybėmis

1.   Padedant Komisijai, gali būti sudaryti Italijos dvišaliai susitarimai atitinkamai su Islandija, Lichtenšteinu, Norvegija ir Šveicarija ir Graikijos dvišaliai susitarimai atitinkamai su Islandija, Lichtenšteinu, Norvegija ir Šveicarija dėl prašytojų perkėlimo iš Italijos ir Graikijos teritorijos į tų valstybių teritoriją. Tokiuose susitarimuose deramai atsižvelgiama į pagrindinius šio sprendimo aspektus, visų pirma susijusius su perkėlimo Europos Sąjungoje procedūra ir prašytojų teisėmis bei pareigomis.

2.   Jei tokie dvišaliai susitarimai sudaromi, Italija ar Graikija praneša Tarybai ir Komisijai prašytojų, kurie turi būti perkelti į asocijuotąsias valstybes, skaičių. Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, atitinkamai pritaiko valstybių narių kvotas, proporcingai jas sumažindama.

12 straipsnis

Ataskaitų teikimas

Remdamasi valstybių narių ir atitinkamų agentūrų pateikta informacija Komisija kas šešis mėnesius teikia Tarybai šio sprendimo įgyvendinimo ataskaitas.

Remdamasi Italijos ir Graikijos suteikta informacija Komisija kas šešis mėnesius teikia Tarybai 8 straipsnyje nurodytų veiksmų planų įgyvendinimo ataskaitas.

13 straipsnis

Įsigaliojimas

1.   Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

2.   Jis taikomas iki 2017 m. rugsėjo 26 d.

3.   Jis taikomas asmenims, atvykstantiems į Italijos ar Graikijos teritoriją nuo 2015 m. rugsėjo 25 d. iki 2017 m. rugsėjo 26 d., ir prašytojams, atvykusiems į tų valstybių narių teritoriją nuo 2015 m. kovo 24 d. ir vėliau.

Priimta Briuselyje 2015 m. rugsėjo 22 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

J. ASSELBORN

---

(1)  2015 m. rugsėjo 17 d. nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

1

(2)  2015 m. rugsėjo 14 d. Tarybos sprendimas (ES) 2015/1523, kuriuo Italijos ir Graikijos labui nustatomos laikinosios priemonės tarptautinės apsaugos srityje (OL L 239, 2015 9 15, p. 146).

2

(3)  2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 604/2013, kuriuo išdėstomi valstybės narės, atsakingos už trečiosios šalies piliečio arba asmens be pilietybės vienoje iš valstybių narių pateikto tarptautinės apsaugos prašymo nagrinėjimą, nustatymo kriterijai ir mechanizmai (OL L 180, 2013 6 29, p. 31).

3

(4)  2003 m. rugsėjo 2 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1560/2003, nustatantis išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 343/2003, nustatančio valstybės narės, atsakingos už trečiosios šalies piliečio vienoje iš valstybių narių pateikto prieglobsčio prašymo nagrinėjimą, nustatymo kriterijus ir mechanizmus, taikymo taisykles (OL L 222, 2003 9 5, p. 3).

4

(5)  2014 m. sausio 30 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 118/2014, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1560/2003, nustatantis išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 343/2003, nustatančio valstybės narės, atsakingos už trečiosios šalies piliečio vienoje iš valstybių narių pateikto prieglobsčio prašymo nagrinėjimą, nustatymo kriterijus ir mechanizmus, taikymo taisykles (OL L 39, 2014 2 8, p. 1).

5

(6)  2014 m. balandžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 516/2014, kuriuo įsteigiamas Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondas ir iš dalies keičiamas Tarybos sprendimas 2008/381/EB ir panaikinami Europos Parlamento ir Tarybos sprendimai Nr. 573/2007/EB ir Nr. 575/2007/EB bei Tarybos sprendimas 2007/435/EB (OL L 150, 2014 5 20, p. 168).

6

(7)  2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/33/ES, kuria nustatomos normos dėl tarptautinės apsaugos prašytojų priėmimo (OL L 180, 2013 6 29, p. 96).

7

(8)  2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/32/ES dėl tarptautinės apsaugos suteikimo ir panaikinimo bendros tvarkos (OL L 180, 2013 6 29, p. 60).

8

(9)  2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/33/ES, kuria nustatomos normos dėl tarptautinės apsaugos prašytojų priėmimo (nauja redakcija) (OL L 180, 2013 6 29, p. 96).

9

(10)  2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 603/2013 dėl Eurodac sistemos pirštų atspaudams lyginti sukūrimo siekiant veiksmingai taikyti Reglamentą (ES) Nr. 604/2013, kuriuo išdėstomi valstybės narės, atsakingos už trečiosios šalies piliečio arba asmens be pilietybės vienoje iš valstybių narių pateikto tarptautinės apsaugos prašymo nagrinėjimą, nustatymo kriterijai ir mechanizmai, ir dėl valstybių narių teisėsaugos institucijų bei Europolo teisėsaugos tikslais teikiamų prašymų palyginti duomenis su Eurodac sistemos duomenimis ir kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1077/2011, kuriuo įsteigiama Europos didelės apimties IT sistemų laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje operacijų valdymo agentūra (OL L 180, 2013 6 29, p. 1).

10

Eurodac

Eurodac

(11)  2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/115/EB dėl bendrų nelegaliai esančių trečiųjų šalių piliečių grąžinimo standartų ir tvarkos valstybėse narėse (OL L 348, 2008 12 24, p. 98).

11

(12)  2011 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2011/95/ES dėl trečiųjų šalių piliečių ar asmenų be pilietybės priskyrimo prie tarptautinės apsaugos gavėjų, vienodo statuso pabėgėliams arba papildomą apsaugą galintiems gauti asmenims ir suteikiamos apsaugos pobūdžio reikalavimų (OL L 337, 2011 12 20, p. 9).

12

(13)  2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/32/ES dėl tarptautinės apsaugos suteikimo ir panaikinimo bendros tvarkos (OL L 180, 2013 6 29, p. 60).

13

---

I PRIEDAS

Perkėlimo iš Italijos kvotos

| | Kvotos pagal valstybes nares (15 600 perkeltų prašytojų) |
| --- | --- |
| Austrija | 462 |
| Belgija | 579 |
| Bulgarija | 201 |
| Kroatija | 134 |
| Kipras | 35 |
| Čekija | 376 |
| Estija | 47 |
| Suomija | 304 |
| Prancūzija | 3 064 |
| Vokietija | 4 027 |
| Vengrija | 306 |
| Latvija | 66 |
| Lietuva | 98 |
| Liuksemburgas | 56 |
| Malta | 17 |
| Nyderlandai | 922 |
| Lenkija | 1 201 |
| Portugalija | 388 |
| Rumunija | 585 |
| Slovakija | 190 |
| Slovėnija | 80 |
| Ispanija | 1 896 |
| Švedija | 567 |

Kvotos pagal valstybes nares (15 600 perkeltų prašytojų)

Austrija

462

Belgija

579

Bulgarija

201

Kroatija

134

Kipras

35

Čekija

376

Estija

47

Suomija

304

Prancūzija

3 064

Vokietija

4 027

Vengrija

306

Latvija

66

Lietuva

98

Liuksemburgas

56

Malta

17

Nyderlandai

922

Lenkija

1 201

Portugalija

388

Rumunija

585

Slovakija

190

Slovėnija

80

Ispanija

1 896

Švedija

567

---

II PRIEDAS

Perkėlimo iš Graikijos kvotos

| | Kvotos pagal valstybes nares (50 400 perkeltų prašytojų) |
| --- | --- |
| Austrija | 1 491 |
| Belgija | 1 869 |
| Bulgarija | 651 |
| Kroatija | 434 |
| Kipras | 112 |
| Čekija | 1 215 |
| Estija | 152 |
| Suomija | 982 |
| Prancūzija | 9 898 |
| Vokietija | 13 009 |
| Vengrija | 988 |
| Latvija | 215 |
| Lietuva | 318 |
| Liuksemburgas | 181 |
| Malta | 54 |
| Nyderlandai | 2 978 |
| Lenkija | 3 881 |
| Portugalija | 1 254 |
| Rumunija | 1 890 |
| Slovakija | 612 |
| Slovėnija | 257 |
| Ispanija | 6 127 |
| Švedija | 1 830 |

