# Euroopan unionin L 234/2015

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 234 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 58. vuosikerta8. syyskuu 2015 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 234

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

58. vuosikerta8. syyskuu 2015

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET |
| | * | Neuvoston päätös (EU) 2015/1497, annettu 20 päivänä huhtikuuta 2015, unionin jäsenyyttä sinievätonnikalan suojelemista koskevan yleissopimuksen laajennetussa komissiossa koskevan Euroopan unionin ja sinievätonnikalan suojelukomission (CCSBT) välillä kirjeenvaihtona tehdyn sopimuksen allekirjoittamisesta Euroopan unionin puolesta ja sen väliaikaisesta soveltamisesta | 1 |
| | | Euroopan unionin ja sinievätonnikalan suojelukomission (CCSBT) välillä unionin jäsenyyttä sinievätonnikalan suojelemista koskevan yleissopimuksen laajennetussa komissiossa koskeva kirjeenvaihtona tehty sopimus | 3 |
| | * | Tietoa viljojen kauppaa koskevan vuoden 1995 yleissopimuksen voimassaolon jatkamisesta | 5 |
| | * | Tietoa vuoden 1992 kansainvälisen sokerisopimuksen voimassaolon jatkamisesta | 6 |
| | | ASETUKSET |
| | | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/1498, annettu 7 päivänä syyskuuta 2015, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 7 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2015/1499, annettu 3 päivänä syyskuuta 2015, Flanderin aluetta koskevan poikkeuksen myöntämisestä Belgian pyynnöstä vesien suojelemisesta maataloudesta peräisin olevien nitraattien aiheuttamalta pilaantumiselta annetun neuvoston direktiivin 91/676/ETY mukaisesti
  (tiedoksiannettu numerolla C(2015) 6058) | 10 |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2015/1500, annettu 7 päivänä syyskuuta 2015, tietyistä lumpy skin -taudin vastaisista suojatoimenpiteistä Kreikassa ja täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2015/1423 kumoamisesta
  (tiedoksiannettu numerolla C(2015) 6221)

   (
  1
  ) | 19 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET

*

Neuvoston päätös (EU) 2015/1497, annettu 20 päivänä huhtikuuta 2015, unionin jäsenyyttä sinievätonnikalan suojelemista koskevan yleissopimuksen laajennetussa komissiossa koskevan Euroopan unionin ja sinievätonnikalan suojelukomission (CCSBT) välillä kirjeenvaihtona tehdyn sopimuksen allekirjoittamisesta Euroopan unionin puolesta ja sen väliaikaisesta soveltamisesta

1

Euroopan unionin ja sinievätonnikalan suojelukomission (CCSBT) välillä unionin jäsenyyttä sinievätonnikalan suojelemista koskevan yleissopimuksen laajennetussa komissiossa koskeva kirjeenvaihtona tehty sopimus

3

*

Tietoa viljojen kauppaa koskevan vuoden 1995 yleissopimuksen voimassaolon jatkamisesta

5

*

Tietoa vuoden 1992 kansainvälisen sokerisopimuksen voimassaolon jatkamisesta

6

ASETUKSET

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/1498, annettu 7 päivänä syyskuuta 2015, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

7

PÄÄTÖKSET

*

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2015/1499, annettu 3 päivänä syyskuuta 2015, Flanderin aluetta koskevan poikkeuksen myöntämisestä Belgian pyynnöstä vesien suojelemisesta maataloudesta peräisin olevien nitraattien aiheuttamalta pilaantumiselta annetun neuvoston direktiivin 91/676/ETY mukaisesti
  (tiedoksiannettu numerolla C(2015) 6058)

(tiedoksiannettu numerolla C(2015) 6058)

10

*

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2015/1500, annettu 7 päivänä syyskuuta 2015, tietyistä lumpy skin -taudin vastaisista suojatoimenpiteistä Kreikassa ja täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2015/1423 kumoamisesta
  (tiedoksiannettu numerolla C(2015) 6221)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2015) 6221)

1

19

| | | Oikaisuja |
| --- | --- | --- |
| | * | Oikaisu komission asetukseen (EU) 2015/603, annettu 13 päivänä huhtikuuta 2015, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 396/2005 liitteiden II, III ja V muuttamisesta siltä osin kuin on kyse 2-naftyylioksietikkahapon, asetokloorin, klooripikriinin, diflufenikaanin, flurprimidolin, flutolaniilin ja spinosadin jäämien enimmäismääristä tietyissä tuotteissa tai niiden pinnalla ( EUVL L 100, 17.4.2015 ) | 27 |

Oikaisuja

*

Oikaisu komission asetukseen (EU) 2015/603, annettu 13 päivänä huhtikuuta 2015, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 396/2005 liitteiden II, III ja V muuttamisesta siltä osin kuin on kyse 2-naftyylioksietikkahapon, asetokloorin, klooripikriinin, diflufenikaanin, flurprimidolin, flutolaniilin ja spinosadin jäämien enimmäismääristä tietyissä tuotteissa tai niiden pinnalla ( EUVL L 100, 17.4.2015 )

( EUVL L 100, 17.4.2015 )

27

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET

| 8.9.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 234/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 234/1

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS (EU) 2015/1497,

annettu 20 päivänä huhtikuuta 2015,

unionin jäsenyyttä sinievätonnikalan suojelemista koskevan yleissopimuksen laajennetussa komissiossa koskevan Euroopan unionin ja sinievätonnikalan suojelukomission (CCSBT) välillä kirjeenvaihtona tehdyn sopimuksen allekirjoittamisesta Euroopan unionin puolesta ja sen väliaikaisesta soveltamisesta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 43 artiklan 2 kohdan yhdessä sen 218 artiklan 5 kohdan kanssa,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Unionilla on toimivalta toteuttaa toimenpiteitä meren elollisten luonnonvarojen säilyttämiseksi osana yhteistä kalastuspolitiikkaa sekä tehdä sopimuksia kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa. |
| --- | --- |

(1)

Unionilla on toimivalta toteuttaa toimenpiteitä meren elollisten luonnonvarojen säilyttämiseksi osana yhteistä kalastuspolitiikkaa sekä tehdä sopimuksia kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa.

| (2) | Neuvoston päätöksen 98/392/EY (1) nojalla unioni on sopimuspuolena 10 päivänä joulukuuta 1982 tehdyssä Yhdistyneiden kansakuntien merioikeusyleissopimuksessa. Mainittu yleissopimus velvoittaa kaikkia kansainvälisen yhteisön jäseniä toimimaan yhteistyössä meren elollisten luonnonvarojen hoitamiseksi ja säilyttämiseksi. |
| --- | --- |