Kvotos pagal valstybes nares (50 400 perkeltų prašytojų)

Austrija

1 491

Belgija

1 869

Bulgarija

651

Kroatija

434

Kipras

112

Čekija

1 215

Estija

152

Suomija

982

Prancūzija

9 898

Vokietija

13 009

Vengrija

988

Latvija

215

Lietuva

318

Liuksemburgas

181

Malta

54

Nyderlandai

2 978

Lenkija

3 881

Portugalija

1 254

Rumunija

1 890

Slovakija

612

Slovėnija

257

Ispanija

6 127

Švedija

1 830

---

| 24.9.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 248/95 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 248/95

---

KOMISIJOS DELEGUOTASIS SPRENDIMAS (ES) 2015/1602

2015 m. birželio 5 d.

dėl Šveicarijoje galiojančios draudimo bei perdraudimo įmonėms taikomos mokumo ir prudencinės tvarkos lygiavertiškumo pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/138/EB 172 straipsnio 2 dalį, 227 straipsnio 4 dalį ir 260 straipsnio 3 dalį

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/138/EB dėl draudimo ir perdraudimo veiklos pradėjimo ir jos vykdymo (Mokumas II) (1), ypač į jos 172 straipsnio 2 dalį, 227 straipsnio 4 dalį ir 260 straipsnio 3 dalį,

kadangi:

| (1) | Direktyva 2009/138/EB nustatoma Sąjungos draudimo ir perdraudimo įmonių rizika grindžiama prudencinė tvarka. Direktyvą 2009/138/EB draudimo ir perdraudimo įmonėms bus pradėta visapusiškai taikyti 2016 m. sausio 1 d.; |
| --- | --- |

(1)

Direktyva 2009/138/EB nustatoma Sąjungos draudimo ir perdraudimo įmonių rizika grindžiama prudencinė tvarka. Direktyvą 2009/138/EB draudimo ir perdraudimo įmonėms bus pradėta visapusiškai taikyti 2016 m. sausio 1 d.;

| (2) | nors Direktyva „Mokumas II“ bus pradėta visapusiškai taikyti nuo 2016 m. sausio 1 d., Komisija jau dabar gali priimti šį deleguotąjį sprendimą pagal Direktyvos „Mokumas II“ 311 straipsnį; |
| --- | --- |

(2)

nors Direktyva „Mokumas II“ bus pradėta visapusiškai taikyti nuo 2016 m. sausio 1 d., Komisija jau dabar gali priimti šį deleguotąjį sprendimą pagal Direktyvos „Mokumas II“ 311 straipsnį;

| (3) | Direktyvos 2009/138/EB 172 straipsnis susijęs su trečiosios šalies mokumo tvarkos, taikomos įmonių, kurių pagrindinė buveinė yra toje trečiojoje šalyje, perdraudimo veiklai, lygiavertiškumu. Nustačius teigiamą lygiavertiškumą, perdraudimo sutartys, sudarytos su įmonėmis, kurių pagrindinė buveinė yra toje trečiojoje šalyje, gali būti tvarkomos taip, kaip perdraudimo sutartys, sudarytos su įmonėmis, kurioms leidimas išduotas pagal tą direktyvą; |
| --- | --- |

(3)

Direktyvos 2009/138/EB 172 straipsnis susijęs su trečiosios šalies mokumo tvarkos, taikomos įmonių, kurių pagrindinė buveinė yra toje trečiojoje šalyje, perdraudimo veiklai, lygiavertiškumu. Nustačius teigiamą lygiavertiškumą, perdraudimo sutartys, sudarytos su įmonėmis, kurių pagrindinė buveinė yra toje trečiojoje šalyje, gali būti tvarkomos taip, kaip perdraudimo sutartys, sudarytos su įmonėmis, kurioms leidimas išduotas pagal tą direktyvą;

| (4) | Direktyvos 2009/138/EB 227 straipsnis yra susijęs su trečiųjų šalių draudimo įmonių, priklausančių grupėms, kurių pagrindinė buveinė yra Sąjungoje, lygiavertiškumu. Teigiamu sprendimu dėl lygiavertiškumo tokioms grupėms leidžiama, kai atimties ir sudėties metodas naudojamas kaip konsolidavimo metodas tokių grupių ataskaitoms parengti, apskaičiuojant grupės mokumo reikalavimą ir tinkamas nuosavas lėšas atsižvelgti į kapitalo reikalavimų ir turimo kapitalo (nuosavų lėšų) apskaičiavimą pagal Sąjungai nepriklausančios jurisdikcijos taisykles, o ne juos apskaičiuoti pagal Direktyvą 2009/138/EB; |
| --- | --- |

(4)

Direktyvos 2009/138/EB 227 straipsnis yra susijęs su trečiųjų šalių draudimo įmonių, priklausančių grupėms, kurių pagrindinė buveinė yra Sąjungoje, lygiavertiškumu. Teigiamu sprendimu dėl lygiavertiškumo tokioms grupėms leidžiama, kai atimties ir sudėties metodas naudojamas kaip konsolidavimo metodas tokių grupių ataskaitoms parengti, apskaičiuojant grupės mokumo reikalavimą ir tinkamas nuosavas lėšas atsižvelgti į kapitalo reikalavimų ir turimo kapitalo (nuosavų lėšų) apskaičiavimą pagal Sąjungai nepriklausančios jurisdikcijos taisykles, o ne juos apskaičiuoti pagal Direktyvą 2009/138/EB;

| (5) | Direktyvos 2009/138/EB 260 straipsnis yra susijęs su draudimo bei perdraudimo įmonių, kurių patronuojančiosios įmonės pagrindinė buveinė nėra Sąjungoje, lygiavertiškumu. Pagal Direktyvos 2009/138/EB 261 straipsnio 1 dalį, jeigu sprendimas dėl lygiavertiškumo yra teigiamas, valstybės narės pasikliauja trečiosios šalies grupės priežiūros institucijų atlikta lygiaverte grupės priežiūra; |
| --- | --- |

(5)

Direktyvos 2009/138/EB 260 straipsnis yra susijęs su draudimo bei perdraudimo įmonių, kurių patronuojančiosios įmonės pagrindinė buveinė nėra Sąjungoje, lygiavertiškumu. Pagal Direktyvos 2009/138/EB 261 straipsnio 1 dalį, jeigu sprendimas dėl lygiavertiškumo yra teigiamas, valstybės narės pasikliauja trečiosios šalies grupės priežiūros institucijų atlikta lygiaverte grupės priežiūra;

| (6) | trečiosios šalies teisinė tvarka laikoma visiškai lygiaverte pagal Direktyvą 2009/138/EB nustatytai tvarkai, jeigu laikomasi reikalavimų, kuriais suteikiama palyginama draudėjų ir naudos gavėjų apsauga. Visiškas lygiavertiškumas pagal 172 straipsnio 2 dalį, 227 straipsnio 4 dalį ir 260 straipsnio 3 dalį suteikiamas neribotam laikotarpiui, nebent būtų atšauktas; |
| --- | --- |

(6)

trečiosios šalies teisinė tvarka laikoma visiškai lygiaverte pagal Direktyvą 2009/138/EB nustatytai tvarkai, jeigu laikomasi reikalavimų, kuriais suteikiama palyginama draudėjų ir naudos gavėjų apsauga. Visiškas lygiavertiškumas pagal 172 straipsnio 2 dalį, 227 straipsnio 4 dalį ir 260 straipsnio 3 dalį suteikiamas neribotam laikotarpiui, nebent būtų atšauktas;

| (7) | 2015 m. kovo 9 d. Europos draudimo ir profesinių pensijų institucija (EIOPA) teikė patarimus Komisijai pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1094/2010 (2) 33 straipsnio 2 dalį dėl Šveicarijoje galiojančios (per)draudimo įmonėms ir grupėms taikomos reguliavimo ir priežiūros sistemos. EIOPA patarimai grindžiami atitinkama Šveicarijos teisės aktų sistema, įskaitant 2007 m. birželio 22 d. Šveicarijos finansų rinkos priežiūros įstatymą (FINMASA), kuris įsigaliojo 2009 m. sausio 1 d., 2004 m. gruodžio 17 d. Draudimo priežiūros įstatymą ir Draudimo priežiūros įsakymą (ISO) (3). Komisija vertinimą grindė EIOPA pateikta informacija; |
| --- | --- |

(7)

2015 m. kovo 9 d. Europos draudimo ir profesinių pensijų institucija (EIOPA) teikė patarimus Komisijai pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1094/2010 (2) 33 straipsnio 2 dalį dėl Šveicarijoje galiojančios (per)draudimo įmonėms ir grupėms taikomos reguliavimo ir priežiūros sistemos. EIOPA patarimai grindžiami atitinkama Šveicarijos teisės aktų sistema, įskaitant 2007 m. birželio 22 d. Šveicarijos finansų rinkos priežiūros įstatymą (FINMASA), kuris įsigaliojo 2009 m. sausio 1 d., 2004 m. gruodžio 17 d. Draudimo priežiūros įstatymą ir Draudimo priežiūros įsakymą (ISO) (3). Komisija vertinimą grindė EIOPA pateikta informacija;

| (8) | atsižvelgiant į Komisijos deleguotąjį reglamentą (ES) 2015/35 (4), ypač jo 378, 379 ir 380 straipsnius, taip pat EIOPA patarimus, taikytini kai kurie kriterijai, siekiant įvertinti lygiavertiškumą pagal Direktyvos 2009/138/EB atitinkamai 172 straipsnio 2 dalį, 227 straipsnio 4 dalį ir 260 straipsnio 3 dalį; |
| --- | --- |

(8)

atsižvelgiant į Komisijos deleguotąjį reglamentą (ES) 2015/35 (4), ypač jo 378, 379 ir 380 straipsnius, taip pat EIOPA patarimus, taikytini kai kurie kriterijai, siekiant įvertinti lygiavertiškumą pagal Direktyvos 2009/138/EB atitinkamai 172 straipsnio 2 dalį, 227 straipsnio 4 dalį ir 260 straipsnio 3 dalį;

| (9) | šie kriterijai apima tam tikrus reikalavimus, kurie bendri dviem ar daugiau Deleguotojo reglamento (ES) 2015/35 378, 379 ir 380 straipsnių reikalavimams, kurie galioja pavienių (5) (per)draudimo įmonių lygmeniu ir (per)draudimo grupių lygmeniu, ir kurie apima įgaliojimų, mokumo, valdymo, skaidrumo, institucijų tarpusavio bendradarbiavimo ir konfidencialios informacijos tvarkymo sritis bei sprendimų poveikį finansiniam stabilumui; |
| --- | --- |

(9)

šie kriterijai apima tam tikrus reikalavimus, kurie bendri dviem ar daugiau Deleguotojo reglamento (ES) 2015/35 378, 379 ir 380 straipsnių reikalavimams, kurie galioja pavienių (5) (per)draudimo įmonių lygmeniu ir (per)draudimo grupių lygmeniu, ir kurie apima įgaliojimų, mokumo, valdymo, skaidrumo, institucijų tarpusavio bendradarbiavimo ir konfidencialios informacijos tvarkymo sritis bei sprendimų poveikį finansiniam stabilumui;

| (10) | pirma, kiek tai susiję su priemonėmis, įgaliojimais ir atsakomybe, Šveicarijos finansų rinkos priežiūros institucijai (FINMA) suteikti įgaliojimai veiksmingai prižiūrėti (per)draudimo veiklą ir skirti sankcijas arba prireikus užtikrinti vykdymą, pavyzdžiui, atšaukti įmonės veiklos licenciją arba pakeisti visus ar kai kuriuos jos vadovus. FINMA turi būtinų finansinių ir žmogiškųjų išteklių, kompetencijos, pajėgumų ir įgaliojimų veiksmingai apsaugoti visus draudėjus ir naudos gavėjus; |
| --- | --- |

(10)

pirma, kiek tai susiję su priemonėmis, įgaliojimais ir atsakomybe, Šveicarijos finansų rinkos priežiūros institucijai (FINMA) suteikti įgaliojimai veiksmingai prižiūrėti (per)draudimo veiklą ir skirti sankcijas arba prireikus užtikrinti vykdymą, pavyzdžiui, atšaukti įmonės veiklos licenciją arba pakeisti visus ar kai kuriuos jos vadovus. FINMA turi būtinų finansinių ir žmogiškųjų išteklių, kompetencijos, pajėgumų ir įgaliojimų veiksmingai apsaugoti visus draudėjus ir naudos gavėjus;

| (11) | antra, kiek tai susiję su mokumu, (per)draudimo įmonių ir grupių finansinės būklės vertinimas pagal Šveicarijos mokumo testą (SST) grindžiamas patikimais ekonomikos principais, o mokumo reikalavimai grindžiami viso turto ir įsipareigojimų ekonominiu vertinimu. Pagal SST reikalaujama, kad (per)draudimo įmonės turėtų pakankamai finansinių išteklių, ir nustatomi techninių atidėjinių, investicijų, kapitalo reikalavimų (įskaitant minimalų kapitalo lygį) ir nuosavų lėšų kriterijai, pagal kuriuos FINMA laiku įsikiša, jeigu kapitalo reikalavimų nesilaikoma arba jeigu kyla pavojus draudėjo interesams. Kapitalo reikalavimai grindžiami rizika, o jų tikslas – padengti kiekybiškai įvertinamą riziką. Jeigu rizikos kiekybiškai nustatyti neįmanoma, šis klausimas sprendžiamas kitomis priemonėmis: pavyzdžiui, operacinė rizika kiekybiškai įvertinama vykdant Šveicarijos kokybės vertinimą (SQA). Pagrindinis kapitalo reikalavimas, pagal SST vadinamas tiksliniu kapitalu, apskaičiuojamas siekiant padengti nenumatytus nuostolius, atsiradusius dėl vykdomos veiklos. Be to, pagal SST pats mažiausias kapitalo reikalavimas (minimalus kapitalas) draudimo įmonėms skiriasi, t. y. priklauso nuo konkrečios draudimo veiklos krypties. Abu reikalavimai visiems esamiems Šveicarijos draudimo įmonių draudimo veiklos krypčių deriniams yra bent jau tokie griežti kaip atitinkami Direktyvos 2009/138/EB reikalavimai. Kiek tai susiję su modeliais, draudimo įmonės gali naudoti standartinį modelį arba – FINMA pareikalavus ar savo iniciatyva – vidaus modelį; |
| --- | --- |