(2)

Neuvoston päätöksen 98/392/EY (1) nojalla unioni on sopimuspuolena 10 päivänä joulukuuta 1982 tehdyssä Yhdistyneiden kansakuntien merioikeusyleissopimuksessa. Mainittu yleissopimus velvoittaa kaikkia kansainvälisen yhteisön jäseniä toimimaan yhteistyössä meren elollisten luonnonvarojen hoitamiseksi ja säilyttämiseksi.

| (3) | Neuvoston päätöksen 98/414/EY (2) nojalla unioni on sopimuspuolena hajallaan olevien kalakantojen ja laajasti vaeltavien kalakantojen säilyttämistä ja hoitoa koskevien 10 päivänä joulukuuta 1982 tehdyn Yhdistyneiden kansakuntien merioikeusyleissopimuksen määräysten täytäntöönpanosta tehdyssä sopimuksessa. |
| --- | --- |

(3)

Neuvoston päätöksen 98/414/EY (2) nojalla unioni on sopimuspuolena hajallaan olevien kalakantojen ja laajasti vaeltavien kalakantojen säilyttämistä ja hoitoa koskevien 10 päivänä joulukuuta 1982 tehdyn Yhdistyneiden kansakuntien merioikeusyleissopimuksen määräysten täytäntöönpanosta tehdyssä sopimuksessa.

| (4) | Joulukuun 1 päivänä 2009 neuvosto valtuutti Euroopan komission hakemaan unionin puolesta muutosta sinievätonnikalan suojelemista koskevaan yleissopimukseen, jäljempänä ’yleissopimus’, jotta unionista voisi tulla sopimuspuoli. |
| --- | --- |

(4)

Joulukuun 1 päivänä 2009 neuvosto valtuutti Euroopan komission hakemaan unionin puolesta muutosta sinievätonnikalan suojelemista koskevaan yleissopimukseen, jäljempänä ’yleissopimus’, jotta unionista voisi tulla sopimuspuoli.

| (5) | Kun yleissopimuksen muuttamista koskevat neuvottelut eivät ole johtaneet tulokseen, sinievätonnikalan suojelukomissio, jäljempänä ’CCSBT’, muutti lokakuussa 2013 pidetyssä 20. kokouksessaan sinievätonnikalan laajennetun komission, jäljempänä ’CCSBT:n laajennettu komissio’, perustamista koskevaa päätöslauselmaa siten, että unioni voi ryhtyä CCSBT:n laajennetun komission jäseneksi kirjeenvaihtona tehdyllä sopimuksella. |
| --- | --- |

(5)

Kun yleissopimuksen muuttamista koskevat neuvottelut eivät ole johtaneet tulokseen, sinievätonnikalan suojelukomissio, jäljempänä ’CCSBT’, muutti lokakuussa 2013 pidetyssä 20. kokouksessaan sinievätonnikalan laajennetun komission, jäljempänä ’CCSBT:n laajennettu komissio’, perustamista koskevaa päätöslauselmaa siten, että unioni voi ryhtyä CCSBT:n laajennetun komission jäseneksi kirjeenvaihtona tehdyllä sopimuksella.

| (6) | Koska unionin jäsenvaltioiden lipun alla purjehtivia aluksia kalastaa sinievätonnikalan esiintymisalueella, on unionin edun mukaista allekirjoittaa unionin jäsenyyttä sinievätonnikalan suojelemista koskevan yleissopimuksen laajennetussa komissiossa koskeva Euroopan unionin ja sinievätonnikalan suojelukomission (CCSBT) välillä kirjeenvaihtona tehty sopimus, jäljempänä ’kirjeenvaihtona tehty sopimus’, ja soveltaa sitä väliaikaisesti, jotta unioni voi osallistua aktiivisesti yleissopimuksen täytäntöönpanoon. |
| --- | --- |

(6)

Koska unionin jäsenvaltioiden lipun alla purjehtivia aluksia kalastaa sinievätonnikalan esiintymisalueella, on unionin edun mukaista allekirjoittaa unionin jäsenyyttä sinievätonnikalan suojelemista koskevan yleissopimuksen laajennetussa komissiossa koskeva Euroopan unionin ja sinievätonnikalan suojelukomission (CCSBT) välillä kirjeenvaihtona tehty sopimus, jäljempänä ’kirjeenvaihtona tehty sopimus’, ja soveltaa sitä väliaikaisesti, jotta unioni voi osallistua aktiivisesti yleissopimuksen täytäntöönpanoon.

| (7) | Kun tämä menettely on saatettu päätökseen, unioni voi ryhtyä jäseneksi ja äänestää CCSBT:n laajennetussa komissiossa ja laajennetussa tiedekomiteassa. |
| --- | --- |

(7)

Kun tämä menettely on saatettu päätökseen, unioni voi ryhtyä jäseneksi ja äänestää CCSBT:n laajennetussa komissiossa ja laajennetussa tiedekomiteassa.

| (8) | Lisäksi CCSBT:n laajennetun komission jäsenyydellä edistetään yhdenmukaisuutta lähestymistavassa, jota unioni soveltaa säilyttämiseen, kaikilla valtamerillä sekä lujitetaan unionin sitoutumista pitkän aikavälin säilyttämiseen ja kalavarojen kestävään käyttöön maailmanlaajuisesti. |
| --- | --- |

(8)

Lisäksi CCSBT:n laajennetun komission jäsenyydellä edistetään yhdenmukaisuutta lähestymistavassa, jota unioni soveltaa säilyttämiseen, kaikilla valtamerillä sekä lujitetaan unionin sitoutumista pitkän aikavälin säilyttämiseen ja kalavarojen kestävään käyttöön maailmanlaajuisesti.

| (9) | Kirjeenvaihtona tehty sopimus olisi sen vuoksi allekirjoitettava ja sitä olisi sovellettava väliaikaisesti, |
| --- | --- |

(9)

Kirjeenvaihtona tehty sopimus olisi sen vuoksi allekirjoitettava ja sitä olisi sovellettava väliaikaisesti,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Annetaan valtuutus allekirjoittaa unionin jäsenyyttä sinievätonnikalan suojelemista koskevan yleissopimuksen laajennetussa komissiossa koskevan Euroopan unionin ja sinievätonnikalan suojelukomission (CCSBT) välillä kirjeenvaihtona tehty sopimus, jäljempänä ’kirjeenvaihtona tehty sopimus’, unionin puolesta sillä varauksella, että mainitun sopimuksen tekeminen saatetaan päätökseen.