(11)

antra, kiek tai susiję su mokumu, (per)draudimo įmonių ir grupių finansinės būklės vertinimas pagal Šveicarijos mokumo testą (SST) grindžiamas patikimais ekonomikos principais, o mokumo reikalavimai grindžiami viso turto ir įsipareigojimų ekonominiu vertinimu. Pagal SST reikalaujama, kad (per)draudimo įmonės turėtų pakankamai finansinių išteklių, ir nustatomi techninių atidėjinių, investicijų, kapitalo reikalavimų (įskaitant minimalų kapitalo lygį) ir nuosavų lėšų kriterijai, pagal kuriuos FINMA laiku įsikiša, jeigu kapitalo reikalavimų nesilaikoma arba jeigu kyla pavojus draudėjo interesams. Kapitalo reikalavimai grindžiami rizika, o jų tikslas – padengti kiekybiškai įvertinamą riziką. Jeigu rizikos kiekybiškai nustatyti neįmanoma, šis klausimas sprendžiamas kitomis priemonėmis: pavyzdžiui, operacinė rizika kiekybiškai įvertinama vykdant Šveicarijos kokybės vertinimą (SQA). Pagrindinis kapitalo reikalavimas, pagal SST vadinamas tiksliniu kapitalu, apskaičiuojamas siekiant padengti nenumatytus nuostolius, atsiradusius dėl vykdomos veiklos. Be to, pagal SST pats mažiausias kapitalo reikalavimas (minimalus kapitalas) draudimo įmonėms skiriasi, t. y. priklauso nuo konkrečios draudimo veiklos krypties. Abu reikalavimai visiems esamiems Šveicarijos draudimo įmonių draudimo veiklos krypčių deriniams yra bent jau tokie griežti kaip atitinkami Direktyvos 2009/138/EB reikalavimai. Kiek tai susiję su modeliais, draudimo įmonės gali naudoti standartinį modelį arba – FINMA pareikalavus ar savo iniciatyva – vidaus modelį;

| (12) | trečia, valdymo klausimu pagal Šveicarijos mokumo tvarką reikalaujama, kad (per)draudimo įmonės turėtų veiksmingą valdymo sistemą, pagal kurią joms nustatoma aiški organizacinė struktūra, derami ir tinkami reikalavimai tiems, kurie veiksmingai valdo įmones, veiksmingi informacijos perdavimo tarp įmonių ir FINMA procesai. Be to, FINMA veiksmingai prižiūri perduotas funkcijas ir veiklą; |
| --- | --- |

(12)

trečia, valdymo klausimu pagal Šveicarijos mokumo tvarką reikalaujama, kad (per)draudimo įmonės turėtų veiksmingą valdymo sistemą, pagal kurią joms nustatoma aiški organizacinė struktūra, derami ir tinkami reikalavimai tiems, kurie veiksmingai valdo įmones, veiksmingi informacijos perdavimo tarp įmonių ir FINMA procesai. Be to, FINMA veiksmingai prižiūri perduotas funkcijas ir veiklą;

| (13) | pagal SST taip pat reikalaujama, kad (per)draudimo įmonės ir grupės išsaugotų rizikos valdymo, atitikties užtikrinimo, vidaus audito ir aktuarines funkcijas. Pagal SST privaloma rizikos valdymo sistema, pagal kurią būtų galima riziką nustatyti, vertinti, stebėti, valdyti ir apie ją pranešti, ir veiksminga vidaus kontrolės sistema. Direktyvos 2009/138/EB reikalavimų dėl pavienių įmonių vidaus audito ir reikalavimų laikymosi pakankamai laikomasi pagal ISO, nes juo didinami rizikos valdymo reikalavimai ir visų pirma įpareigojimas turėti atitikties užtikrinimo funkciją; |
| --- | --- |

(13)

pagal SST taip pat reikalaujama, kad (per)draudimo įmonės ir grupės išsaugotų rizikos valdymo, atitikties užtikrinimo, vidaus audito ir aktuarines funkcijas. Pagal SST privaloma rizikos valdymo sistema, pagal kurią būtų galima riziką nustatyti, vertinti, stebėti, valdyti ir apie ją pranešti, ir veiksminga vidaus kontrolės sistema. Direktyvos 2009/138/EB reikalavimų dėl pavienių įmonių vidaus audito ir reikalavimų laikymosi pakankamai laikomasi pagal ISO, nes juo didinami rizikos valdymo reikalavimai ir visų pirma įpareigojimas turėti atitikties užtikrinimo funkciją;

| (14) | pagal Šveicarijoje galiojančią tvarką reikalaujama, kad (per)draudimo įmonių arba grupių veiklos politikos ar valdymo pokyčiai, arba tokių įmonių ar grupių kvalifikuotojo akcijų paketo pokyčiai atitiktų patikimo ir rizikos ribojimu pagrįsto valdymo principus. Visų pirma FINMA pranešama apie (per)draudimo įmonių arba draudimo grupių vykdomą įsigijimą, verslo plano arba kvalifikuotojo akcijų paketo pokyčius, dėl kurių pagrįstais atvejais gali būti taikomos atitinkamos sankcijos, pavyzdžiui, uždraudžiamas įsigijimas; |
| --- | --- |

(14)

pagal Šveicarijoje galiojančią tvarką reikalaujama, kad (per)draudimo įmonių arba grupių veiklos politikos ar valdymo pokyčiai, arba tokių įmonių ar grupių kvalifikuotojo akcijų paketo pokyčiai atitiktų patikimo ir rizikos ribojimu pagrįsto valdymo principus. Visų pirma FINMA pranešama apie (per)draudimo įmonių arba draudimo grupių vykdomą įsigijimą, verslo plano arba kvalifikuotojo akcijų paketo pokyčius, dėl kurių pagrįstais atvejais gali būti taikomos atitinkamos sankcijos, pavyzdžiui, uždraudžiamas įsigijimas;

| (15) | ketvirta, užtikrinant skaidrumą, reikalaujama, kad (per)draudimo įmonės ir grupės FINMA pateiktų visą informaciją, kurios reikia priežiūrai ir ne rečiau kaip kasmet skelbtų savo mokumo ir finansinės būklės ataskaitą. Direktyvos 2009/138/EB reikalavimų dėl informacijos atskleidimo visuomenei pakankamai laikomasi pagal ISO, nes atskleistinos kokybinės ir kiekybinės informacijos rūšys atitinka Direktyvą 2009/138/EB. Pagal ISO (per)draudimo įmonės ir grupės turi atskleisti savo verslo veiklą, veiklos rezultatus, rizikos valdymą, rizikos profilį, vertinimui naudojamus metodus, visų pirma susijusius su atidėjiniais, kapitalo valdymu ir mokumu; |
| --- | --- |

(15)

ketvirta, užtikrinant skaidrumą, reikalaujama, kad (per)draudimo įmonės ir grupės FINMA pateiktų visą informaciją, kurios reikia priežiūrai ir ne rečiau kaip kasmet skelbtų savo mokumo ir finansinės būklės ataskaitą. Direktyvos 2009/138/EB reikalavimų dėl informacijos atskleidimo visuomenei pakankamai laikomasi pagal ISO, nes atskleistinos kokybinės ir kiekybinės informacijos rūšys atitinka Direktyvą 2009/138/EB. Pagal ISO (per)draudimo įmonės ir grupės turi atskleisti savo verslo veiklą, veiklos rezultatus, rizikos valdymą, rizikos profilį, vertinimui naudojamus metodus, visų pirma susijusius su atidėjiniais, kapitalo valdymu ir mokumu;

| (16) | penkta, dėl profesinės paslapties, bendradarbiavimo ir keitimosi informacija pagal Šveicarijoje galiojančią tvarką visiems asmenims, kurie dirba arba dirbo FINMA, įskaitant FINMA vardu veiklą vykdančius auditorius ir ekspertus, taikomas įpareigojimas išlaikyti profesinę paslaptį. Pagal šiuos įpareigojimus taip pat numatyta, kad konfidencialią informaciją galima atskleisti tik apibendrintai arba santraukos pavidalu, nedarant poveikio baudžiamosios teisės reglamentuojamiems atvejams. Be to, FINMA naudoja iš kitų priežiūros institucijų gautą konfidencialią informaciją tik savo pareigoms vykdyti ir tik įstatymu nustatytais tikslais. Pagal Šveicarijoje galiojančią tvarką taip pat reikalaujama, kad kai (per)draudimo įmonei paskelbiamas bankrotas arba ji priverstinai likviduojama, konfidenciali informacija, nesusijusi su trečiosiomis šalimis, kurios dalyvauja sanuojant tokią įmonę, gali būti atskleista. Be to, FINMA gali dalytis tokia iš kitos priežiūros institucijos gauta konfidencialia informacija su institucijomis, įstaigomis arba asmenimis, kuriems Šveicarijoje taikomas įpareigojimas išlaikyti profesinę paslaptį, tik gavus aiškų tos priežiūros institucijos sutikimą. Šveicarija yra pasirašiusi susitarimo memorandumą su visomis Sąjungos valstybėmis narėmis dėl tarptautinio bendradarbiavimo koordinavimo, visų pirma dėl keitimosi konfidencialia informacija; |
| --- | --- |

(16)

penkta, dėl profesinės paslapties, bendradarbiavimo ir keitimosi informacija pagal Šveicarijoje galiojančią tvarką visiems asmenims, kurie dirba arba dirbo FINMA, įskaitant FINMA vardu veiklą vykdančius auditorius ir ekspertus, taikomas įpareigojimas išlaikyti profesinę paslaptį. Pagal šiuos įpareigojimus taip pat numatyta, kad konfidencialią informaciją galima atskleisti tik apibendrintai arba santraukos pavidalu, nedarant poveikio baudžiamosios teisės reglamentuojamiems atvejams. Be to, FINMA naudoja iš kitų priežiūros institucijų gautą konfidencialią informaciją tik savo pareigoms vykdyti ir tik įstatymu nustatytais tikslais. Pagal Šveicarijoje galiojančią tvarką taip pat reikalaujama, kad kai (per)draudimo įmonei paskelbiamas bankrotas arba ji priverstinai likviduojama, konfidenciali informacija, nesusijusi su trečiosiomis šalimis, kurios dalyvauja sanuojant tokią įmonę, gali būti atskleista. Be to, FINMA gali dalytis tokia iš kitos priežiūros institucijos gauta konfidencialia informacija su institucijomis, įstaigomis arba asmenimis, kuriems Šveicarijoje taikomas įpareigojimas išlaikyti profesinę paslaptį, tik gavus aiškų tos priežiūros institucijos sutikimą. Šveicarija yra pasirašiusi susitarimo memorandumą su visomis Sąjungos valstybėmis narėmis dėl tarptautinio bendradarbiavimo koordinavimo, visų pirma dėl keitimosi konfidencialia informacija;

| (17) | šešta, dėl sprendimų poveikio FINMA ir kitos Šveicarijos institucijos, kurios turi įgaliojimų užtikrinti tinkamą finansų rinkų veikimą, pavyzdžiui, Šveicarijos nacionalinis bankas ir Finansų ministerija, turi priemonių, kad įvertintų sprendimų poveikį bendram finansų sistemų stabilumui, visų pirma esant ekstremaliai padėčiai, ir atsižvelgti į jų galimą prociklinį poveikį, kai finansų rinkose vyksta išimtiniai pokyčiai. Pagal Šveicarijoje galiojančią tvarką reguliariai rengiami pirmiau minėtų institucijų posėdžiai siekiant apsikeisti informacija apie riziką finansiniam stabilumui ir koordinuoti veiksmus. Tas pats vyksta tarptautiniu lygmeniu: Šveicarijos institucijos keičiasi informacija finansinio stabilumo klausimais, pavyzdžiui, su Sąjungos valstybių narių ir EIOPA priežiūros institucijų kolegomis; |
| --- | --- |

(17)

šešta, dėl sprendimų poveikio FINMA ir kitos Šveicarijos institucijos, kurios turi įgaliojimų užtikrinti tinkamą finansų rinkų veikimą, pavyzdžiui, Šveicarijos nacionalinis bankas ir Finansų ministerija, turi priemonių, kad įvertintų sprendimų poveikį bendram finansų sistemų stabilumui, visų pirma esant ekstremaliai padėčiai, ir atsižvelgti į jų galimą prociklinį poveikį, kai finansų rinkose vyksta išimtiniai pokyčiai. Pagal Šveicarijoje galiojančią tvarką reguliariai rengiami pirmiau minėtų institucijų posėdžiai siekiant apsikeisti informacija apie riziką finansiniam stabilumui ir koordinuoti veiksmus. Tas pats vyksta tarptautiniu lygmeniu: Šveicarijos institucijos keičiasi informacija finansinio stabilumo klausimais, pavyzdžiui, su Sąjungos valstybių narių ir EIOPA priežiūros institucijų kolegomis;

| (18) | Deleguotojo reglamento (ES) 2015/35 378 ir 380 straipsniuose taip pat nustatomi specialūs kriterijai dėl perdraudimo veiklos ir grupės priežiūros lygiavertiškumo; |
| --- | --- |

(18)

Deleguotojo reglamento (ES) 2015/35 378 ir 380 straipsniuose taip pat nustatomi specialūs kriterijai dėl perdraudimo veiklos ir grupės priežiūros lygiavertiškumo;

| (19) | kiek tai susiję su specialiais kriterijais dėl perdraudimo veiklos pagal Deleguotojo reglamento (ES) 2015/35 378 straipsnį, norint pradėti perdraudimo veiklą, reikia išankstinio FINMA institucijos leidimo, suteikiamo remiantis išsamiais įstatymu nustatytais standartais. Priklausomoms perdraudimo įmonėms taikoma Šveicarijoje pagal ISO galiojanti mokumo tvarka; |
| --- | --- |

(19)

kiek tai susiję su specialiais kriterijais dėl perdraudimo veiklos pagal Deleguotojo reglamento (ES) 2015/35 378 straipsnį, norint pradėti perdraudimo veiklą, reikia išankstinio FINMA institucijos leidimo, suteikiamo remiantis išsamiais įstatymu nustatytais standartais. Priklausomoms perdraudimo įmonėms taikoma Šveicarijoje pagal ISO galiojanti mokumo tvarka;

| (20) | kiek tai susiję su specialiais kriterijais dėl grupės priežiūros pagal Deleguotojo reglamento (ES) 2015/35 380 straipsnį, FINMA turi įgaliojimų nustatyti, kokioms įmonėms taikoma grupės lygmens priežiūra, ir vykdyti grupę sudarančių draudimo bei perdraudimo įmonių priežiūrą. FINMA prižiūri visas (per)draudimo įmones, kurioms dalyvaujanti įmonė, kaip apibrėžta Direktyvos 2009/138/EB 212 straipsnio 1 dalies a punkte daro lemiamą arba didelę įtaką; |
| --- | --- |

(20)

kiek tai susiję su specialiais kriterijais dėl grupės priežiūros pagal Deleguotojo reglamento (ES) 2015/35 380 straipsnį, FINMA turi įgaliojimų nustatyti, kokioms įmonėms taikoma grupės lygmens priežiūra, ir vykdyti grupę sudarančių draudimo bei perdraudimo įmonių priežiūrą. FINMA prižiūri visas (per)draudimo įmones, kurioms dalyvaujanti įmonė, kaip apibrėžta Direktyvos 2009/138/EB 212 straipsnio 1 dalies a punkte daro lemiamą arba didelę įtaką;

| (21) | FINMA pajėgi įvertinti grupę sudarančių (per)draudimo įmonių rizikos profilį, finansinę būklę ir mokumą bei tos grupės verslo strategiją; |
| --- | --- |

(21)

FINMA pajėgi įvertinti grupę sudarančių (per)draudimo įmonių rizikos profilį, finansinę būklę ir mokumą bei tos grupės verslo strategiją;

| (22) | pagal Šveicarijoje galiojančią tvarką pagal ataskaitų teikimo ir apskaitos taisykles galima stebėti grupės vidaus sandorius ir rizikos koncentraciją, apie kurią (per)draudimo grupės privalo pranešti bent kartą per metus; |
| --- | --- |