Kirjeenvaihtona tehdyn sopimuksen teksti on liitetty tähän päätökseen.

2 artikla

Neuvoston puheenjohtaja valtuutetaan nimeämään yksi tai useampi henkilö, jolla on oikeus allekirjoittaa kirjeenvaihtona tehty sopimus unionin puolesta.

3 artikla

Kirjeenvaihtona tehtyä sopimusta sovelletaan sen tekemistä varten tarvittavien menettelyjen päätökseen saattamiseen asti väliaikaisesti ... päivästä ...kuuta ... (3) lähtien.

4 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Tehty Luxemburgissa 20 päivänä huhtikuuta 2015.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

J. DŪKLAVS

---

(1)  Neuvoston päätös 98/392/EY, tehty 23 päivänä maaliskuuta 1998, 10 päivänä joulukuuta 1982 tehdyn Yhdistyneiden Kansakuntien merioikeusyleissopimuksen ja sen XI osan soveltamiseen liittyvän 28 päivänä heinäkuuta 1994 tehdyn sopimuksen tekemisestä Euroopan yhteisön puolesta (EYVL L 179, 23.6.1998, s. 1).

1

(2)  Neuvoston päätös 98/414/EY, tehty 8 päivänä kesäkuuta 1998, hajallaan olevien (talousvyöhykkeiden sisällä ja niiden ulkopuolella liikkuvien) kalakantojen ja laajasti vaeltavien kalakantojen säilyttämistä ja hoitoa koskevien 10 päivänä joulukuuta 1982 tehdyn Yhdistyneiden Kansakuntien merioikeusyleissopimuksen määräysten täytäntöönpanosta tehdyn sopimuksen ratifioinnista Euroopan yhteisön puolesta (EYVL L 189, 3.7.1998, s. 14).

2

(3)  Pääsihteeristö julkaisee allekirjoituksen ja väliaikaisen soveltamisen päivämäärän virallisessa lehdessä.

3

---

| 8.9.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 234/3 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 234/3

---

Euroopan unionin ja sinievätonnikalan suojelukomission (CCSBT) välillä unionin jäsenyyttä sinievätonnikalan suojelemista koskevan yleissopimuksen laajennetussa komissiossa koskeva kirjeenvaihtona tehty

SOPIMUS

Arvoisa Herra/Rouva

Minulla on kunnia viitata laajennetun komission ja laajennetun tiedekomitean perustamisesta hyväksyttyyn päätöslauselmaan, jäljempänä ’päätöslauselma’, sellaisena kuin se on muutettuna lokakuussa 2013 järjestetyssä CCSBT:n 20. kokouksessa.

Päätöslauselman 6 kohdan mukaan mikä tahansa alueellinen taloudellinen yhdentymisjärjestö, yhteisö tai kalastusyhteisö, jonka lipun alla purjehtivat alukset ovat pyytäneet sinievätonnikalaa kolmen edellisen kalenterivuoden aikana, voi ilmaista suojelukomission pääsihteerille halukkuutensa ryhtyä laajennetun komission ja laajennetun tiedekomitean jäseneksi. Tätä varten CCSBT:n pääsihteeri käy suojelukomission puolesta kirjeenvaihdon tällaisen alueellisen taloudellisen yhdentymisjärjestön, yhteisön tai kalastusyhteisön edustajan kanssa.

Päätöslauselman 8 kohdan osalta ei ole tehty muutoksia EU:lle vuosiksi 2015–2017 myönnettyyn 10 tonniin.

Olisin kiitollinen, jos voisitte ilmoittaa vastaanottaneenne tämän kirjeen ja vahvistaa, että tämä kirje ja teidän vastauksenne muodostavat CCSBT:n ja Euroopan unionin välisen sopimuksen CCSBT:n laajennetun komission ja laajennetun tiedekomitean jäseneksi ryhtymisestä edellä mainitun päätöslauselman sisältämien määräysten mukaisesti.

EU haluaisi ilmaista vahvan sitoumuksensa noudattaa jatkossakin CCSBT:n yleissopimusta ja laajennetun komission tekemiä päätöksiä.

Tätä sopimusta sovelletaan väliaikaisesti vastauksenne antamispäivää seuraavasta päivästä, kunnes unioni ilmoittaa, että sen tekemistä varten tarvittavat menettelyt on saatettu päätökseen.

Vastaanottakaa, Arvoisa Herra/Rouva, korkeimman kunnioitukseni vakuutus.

Euroopan unionin puolesta

Arvoisa Herra/Rouva

Minulla on kunnia ilmoittaa vastaanottaneeni seuraavan tänään päivätyn kirjeenne:

”Minulla on kunnia viitata laajennetun komission ja laajennetun tiedekomitean perustamisesta hyväksyttyyn päätöslauselmaan, jäljempänä ’päätöslauselma’, sellaisena kuin se on muutettuna lokakuussa 2013 järjestetyssä CCSBT:n 20. kokouksessa.

Päätöslauselman 6 kohdan mukaan mikä tahansa alueellinen taloudellinen yhdentymisjärjestö, yhteisö tai kalastusyhteisö, jonka lipun alla purjehtivat alukset ovat pyytäneet sinievätonnikalaa kolmen edellisen kalenterivuoden aikana, voi ilmaista suojelukomission pääsihteerille halukkuutensa ryhtyä laajennetun komission ja laajennetun tiedekomitean jäseneksi. Tätä varten CCSBT:n pääsihteeri käy suojelukomission puolesta kirjeenvaihdon tällaisen alueellisen taloudellisen yhdentymisjärjestön, yhteisön tai kalastusyhteisön edustajan kanssa.

Päätöslauselman 8 kohdan osalta ei ole tehty muutoksia EU:lle vuosiksi 2015–2017 myönnettyyn 10 tonniin.

Olisin kiitollinen, jos voisitte ilmoittaa vastaanottaneenne tämän kirjeen ja vahvistaa, että tämä kirje ja teidän vastauksenne muodostavat CCSBT:n ja Euroopan unionin välisen sopimuksen CCSBT:n laajennetun komission ja laajennetun tiedekomitean jäseneksi ryhtymisestä edellä mainitun päätöslauselman sisältämien määräysten mukaisesti.

EU haluaisi ilmaista vahvan sitoumuksensa noudattaa jatkossakin CCSBT:n yleissopimusta ja laajennetun komission tekemiä päätöksiä.

Tätä sopimusta sovelletaan väliaikaisesti vastauksenne antamispäivää seuraavasta päivästä, kunnes unioni ilmoittaa, että sen tekemistä varten tarvittavat menettelyt on saatettu päätökseen.”.

Minulla on kunnia vahvistaa, että teidän kirjeenne ja tämä vastaus muodostavat CCSBT:n ja Euroopan unionin välisen sopimuksen CCSBT:n laajennetun komission ja laajennetun tiedekomitean jäseneksi ryhtymisestä.

Vastaanottakaa, Arvoisa Herra/Rouva, korkeimman kunnioitukseni vakuutus.

CCSBT:n puolesta

---

| 8.9.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 234/5 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 234/5

---

Tietoa viljojen kauppaa koskevan vuoden 1995 yleissopimuksen voimassaolon jatkamisesta

Kansainvälinen viljaneuvosto päätti Lontoossa 8. kesäkuuta 2015 pidetyssä 41. istunnossaan jatkaa viljojen kauppaa koskevan vuoden 1995 yleissopimuksen (1) voimassaoloa kahdella vuodella 30. kesäkuuta 2017 saakka.

---

(1)  EYVL L 21, 27.1.1996, s. 49.

---

| 8.9.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 234/6 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 234/6

---

Tietoa vuoden 1992 kansainvälisen sokerisopimuksen voimassaolon jatkamisesta

Kansainvälinen sokerineuvosto päätti Antiguassa (Guatemala) 25. kesäkuuta 2015 pidetyssä 47. istunnossaan jatkaa vuoden 1992 kansainvälisen sokerisopimuksen (1) voimassaoloa kahdella vuodella 31. joulukuuta 2017 saakka.

---

(1)  EYVL L 379, 23.12.1992, s. 16.

---

ASETUKSET

| 8.9.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 234/7 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 234/7

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2015/1498,

annettu 7 päivänä syyskuuta 2015,

kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 992/72, (ETY) N:o 234/79, (EY) N:o 1037/2001 ja (EY) N:o 1234/2007 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä hedelmä- ja vihannesalan sekä hedelmä- ja vihannesjalostealan osalta 7 päivänä kesäkuuta 2011 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 (2) ja erityisesti sen 136 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille. |
| --- | --- |

(1)

Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille.

| (2) | Kiinteä tuontiarvo lasketaan joka työpäivä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaen huomioon päivittäin vaihtuvat tiedot. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, |
| --- | --- |

(2)

Kiinteä tuontiarvo lasketaan joka työpäivä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaen huomioon päivittäin vaihtuvat tiedot. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklassa tarkoitetut kiinteät tuontiarvot vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 7 päivänä syyskuuta 2015.

Komission puolesta,

puheenjohtajan nimissä

Jerzy PLEWA

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  EUVL L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

LIITE

Kiinteät tuontiarvot tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmansien maiden koodi (1) | Kiinteä tuontiarvo |
| 0702 00 00 | MA | 173,3 |
| MK | 41,5 |
| XS | 29,8 |
| ZZ | 81,5 |
| 0707 00 05 | TR | 116,3 |
| XS | 42,0 |
| ZZ | 79,2 |
| 0709 93 10 | TR | 132,5 |
| ZZ | 132,5 |
| 0805 50 10 | AR | 146,2 |
| BO | 135,7 |
| CL | 137,0 |
| UY | 64,0 |
| ZA | 139,4 |
| ZZ | 124,5 |
| 0806 10 10 | EG | 233,7 |
| MA | 201,0 |
| MK | 63,9 |
| TR | 137,2 |
| ZZ | 159,0 |
| 0808 10 80 | AR | 188,7 |
| BR | 88,5 |
| CL | 125,4 |
| NZ | 145,1 |
| US | 136,8 |
| UY | 110,5 |
| ZA | 109,2 |
| ZZ | 129,2 |
| 0808 30 90 | AR | 189,8 |
| CL | 108,0 |
| TR | 131,5 |
| ZA | 113,5 |
| ZZ | 135,7 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | MK | 68,9 |
| TR | 148,1 |
| ZZ | 108,5 |
| 0809 40 05 | BA | 55,4 |
| IL | 336,8 |
| MK | 55,1 |
| XS | 68,2 |
| ZZ | 128,9 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmansien maiden koodi (1)

Kiinteä tuontiarvo

0702 00 00

MA

173,3

MK

41,5

XS

29,8

ZZ

81,5

0707 00 05

TR

116,3

XS

42,0

ZZ

79,2

0709 93 10

TR

132,5

ZZ

132,5

0805 50 10

AR

146,2

BO

135,7

CL

137,0

UY

64,0

ZA

139,4

ZZ

124,5

0806 10 10

EG

233,7

MA

201,0

MK

63,9

TR

137,2

ZZ

159,0

0808 10 80

AR

188,7

BR

88,5

CL

125,4

NZ

145,1

US

136,8

UY

110,5

ZA

109,2

ZZ

129,2

0808 30 90

AR

189,8

CL

108,0

TR

131,5

ZA

113,5

ZZ

135,7

0809 30 10, 0809 30 90

MK

68,9

TR

148,1

ZZ

108,5

0809 40 05

BA

55,4

IL

336,8

MK

55,1

XS

68,2

ZZ

128,9

---

(1)  Kolmansien maiden kanssa käytävää ulkomaankauppaa koskevista yhteisön tilastoista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 471/2009 täytäntöönpanosta maa- ja alueluokituksen ajan tasalle saattamisen osalta 27 päivänä marraskuuta 2012 annetussa komission asetuksessa (EU) N:o 1106/2012 (EUVL L 328, 28.11.2012, s. 7) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

PÄÄTÖKSET

| 8.9.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 234/10 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 234/10

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2015/1499,

annettu 3 päivänä syyskuuta 2015,

Flanderin aluetta koskevan poikkeuksen myöntämisestä Belgian pyynnöstä vesien suojelemisesta maataloudesta peräisin olevien nitraattien aiheuttamalta pilaantumiselta annetun neuvoston direktiivin 91/676/ETY mukaisesti

(tiedoksiannettu numerolla C(2015) 6058)