(22)

pagal Šveicarijoje galiojančią tvarką pagal ataskaitų teikimo ir apskaitos taisykles galima stebėti grupės vidaus sandorius ir rizikos koncentraciją, apie kurią (per)draudimo grupės privalo pranešti bent kartą per metus;

| (23) | pagal Šveicarijoje galiojančią tvarką FINMA riboja (per)draudimo įmonės nuosavų lėšų naudojimą, jeigu jų negalima veiksmingai sukaupti dalyvaujančios įmonės, kurios grupės mokumas apskaičiuojamas, kapitalo reikalavimams padengti. Apskaičiavus grupės mokumą gautas rezultatas bent jau lygus metodų, nustatytų Direktyvos 2009/138/EB 230 ir 233 straipsniuose, rezultatams, dvigubai neužskaitant nuosavų lėšų ir, vykdant abipusį finansavimą, neužskaitant grupės viduje sukurto kapitalo. Kalbant išsamiai, nors grupės mokumo koeficientas nenustatomas, priešingai, nei reikalaujama pagal Direktyvos 2009/138/EB 230 ir 233 straipsnius, nustatoma kiekvieno grupės subjekto mokumo koeficientų seka, apimanti visus grupės subjektų santykius, ir ja atsižvelgiama į grupės struktūrą; |
| --- | --- |

(23)

pagal Šveicarijoje galiojančią tvarką FINMA riboja (per)draudimo įmonės nuosavų lėšų naudojimą, jeigu jų negalima veiksmingai sukaupti dalyvaujančios įmonės, kurios grupės mokumas apskaičiuojamas, kapitalo reikalavimams padengti. Apskaičiavus grupės mokumą gautas rezultatas bent jau lygus metodų, nustatytų Direktyvos 2009/138/EB 230 ir 233 straipsniuose, rezultatams, dvigubai neužskaitant nuosavų lėšų ir, vykdant abipusį finansavimą, neužskaitant grupės viduje sukurto kapitalo. Kalbant išsamiai, nors grupės mokumo koeficientas nenustatomas, priešingai, nei reikalaujama pagal Direktyvos 2009/138/EB 230 ir 233 straipsnius, nustatoma kiekvieno grupės subjekto mokumo koeficientų seka, apimanti visus grupės subjektų santykius, ir ja atsižvelgiama į grupės struktūrą;

| (24) | atitinkamai, kadangi laikomasi visų Deleguotojo reglamento (ES) 2015/35 378, 379 ir 380 straipsniuose nustatytų kriterijų, laikoma, kad Šveicarijoje galiojanti (per)draudimo įmonėms ir grupėms taikoma reguliavimo ir priežiūros tvarka atitinka visiško lygiavertiškumo kriterijus, nustatytus Direktyvos 2009/138/EB 172 straipsnio 2 dalyje, 227 straipsnio 4 dalyje ir 260 straipsnio 3 dalyje; |
| --- | --- |

(24)

atitinkamai, kadangi laikomasi visų Deleguotojo reglamento (ES) 2015/35 378, 379 ir 380 straipsniuose nustatytų kriterijų, laikoma, kad Šveicarijoje galiojanti (per)draudimo įmonėms ir grupėms taikoma reguliavimo ir priežiūros tvarka atitinka visiško lygiavertiškumo kriterijus, nustatytus Direktyvos 2009/138/EB 172 straipsnio 2 dalyje, 227 straipsnio 4 dalyje ir 260 straipsnio 3 dalyje;

| (25) | Komisija bet kuriuo metu, be bendrosios peržiūros, gali atlikti specialią peržiūrą, susijusią su atskira trečiąja šalimi arba teritorija, kai dėl svarbių pokyčių Komisija turi iš naujo įvertinti šiuo sprendimu nustatomą pripažinimą. Pasitelkusi EIOPA techninę pagalbą, Komisija turėtų toliau stebėti Šveicarijoje galiojančios tvarkos pokyčius ir sąlygų, kurių pagrindu priimtas šis sprendimas, laikymąsi; |
| --- | --- |

(25)

Komisija bet kuriuo metu, be bendrosios peržiūros, gali atlikti specialią peržiūrą, susijusią su atskira trečiąja šalimi arba teritorija, kai dėl svarbių pokyčių Komisija turi iš naujo įvertinti šiuo sprendimu nustatomą pripažinimą. Pasitelkusi EIOPA techninę pagalbą, Komisija turėtų toliau stebėti Šveicarijoje galiojančios tvarkos pokyčius ir sąlygų, kurių pagrindu priimtas šis sprendimas, laikymąsi;

| (26) | Direktyva 2009/138/EB taikoma nuo 2016 m. sausio 1 d. Todėl šiuo sprendimu nuo šios datos taip pat turėtų būti suteikiamas Šveicarijoje galiojančios mokumo ir prudencinės tvarkos lygiavertiškumas, |
| --- | --- |

(26)

Direktyva 2009/138/EB taikoma nuo 2016 m. sausio 1 d. Todėl šiuo sprendimu nuo šios datos taip pat turėtų būti suteikiamas Šveicarijoje galiojančios mokumo ir prudencinės tvarkos lygiavertiškumas,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Nuo 2016 m. sausio 1 d. Šveicarijoje galiojanti mokumo tvarka, kuri taikoma įmonių, kurių pagrindinė buveinė yra Šveicarijoje, perdraudimo veiklai, laikoma lygiaverte Direktyvos 2009/138/EB I antraštinės dalies reikalavimams.

2 straipsnis

Nuo 2016 m. sausio 1 d. Šveicarijoje galiojanti mokumo tvarka, kuri taikoma draudimo ir perdraudimo įmonėms, kurių pagrindinės buveinės yra Šveicarijoje, laikoma lygiaverte Direktyvos 2009/138/EB I antraštinės dalies VI skyriaus reikalavimams.

3 straipsnis

Nuo 2016 m. sausio 1 d. Šveicarijoje galiojanti prudencinė tvarka, kuri taikoma grupėje esančių draudimo ir perdraudimo įmonių priežiūrai, laikoma lygiaverte Direktyvos 2009/138/EB III antraštinės dalies reikalavimams.

4 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta Briuselyje 2015 m. birželio 5 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  OL L 335, 2009 12 17, p. 1.

1

(2)  2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1094/2010, kuriuo įsteigiama Europos priežiūros institucija (Europos draudimo ir profesinių pensijų institucija), iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 716/2009/EB ir panaikinamas Komisijos sprendimas 2009/79/EB (OL L 331, 2010 12 15, p. 48).

2

(3)  2015 m. kovo 25 d. ISO priėmė Šveicarijos Federalinė Taryba, ir jis įsigalioja 2015 m. liepos 1 d.

3

(4)  2014 m. spalio 10 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2014/35, kuriuo papildoma Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/138/EB dėl draudimo ir perdraudimo veiklos pradėjimo ir jos vykdymo (Mokumas II) (OL L 12, 2015 1 17, p. 1).

4

(5)  Šiame akte išsamiai nurodome, ar draudimo įmones vertiname atskirai (kaip pavienes) ar grupės lygmeniu. Pavienės įmonės gali priklausyti arba nepriklausyti grupėms.