(Ainoastaan hollanninkielinen teksti on todistusvoimainen)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon vesien suojelemisesta maataloudesta peräisin olevien nitraattien aiheuttamalta pilaantumiselta 12 päivänä joulukuuta 1991 annetun neuvoston direktiivin 91/676/ETY (1) ja erityisesti sen liitteessä III olevan 2 kohdan kolmannen alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Jos lantamäärä, jonka jäsenvaltio aikoo sallia levitettäväksi hehtaaria kohti vuodessa, poikkeaa direktiivin 91/676/ETY liitteessä III olevan 2 kohdan toisen alakohdan ensimmäisessä virkkeessä ja kyseisen alakohdan a alakohdassa mainituista määristä, kyseinen määrä on vahvistettava siten, ettei se vaaranna kyseisen direktiivin 1 artiklassa määriteltyjen tavoitteiden saavuttamista, ja se on perusteltava puolueettomin perustein, esimerkiksi kyseessä olevassa tapauksessa pitkillä kasvukausilla ja suuria typpimääriä kuluttavilla kasvustoilla. |
| --- | --- |

(1)

Jos lantamäärä, jonka jäsenvaltio aikoo sallia levitettäväksi hehtaaria kohti vuodessa, poikkeaa direktiivin 91/676/ETY liitteessä III olevan 2 kohdan toisen alakohdan ensimmäisessä virkkeessä ja kyseisen alakohdan a alakohdassa mainituista määristä, kyseinen määrä on vahvistettava siten, ettei se vaaranna kyseisen direktiivin 1 artiklassa määriteltyjen tavoitteiden saavuttamista, ja se on perusteltava puolueettomin perustein, esimerkiksi kyseessä olevassa tapauksessa pitkillä kasvukausilla ja suuria typpimääriä kuluttavilla kasvustoilla.

| (2) | Komissio antoi 29 päivänä heinäkuuta 2011 täytäntöönpanopäätöksen 2011/489/EU (2), jolla Belgian sallitaan levittää Flanderin alueella tietyin edellytyksin enintään 250 kilogrammaa karjanlannasta peräisin olevaa typpeä hehtaaria kohden vuodessa lohkoilla, joilla viljellään nurmea tai maissia, jonka aluskasvina on nurmikasveja, leikkonurmea, jonka jälkeen viljellään maissia, tai niitettävää ruista, jonka jälkeen viljellään maissia, ja enintään 200 kilogrammaa karjanlannasta peräisin olevaa typpeä hehtaaria kohden vuodessa lohkoilla, joilla viljellään talvivehnää tai ruisvehnää ja sen jälkeen kerääjäkasveja, tai sokeri- tai rehujuurikkaita. |
| --- | --- |

(2)

Komissio antoi 29 päivänä heinäkuuta 2011 täytäntöönpanopäätöksen 2011/489/EU (2), jolla Belgian sallitaan levittää Flanderin alueella tietyin edellytyksin enintään 250 kilogrammaa karjanlannasta peräisin olevaa typpeä hehtaaria kohden vuodessa lohkoilla, joilla viljellään nurmea tai maissia, jonka aluskasvina on nurmikasveja, leikkonurmea, jonka jälkeen viljellään maissia, tai niitettävää ruista, jonka jälkeen viljellään maissia, ja enintään 200 kilogrammaa karjanlannasta peräisin olevaa typpeä hehtaaria kohden vuodessa lohkoilla, joilla viljellään talvivehnää tai ruisvehnää ja sen jälkeen kerääjäkasveja, tai sokeri- tai rehujuurikkaita.

| (3) | Täytäntöönpanopäätöksellä 2011/489/EU myönnetyn poikkeuksen piiriin kuului noin 2 970 viljelijää ja 82 820 hehtaaria maatalousmaata, ja sen voimassaolo päättyi 31 päivänä joulukuuta 2014. |
| --- | --- |

(3)

Täytäntöönpanopäätöksellä 2011/489/EU myönnetyn poikkeuksen piiriin kuului noin 2 970 viljelijää ja 82 820 hehtaaria maatalousmaata, ja sen voimassaolo päättyi 31 päivänä joulukuuta 2014.

| (4) | Belgia esitti 7 päivänä huhtikuuta 2015 komissiolle pyynnön direktiivin 91/676/ETY liitteessä III olevan 2 kohdan kolmannen alakohdan mukaisen poikkeuksen uusimiseksi Flanderin alueen osalta. |
| --- | --- |

(4)

Belgia esitti 7 päivänä huhtikuuta 2015 komissiolle pyynnön direktiivin 91/676/ETY liitteessä III olevan 2 kohdan kolmannen alakohdan mukaisen poikkeuksen uusimiseksi Flanderin alueen osalta.

| (5) | Pyydetty poikkeus koskee Belgian aikomusta sallia, että tietyillä tiloilla Flanderissa levitetään 250 kilogrammaa laiduntavan karjan lannasta ja käsitellystä sianlannasta peräisin olevaa typpeä hehtaaria kohti vuodessa lohkoilla, joilla viljellään nurmea, nurmea ja apilaa, maissia, jonka aluskasvina on nurmikasveja, tai leikkonurmea tai niitettävää ruista, jonka jälkeen viljellään maissia, ja enintään 200 kilogrammaa karjanlannasta ja käsitellystä sianlannasta peräisin olevaa typpeä hehtaaria kohti vuodessa lohkoilla, joilla viljellään talvivehnää tai ruisvehnää ja sen jälkeen kerääjäkasveja, tai juurikkaita. |
| --- | --- |

(5)

Pyydetty poikkeus koskee Belgian aikomusta sallia, että tietyillä tiloilla Flanderissa levitetään 250 kilogrammaa laiduntavan karjan lannasta ja käsitellystä sianlannasta peräisin olevaa typpeä hehtaaria kohti vuodessa lohkoilla, joilla viljellään nurmea, nurmea ja apilaa, maissia, jonka aluskasvina on nurmikasveja, tai leikkonurmea tai niitettävää ruista, jonka jälkeen viljellään maissia, ja enintään 200 kilogrammaa karjanlannasta ja käsitellystä sianlannasta peräisin olevaa typpeä hehtaaria kohti vuodessa lohkoilla, joilla viljellään talvivehnää tai ruisvehnää ja sen jälkeen kerääjäkasveja, tai juurikkaita.