5

---

| 24.9.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 248/99 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 248/99

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS (ES) 2015/1603

2015 m. rugpjūčio 13 d.

dėl priemonės, kurios ėmėsi Ispanija vadovaudamasi Tarybos direktyvos 89/686/EEB 7 straipsniu, iš rinkos pašalindama mokomąsias plūdriąsias plaukimo priemones

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 1989 m. gruodžio 21 d. Tarybos direktyvą 89/686/EEB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su asmeninėmis apsaugos priemonėmis, suderinimo (1), visų pirma į jos 7 straipsnį,

kadangi:

| (1) | Ispanijos valdžios institucijos informavo Komisiją ir kitas valstybes nares apie priemonę, kuria iš rinkos pašalinamos „Delphin Vertriebs- und Service GmbH“ (D-61192 Niddatal, Vokietija) gaminamos mokomosios plūdriosios plaukimo priemonės, kurių tipas yra „Delphin Schwimmscheiben-Typ Super“. Remiantis Direktyva 89/686/EEB gaminys buvo paženklintas CE ženklu ir išbandytas, o Vokietijos paskelbtoji įstaiga „TÜV Rheinland LGA Products GmbH“ (NB 0197) atliko jo tipo tyrimą pagal darniojo standarto EN 13138-1:2008 „Mokomosios plūdriosios plaukimo priemonės. 1 dalis. Prie kūno tvirtinamų plūdriųjų priemonių saugos reikalavimai ir bandymo metodai“ nuostatas. Gaminys priskiriamas prie II kategorijos asmeninių apsaugos priemonių; |
| --- | --- |

(1)

Ispanijos valdžios institucijos informavo Komisiją ir kitas valstybes nares apie priemonę, kuria iš rinkos pašalinamos „Delphin Vertriebs- und Service GmbH“ (D-61192 Niddatal, Vokietija) gaminamos mokomosios plūdriosios plaukimo priemonės, kurių tipas yra „Delphin Schwimmscheiben-Typ Super“. Remiantis Direktyva 89/686/EEB gaminys buvo paženklintas CE ženklu ir išbandytas, o Vokietijos paskelbtoji įstaiga „TÜV Rheinland LGA Products GmbH“ (NB 0197) atliko jo tipo tyrimą pagal darniojo standarto EN 13138-1:2008 „Mokomosios plūdriosios plaukimo priemonės. 1 dalis. Prie kūno tvirtinamų plūdriųjų priemonių saugos reikalavimai ir bandymo metodai“ nuostatas. Gaminys priskiriamas prie II kategorijos asmeninių apsaugos priemonių;

| (2) | pranešimas atsiųstas pranešus apie nelaimingą atsitikimą: po plaukimo, kai tėvai, ruošdamiesi namo, ėmė krautis asmeninius daiktus, vienas vaikų atsikando ir prarijo mažą disko dalį, todėl jam prireikė medicinos pagalbos ir hospitalizavimo; |
| --- | --- |

(2)

pranešimas atsiųstas pranešus apie nelaimingą atsitikimą: po plaukimo, kai tėvai, ruošdamiesi namo, ėmė krautis asmeninius daiktus, vienas vaikų atsikando ir prarijo mažą disko dalį, todėl jam prireikė medicinos pagalbos ir hospitalizavimo;

| (3) | Ispanijos valdžios institucijos nurodė gaminį pašalinti iš rinkos. Priemonės buvo imtasi dėl priežasčių, susijusių su Direktyvos 89/686/EEB II priedo 1.2.1 punkte (Kai nėra rizikos ir kitų būdingų trukdymo veiksnių) nustatytais pagrindiniais sveikatos ir saugos reikalavimais, motyvuojant tuo, kad Direktyvos 89/686/EEB 5 straipsnyje nurodyti standartai, visų pirma darnusis standartas EN 13138-1:2008 „Mokomosios plūdriosios plaukimo priemonės. 1 dalis. Prie kūno tvirtinamų plūdriųjų priemonių saugos reikalavimai ir bandymo metodai“, yra taikomi netinkamai. Standarto EN 13138-1 5.4.2 punkte nustatyta, kad pritvirtintos mažos dalys, traukiamos ta kryptimi, kuria jos greičiausiai atsiskirtų, turi atlaikyti 90 ± 2 N traukos jėgą ir neatitrūkti nuo gaminio. Galinčios atsiskirti dalys turėtų netilpti į mažų dalių cilindrą, kuris bandymui naudojamas pagal standartą EN 71-1; |
| --- | --- |

(3)

Ispanijos valdžios institucijos nurodė gaminį pašalinti iš rinkos. Priemonės buvo imtasi dėl priežasčių, susijusių su Direktyvos 89/686/EEB II priedo 1.2.1 punkte (Kai nėra rizikos ir kitų būdingų trukdymo veiksnių) nustatytais pagrindiniais sveikatos ir saugos reikalavimais, motyvuojant tuo, kad Direktyvos 89/686/EEB 5 straipsnyje nurodyti standartai, visų pirma darnusis standartas EN 13138-1:2008 „Mokomosios plūdriosios plaukimo priemonės. 1 dalis. Prie kūno tvirtinamų plūdriųjų priemonių saugos reikalavimai ir bandymo metodai“, yra taikomi netinkamai. Standarto EN 13138-1 5.4.2 punkte nustatyta, kad pritvirtintos mažos dalys, traukiamos ta kryptimi, kuria jos greičiausiai atsiskirtų, turi atlaikyti 90 ± 2 N traukos jėgą ir neatitrūkti nuo gaminio. Galinčios atsiskirti dalys turėtų netilpti į mažų dalių cilindrą, kuris bandymui naudojamas pagal standartą EN 71-1;

| (4) | Ispanijos valdžios institucijos nurodė, kad, atlikus tempimo bandymus pagal darnųjį standartą EN 13138-1:2008, nustatyta, kad mažos dalys gali atsiskirti nuo gaminio ir gali būti prarytos vaikų, kuriems jis yra skirtas. Kai minėtos mažos dalys atsiskirdavo, traukimo jėga būdavo mažesnė nei 90 N, o dalys visiškai tilpdavo į mažų dalių cilindrą. Ispanijos valdžios institucijų nuomone, minėto standarto 5.4.2 punktas taikomas ne tik atliekant bandymą su pritvirtintomis mažomis dalimis, bet apskritai su visomis mažomis dalimis. Jos naudojo sąkandžio bandymo įrangą, atsižvelgdamos į bandymus, nurodytus standartuose EN 12227:2010 „Buitiniai vaiko aptvarėliai. Saugos reikalavimai ir bandymo metodai“ ir EN 716-2:2008 „Baldai. Buitinės vaikiškos ir sulankstomosios vaikiškos lovelės. 2 dalis. Bandymo metodai“; |
| --- | --- |

(4)

Ispanijos valdžios institucijos nurodė, kad, atlikus tempimo bandymus pagal darnųjį standartą EN 13138-1:2008, nustatyta, kad mažos dalys gali atsiskirti nuo gaminio ir gali būti prarytos vaikų, kuriems jis yra skirtas. Kai minėtos mažos dalys atsiskirdavo, traukimo jėga būdavo mažesnė nei 90 N, o dalys visiškai tilpdavo į mažų dalių cilindrą. Ispanijos valdžios institucijų nuomone, minėto standarto 5.4.2 punktas taikomas ne tik atliekant bandymą su pritvirtintomis mažomis dalimis, bet apskritai su visomis mažomis dalimis. Jos naudojo sąkandžio bandymo įrangą, atsižvelgdamos į bandymus, nurodytus standartuose EN 12227:2010 „Buitiniai vaiko aptvarėliai. Saugos reikalavimai ir bandymo metodai“ ir EN 716-2:2008 „Baldai. Buitinės vaikiškos ir sulankstomosios vaikiškos lovelės. 2 dalis. Bandymo metodai“;

| (5) | Vokietijos valdžios institucijos nesutiko su Ispanijos valdžios institucijų atliktu rizikos vertinimu, tvirtindamos, kad naudotas bandymo metodas neatitiko įrangos praktinės paskirties. Jų nuomone, standarto EN 13138-1 5.4.2 punktas taikomas tik pritvirtintoms mažoms dalims. Vokietijos valdžios institucijos teigė, kad gaminys nekelia jokios didelės rizikos, nes tai nėra žaislas, tad Ispanijos valdžios institucijų aprašyta rizika realiomis sąlygomis neatsirastų; |
| --- | --- |