| (6) | Tiedot, jotka Belgia on toimittanut täytäntöönpanopäätöksellä 2011/489/EU myönnetyn poikkeuksen yhteydessä, osoittavat, ettei poikkeus ole johtanut veden laadun heikkenemiseen. Komissio on toimittanut neuvostolle ja Euroopan parlamentille vesien suojelemisesta maataloudesta peräisin olevien nitraattien aiheuttamalta pilaantumiselta annetun direktiivin 91/676/ETY toimeenpanoa koskevan kertomuksen, joka perustuu vuosia 2008–2011 (3) koskeviin jäsenvaltioiden kertomuksiin ja osoittaa, että Flanderin alueen pohjaveden osalta keskimääräiset nitraattipitoisuudet ovat 78 prosentissa seuranta-asemista alle 50 mg/l ja 63 prosentissa seuranta-asemista alle 25 mg/l. Seurantatietojen mukaan pohjaveden nitraattipitoisuus on vähenemässä verrattuna edelliseen raportointikauteen (2004–2007). Pintavesien osalta keskimääräiset nitraattipitoisuudet ovat 93 prosentissa seuranta-asemista alle 50 mg/l ja 70 prosentissa seuranta-asemista alle 25 mg/l. Suurimmassa osassa pintavesien seurantapisteistä nitraattipitoisuudet ovat laskussa. Raportointikautena 2008–2011 noin 80 prosenttia kaikista joista ja jokisuiden vaihettumisalueista luokiteltiin joko rehevöityneiksi tai erittäin runsasravinteisiksi. |
| --- | --- |

(6)

Tiedot, jotka Belgia on toimittanut täytäntöönpanopäätöksellä 2011/489/EU myönnetyn poikkeuksen yhteydessä, osoittavat, ettei poikkeus ole johtanut veden laadun heikkenemiseen. Komissio on toimittanut neuvostolle ja Euroopan parlamentille vesien suojelemisesta maataloudesta peräisin olevien nitraattien aiheuttamalta pilaantumiselta annetun direktiivin 91/676/ETY toimeenpanoa koskevan kertomuksen, joka perustuu vuosia 2008–2011 (3) koskeviin jäsenvaltioiden kertomuksiin ja osoittaa, että Flanderin alueen pohjaveden osalta keskimääräiset nitraattipitoisuudet ovat 78 prosentissa seuranta-asemista alle 50 mg/l ja 63 prosentissa seuranta-asemista alle 25 mg/l. Seurantatietojen mukaan pohjaveden nitraattipitoisuus on vähenemässä verrattuna edelliseen raportointikauteen (2004–2007). Pintavesien osalta keskimääräiset nitraattipitoisuudet ovat 93 prosentissa seuranta-asemista alle 50 mg/l ja 70 prosentissa seuranta-asemista alle 25 mg/l. Suurimmassa osassa pintavesien seurantapisteistä nitraattipitoisuudet ovat laskussa. Raportointikautena 2008–2011 noin 80 prosenttia kaikista joista ja jokisuiden vaihettumisalueista luokiteltiin joko rehevöityneiksi tai erittäin runsasravinteisiksi.

| (7) | Flanderi on vahvistanut jäljempänä esitetyt vedenlaatutavoitteet, jotka on saavutettava toimintaohjelman kaudella 2015–2018. Pintaveden nitraattipitoisuuden on oltava alle 50 mg/l 95 prosentissa maatalouden seurantaverkon seurantapaikoista; kun kyseessä on matala pohjavesi, jonka palautumisnopeus on hitaampi, keskimääräistä nitraattipitoisuutta on vähennettävä 20 prosenttia vuoden 2010 keskitasosta, joka oli 40 mg/l; yhtenäisillä hydrogeologisilla alueilla, joilla matalan pohjaveden nitraattipitoisuudet ovat keskimäärin yli 50 mg/l, keskimääräistä pitoisuutta on vähennettävä 5 mg/l. |
| --- | --- |

(7)

Flanderi on vahvistanut jäljempänä esitetyt vedenlaatutavoitteet, jotka on saavutettava toimintaohjelman kaudella 2015–2018. Pintaveden nitraattipitoisuuden on oltava alle 50 mg/l 95 prosentissa maatalouden seurantaverkon seurantapaikoista; kun kyseessä on matala pohjavesi, jonka palautumisnopeus on hitaampi, keskimääräistä nitraattipitoisuutta on vähennettävä 20 prosenttia vuoden 2010 keskitasosta, joka oli 40 mg/l; yhtenäisillä hydrogeologisilla alueilla, joilla matalan pohjaveden nitraattipitoisuudet ovat keskimäärin yli 50 mg/l, keskimääräistä pitoisuutta on vähennettävä 5 mg/l.

| (8) | Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi Flanderi on vahvistanut tehostetun toimintaohjelman kaudelle 2015–2018. Strategiaa tarkastellaan uudelleen talven 2016–2017 lopussa, ja tarkastelun perusteella toteutetaan mahdollisia uusia tehostettuja toimia sen varmistamiseksi, että asetetut vedenlaatutavoitteet saavutetaan. Lainsäädäntöä, jolla direktiivi 91/676/ETY saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä Flanderin alueella, ”asetus vesien suojelemisesta maataloudesta peräisin olevien nitraattien aiheuttamalta pilaantumiselta” (4), jäljempänä ’lanta-asetus’, on muutettu (5) kauden 2015–2018 toimintaohjelman mukaisesti 12 päivänä kesäkuuta 2015, ja sitä sovelletaan yhdessä tämän päätöksen kanssa. |
| --- | --- |

(8)

Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi Flanderi on vahvistanut tehostetun toimintaohjelman kaudelle 2015–2018. Strategiaa tarkastellaan uudelleen talven 2016–2017 lopussa, ja tarkastelun perusteella toteutetaan mahdollisia uusia tehostettuja toimia sen varmistamiseksi, että asetetut vedenlaatutavoitteet saavutetaan. Lainsäädäntöä, jolla direktiivi 91/676/ETY saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä Flanderin alueella, ”asetus vesien suojelemisesta maataloudesta peräisin olevien nitraattien aiheuttamalta pilaantumiselta” (4), jäljempänä ’lanta-asetus’, on muutettu (5) kauden 2015–2018 toimintaohjelman mukaisesti 12 päivänä kesäkuuta 2015, ja sitä sovelletaan yhdessä tämän päätöksen kanssa.

| (9) | Lanta-asetusta sovelletaan Flanderin koko alueella. |
| --- | --- |

(9)

Lanta-asetusta sovelletaan Flanderin koko alueella.

| (10) | Lanta-asetukseen sisältyy sekä typen että fosfaattien käyttöä koskevia vaatimuksia. |
| --- | --- |

(10)

Lanta-asetukseen sisältyy sekä typen että fosfaattien käyttöä koskevia vaatimuksia.

| (11) | Belgian esittämistä Flanderin aluetta koskevista tausta-asiakirjoista käy ilmi, että ehdotetut määrät eli 250 ja 200 kilogrammaa karjanlannasta peräisin olevaa typpeä hehtaaria kohden ovat puolueettomasti perusteltavissa esimerkiksi pitkillä kasvukausilla ja suuria typpimääriä kuluttavilla kasvustoilla. |
| --- | --- |

(11)

Belgian esittämistä Flanderin aluetta koskevista tausta-asiakirjoista käy ilmi, että ehdotetut määrät eli 250 ja 200 kilogrammaa karjanlannasta peräisin olevaa typpeä hehtaaria kohden ovat puolueettomasti perusteltavissa esimerkiksi pitkillä kasvukausilla ja suuria typpimääriä kuluttavilla kasvustoilla.

| (12) | Belgian toimittamat Flanderin aluetta koskevat tiedot kaudelta 2008–2011 osoittavat sikojen määrän kasvaneen 4,4 prosenttia verrattuna kauteen 2004–2007. Uusimmat saatavilla olevat luvut vuosilta 2012 ja 2013 osoittavat sikojen määrän kasvaneen hieman vähemmän eli 2,6 prosenttia. Siipikarjan määrä väheni 13,2 prosenttia vuosina 2004–2008, minkä jälkeen se kasvoi 20,8 prosenttia. Nautakarjan määrä on pysynyt samana. Jotta pyydetyn poikkeuksen soveltaminen ei johtaisi karjatalouden lisääntymiseen, toimivaltaisten viranomaisten olisi varmistettava, että kasvatettavan karjan lukumäärää rajoitetaan kullakin tilalla (ravinnepäästöoikeudet) Flanderin alueella lanta-asetuksessa vahvistettujen säännösten mukaisesti. |
| --- | --- |

(12)

Belgian toimittamat Flanderin aluetta koskevat tiedot kaudelta 2008–2011 osoittavat sikojen määrän kasvaneen 4,4 prosenttia verrattuna kauteen 2004–2007. Uusimmat saatavilla olevat luvut vuosilta 2012 ja 2013 osoittavat sikojen määrän kasvaneen hieman vähemmän eli 2,6 prosenttia. Siipikarjan määrä väheni 13,2 prosenttia vuosina 2004–2008, minkä jälkeen se kasvoi 20,8 prosenttia. Nautakarjan määrä on pysynyt samana. Jotta pyydetyn poikkeuksen soveltaminen ei johtaisi karjatalouden lisääntymiseen, toimivaltaisten viranomaisten olisi varmistettava, että kasvatettavan karjan lukumäärää rajoitetaan kullakin tilalla (ravinnepäästöoikeudet) Flanderin alueella lanta-asetuksessa vahvistettujen säännösten mukaisesti.

| (13) | Karjanlannasta peräisin olevan typen käyttö väheni 15 prosenttia kaudella 2008–2011 verrattuna kauteen 2004–2007. Kolmannen toimintaohjelman aikana (2007–2010) karjanlannasta peräisin olevan typen käyttö pysyi noin 101 000 tonnissa vuotta kohti. Neljännen toimintaohjelman aikana karjanlannasta peräisin olevan typen käyttö väheni entisestään (94 500 tonnia vuonna 2013). Raportointikaudella 2008–2011 mineraalitypen käyttö lisääntyi 4 prosenttia verrattuna kauteen 2004–2007. Viimeisimmät käytettävissä olevat tiedot vuosilta 2012 ja 2013 osoittavat, että maaperän typen käyttö on vakiintumassa 39 000 tonniin. |
| --- | --- |

(13)

Karjanlannasta peräisin olevan typen käyttö väheni 15 prosenttia kaudella 2008–2011 verrattuna kauteen 2004–2007. Kolmannen toimintaohjelman aikana (2007–2010) karjanlannasta peräisin olevan typen käyttö pysyi noin 101 000 tonnissa vuotta kohti. Neljännen toimintaohjelman aikana karjanlannasta peräisin olevan typen käyttö väheni entisestään (94 500 tonnia vuonna 2013). Raportointikaudella 2008–2011 mineraalitypen käyttö lisääntyi 4 prosenttia verrattuna kauteen 2004–2007. Viimeisimmät käytettävissä olevat tiedot vuosilta 2012 ja 2013 osoittavat, että maaperän typen käyttö on vakiintumassa 39 000 tonniin.

| (14) | Pyynnön tutkimisen jälkeen voidaan katsoa, etteivät ehdotetut määrät eli 250 ja 200 kilogrammaa laiduntavan karjan lannasta ja käsitellystä sianlannasta peräisin olevaa typpeä hehtaaria kohden vuodessa estä direktiivin 91/676/ETY tavoitteiden saavuttamista edellyttäen, että noudatetaan tiettyjä tiukkoja edellytyksiä niiden tehostettujen toimien lisäksi, jotka toteutetaan kauden 2015–2018 toimintaohjelman mukaisesti. |
| --- | --- |

(14)

Pyynnön tutkimisen jälkeen voidaan katsoa, etteivät ehdotetut määrät eli 250 ja 200 kilogrammaa laiduntavan karjan lannasta ja käsitellystä sianlannasta peräisin olevaa typpeä hehtaaria kohden vuodessa estä direktiivin 91/676/ETY tavoitteiden saavuttamista edellyttäen, että noudatetaan tiettyjä tiukkoja edellytyksiä niiden tehostettujen toimien lisäksi, jotka toteutetaan kauden 2015–2018 toimintaohjelman mukaisesti.

| (15) | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2000/60/EY (6) säädetään kattavasta ja rajat ylittävästä vesiensuojelun toimintamallista, jossa vesiensuojelu järjestetään vesipiireittäin ja jonka tavoitteena on saavuttaa eurooppalaisten vesimuodostumien hyvä tila vuoteen 2015 mennessä. Ravinteiden vähentäminen on olennainen osa kyseistä tavoitetta. Poikkeuksen myöntäminen tämän päätöksen perusteella ei rajoita direktiivin 2000/60/EY säännösten soveltamista eikä sulje pois lisätoimien tarvetta siitä johtuvien velvoitteiden täyttämiseksi. |
| --- | --- |

(15)

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2000/60/EY (6) säädetään kattavasta ja rajat ylittävästä vesiensuojelun toimintamallista, jossa vesiensuojelu järjestetään vesipiireittäin ja jonka tavoitteena on saavuttaa eurooppalaisten vesimuodostumien hyvä tila vuoteen 2015 mennessä. Ravinteiden vähentäminen on olennainen osa kyseistä tavoitetta. Poikkeuksen myöntäminen tämän päätöksen perusteella ei rajoita direktiivin 2000/60/EY säännösten soveltamista eikä sulje pois lisätoimien tarvetta siitä johtuvien velvoitteiden täyttämiseksi.