(5)

Vokietijos valdžios institucijos nesutiko su Ispanijos valdžios institucijų atliktu rizikos vertinimu, tvirtindamos, kad naudotas bandymo metodas neatitiko įrangos praktinės paskirties. Jų nuomone, standarto EN 13138-1 5.4.2 punktas taikomas tik pritvirtintoms mažoms dalims. Vokietijos valdžios institucijos teigė, kad gaminys nekelia jokios didelės rizikos, nes tai nėra žaislas, tad Ispanijos valdžios institucijų aprašyta rizika realiomis sąlygomis neatsirastų;

| (6) | Ispanijos valdžios institucijų taikytu bandymo metodu abejojo ir gamintojas. Atliekant gaminio EB tipo tyrimą, paskelbtoji įstaiga pareiškė, kad gaminys yra be pritvirtintų mažų dalių, ir neatliko bandymo pagal standarto EN 13138-1 5.4.2 punktą; |
| --- | --- |

(6)

Ispanijos valdžios institucijų taikytu bandymo metodu abejojo ir gamintojas. Atliekant gaminio EB tipo tyrimą, paskelbtoji įstaiga pareiškė, kad gaminys yra be pritvirtintų mažų dalių, ir neatliko bandymo pagal standarto EN 13138-1 5.4.2 punktą;

| (7) | po pranešimo gamintojas paprašė paskelbtosios įstaigos atlikti papildomą tempimo bandymą pagal standarto EN 1888:2012 „Vaiko priežiūros gaminiai. Vaikų vežimėliai. Saugos reikalavimai ir bandymo metodai“ 8.5.2.2 punktą, naudojant minėto standarto 5.7 punkte aprašytą sąkandžio bandymo įrangą, identišką aprašytajai standartuose EN 716-2 ir EN 12227. Iš gaminio nebuvo galima atskirti jokių mažų dalių. Be to, paskelbtoji įstaiga atliko tolesnį tyrimą, po kurio patvirtinta, kad taikant 90 N tempimo jėgą nuo gaminio dalys neatsiskyrė, o šis bandymas panašėjo į mažoms dalims taikomą bandymą, kurio metodas nustatytas standarte EN 71-1 „Žaislų sauga. 1 dalis. Mechaninės ir fizikinės savybės“; |
| --- | --- |

(7)

po pranešimo gamintojas paprašė paskelbtosios įstaigos atlikti papildomą tempimo bandymą pagal standarto EN 1888:2012 „Vaiko priežiūros gaminiai. Vaikų vežimėliai. Saugos reikalavimai ir bandymo metodai“ 8.5.2.2 punktą, naudojant minėto standarto 5.7 punkte aprašytą sąkandžio bandymo įrangą, identišką aprašytajai standartuose EN 716-2 ir EN 12227. Iš gaminio nebuvo galima atskirti jokių mažų dalių. Be to, paskelbtoji įstaiga atliko tolesnį tyrimą, po kurio patvirtinta, kad taikant 90 N tempimo jėgą nuo gaminio dalys neatsiskyrė, o šis bandymas panašėjo į mažoms dalims taikomą bandymą, kurio metodas nustatytas standarte EN 71-1 „Žaislų sauga. 1 dalis. Mechaninės ir fizikinės savybės“;

| (8) | Komisija kreipėsi į ekspertus techninės pagalbos, kad būtų galima įvertinti pagrindinius klausimus, susijusius su šiuo atveju. Techninės srities ekspertai atliko išorės tyrimą ir padarė išvadą, kad siekiant įrodyti atitiktį pagrindiniams sveikatos ir saugos reikalavimams, nustatytiems Direktyvos 89/686/EEB II priedo 1.2.1 punkte, užtenka atlikti bandymą tik su pritvirtintomis mažomis dalimis; |
| --- | --- |

(8)

Komisija kreipėsi į ekspertus techninės pagalbos, kad būtų galima įvertinti pagrindinius klausimus, susijusius su šiuo atveju. Techninės srities ekspertai atliko išorės tyrimą ir padarė išvadą, kad siekiant įrodyti atitiktį pagrindiniams sveikatos ir saugos reikalavimams, nustatytiems Direktyvos 89/686/EEB II priedo 1.2.1 punkte, užtenka atlikti bandymą tik su pritvirtintomis mažomis dalimis;

| (9) | standarte EN 13138-1 nenustatytas aiškus bandymo metodas, taikomas pritvirtintoms mažoms dalims. Dėl šios dviprasmiškos situacijos teko rinktis iš esamų atitinkamų bandymo metodų, atsižvelgiant į gaminio pobūdį. Ispanijos valdžios institucijos taikė bandymo metodą, kuris, jų nuomone, geriausiai tiko gaminio keliamai rizikai įvertinti. Nepaisant to, techninės srities ekspertai padarė išvadą, kad Ispanijos valdžios institucijos taikė netinkamą bandymo metodą; |
| --- | --- |

(9)

standarte EN 13138-1 nenustatytas aiškus bandymo metodas, taikomas pritvirtintoms mažoms dalims. Dėl šios dviprasmiškos situacijos teko rinktis iš esamų atitinkamų bandymo metodų, atsižvelgiant į gaminio pobūdį. Ispanijos valdžios institucijos taikė bandymo metodą, kuris, jų nuomone, geriausiai tiko gaminio keliamai rizikai įvertinti. Nepaisant to, techninės srities ekspertai padarė išvadą, kad Ispanijos valdžios institucijos taikė netinkamą bandymo metodą;

| (10) | Vokietijos paskelbtosios įstaigos atliktas tempimo bandymas šiuo atveju laikytinas vieninteliu tinkamu bandymo metodu. Todėl atliekant EB tipo tyrimą buvo taikomas galiojantis bandymo metodas ir paskelbtoji įstaiga EB tipo tyrimo vertinimą atliko tinkamai; |
| --- | --- |

(10)

Vokietijos paskelbtosios įstaigos atliktas tempimo bandymas šiuo atveju laikytinas vieninteliu tinkamu bandymo metodu. Todėl atliekant EB tipo tyrimą buvo taikomas galiojantis bandymo metodas ir paskelbtoji įstaiga EB tipo tyrimo vertinimą atliko tinkamai;

| (11) | remiantis turimais statistiniais duomenimis apie rinkoje siūlomas būdingas plaukimo priemones ir nelaimingus atsitikimus, galima daryti išvadą, kad iš būdingų medžiagų pagamintos ir pagal numatytą paskirtį bei naudojimo sąlygas naudojamos plaukimo priemonės ypatingo pavojaus užspringti nekelia. Šie gaminiai yra skirti naudoti tik vandenyje, |
| --- | --- |

(11)

remiantis turimais statistiniais duomenimis apie rinkoje siūlomas būdingas plaukimo priemones ir nelaimingus atsitikimus, galima daryti išvadą, kad iš būdingų medžiagų pagamintos ir pagal numatytą paskirtį bei naudojimo sąlygas naudojamos plaukimo priemonės ypatingo pavojaus užspringti nekelia. Šie gaminiai yra skirti naudoti tik vandenyje,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Priemonė, kurios ėmėsi Ispanija, iš rinkos pašalindama „Delphin Vertriebs- und Service GmbH“ (D-61192 Niddatal, Vokietija) gaminamas mokomąsias plūdriąsias plaukimo priemones, kurių tipas yra „Delphin Schwimmscheiben- Typ Super“, nėra pagrįsta.

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje 2015 m. rugpjūčio 13 d.

Komisijos vardu

Elżbieta BIEŃKOWSKA

Komisijos narė

---

(1)  OL L 399, 1989 12 30, p. 18.

1

---