| (16) | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2007/2/EY (7) vahvistetaan yleiset säännöt, joiden tavoitteena on unionin ympäristöpolitiikkoja ja ympäristöön mahdollisesti vaikuttavia politiikkoja tai toimintoja tukevan unionin paikkatietoinfrastruktuurin perustaminen. Tämän päätöksen yhteydessä kerättyjen paikkatietojen olisi tarvittaessa oltava kyseisen direktiivin säännösten mukaisia. Jotta voidaan vähentää hallinnollista taakkaa ja parantaa tietojen johdonmukaisuutta, Belgian olisi tämän päätöksen nojalla tarvittavia tietoja kerätessään käytettävä tarvittaessa tietoja, jotka on hankittu Euroopan parlamentin ja neuvosto asetuksen (EU) N:o 1306/2013 (8) V osaston II luvun mukaisesti perustetun yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän puitteissa. |
| --- | --- |

(16)

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2007/2/EY (7) vahvistetaan yleiset säännöt, joiden tavoitteena on unionin ympäristöpolitiikkoja ja ympäristöön mahdollisesti vaikuttavia politiikkoja tai toimintoja tukevan unionin paikkatietoinfrastruktuurin perustaminen. Tämän päätöksen yhteydessä kerättyjen paikkatietojen olisi tarvittaessa oltava kyseisen direktiivin säännösten mukaisia. Jotta voidaan vähentää hallinnollista taakkaa ja parantaa tietojen johdonmukaisuutta, Belgian olisi tämän päätöksen nojalla tarvittavia tietoja kerätessään käytettävä tarvittaessa tietoja, jotka on hankittu Euroopan parlamentin ja neuvosto asetuksen (EU) N:o 1306/2013 (8) V osaston II luvun mukaisesti perustetun yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän puitteissa.

| (17) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat direktiivin 91/676/ETY 9 artiklalla perustetun nitraattikomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(17)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat direktiivin 91/676/ETY 9 artiklalla perustetun nitraattikomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Myönnetään tämän päätöksen 4–12 artiklassa säädetyin edellytyksin poikkeus, jota Belgia on pyytänyt Flanderin alueen puolesta ja jonka tarkoituksena on sallia direktiivin 91/676/ETY liitteessä III olevan 2 kohdan toisen alakohdan ensimmäisessä virkkeessä ja kyseisen alakohdan a alakohdassa mainittuja määriä suurempi karjanlannan määrä.

2 artikla

Soveltamisala

Tätä päätöstä sovelletaan tapauskohtaisesti tilan tiettyihin lohkoihin, joilla viljellään typentarpeeltaan suuria kasvustoja, joiden kasvukausi on pitkä, edellyttäen, että sovelletaan 4–7 artiklassa vahvistettuja edellytyksiä.

3 artikla

Määritelmät

Tässä päätöksessä tarkoitetaan

| a) | ’tiloilla’ maatiloja riippumatta siitä, harjoitetaanko niillä karjankasvatusta vai ei; |
| --- | --- |

a)

’tiloilla’ maatiloja riippumatta siitä, harjoitetaanko niillä karjankasvatusta vai ei;

| b) | ’lohkolla’ yksittäistä peltoa tai peltojen ryhmää, joiden sato, maaperätyyppi ja lannoituskäytännöt ovat samanlaiset; |
| --- | --- |

b)

’lohkolla’ yksittäistä peltoa tai peltojen ryhmää, joiden sato, maaperätyyppi ja lannoituskäytännöt ovat samanlaiset;

| c) | ’nurmella’ pitkä- tai lyhytikäistä nurmea (lyhytikäisen nurmen kesto on yleensä alle neljä vuotta); |
| --- | --- |

c)

’nurmella’ pitkä- tai lyhytikäistä nurmea (lyhytikäisen nurmen kesto on yleensä alle neljä vuotta);

| d) | ’typentarpeeltaan suurilla kasvustoilla, joiden kasvukausi on pitkä’ mitä tahansa seuraavista:






  i) | nurmea; |
| --- | --- | --- |

d)

’typentarpeeltaan suurilla kasvustoilla, joiden kasvukausi on pitkä’ mitä tahansa seuraavista:

i)

nurmea;

| ii) | nurmea, josta alle 50 prosenttia on apilaa; |
| --- | --- |

ii)

nurmea, josta alle 50 prosenttia on apilaa;

| iii) | maissia, jonka alle kylvetään ennen sadonkorjuuta tai sen jälkeen kerääjäkasveiksi nurmikasveja, jotka leikataan ja poistetaan pellolta; |
| --- | --- |

iii)

maissia, jonka alle kylvetään ennen sadonkorjuuta tai sen jälkeen kerääjäkasveiksi nurmikasveja, jotka leikataan ja poistetaan pellolta;

| iv) | leikkonurmea tai niitettävää ruista, jonka jälkeen viljellään maissia; |
| --- | --- |

iv)

leikkonurmea tai niitettävää ruista, jonka jälkeen viljellään maissia;

| v) | talvivehnää tai ruisvehnää, jonka jälkeen viljellään kerääjäkasvia; |
| --- | --- |

v)

talvivehnää tai ruisvehnää, jonka jälkeen viljellään kerääjäkasvia;

| vi) | sokeri- tai rehujuurikkaita; |
| --- | --- |

vi)

sokeri- tai rehujuurikkaita;

| e) | ’laiduntavalla karjalla’ nautakarjaa (lukuun ottamatta lihavasikoita), lampaita, vuohia ja hevosia; |
| --- | --- |

e)

’laiduntavalla karjalla’ nautakarjaa (lukuun ottamatta lihavasikoita), lampaita, vuohia ja hevosia;

| f) | ’lannan käsittelyllä’ sianlannan erottelua kahteen osaan eli kiinteään ja nestemäiseen sen levitettävyyden sekä typen ja fosfaattien talteenoton parantamiseksi; |
| --- | --- |

f)

’lannan käsittelyllä’ sianlannan erottelua kahteen osaan eli kiinteään ja nestemäiseen sen levitettävyyden sekä typen ja fosfaattien talteenoton parantamiseksi;

| g) | ’käsitellyllä lannalla’ sianlannan käsittelystä saatavaa nestemäistä osaa; |
| --- | --- |

g)

’käsitellyllä lannalla’ sianlannan käsittelystä saatavaa nestemäistä osaa;

| h) | ’typpi- ja fosfaattipitoisuudeltaan alhaisella lietelannalla’ käsiteltyä lantaa, jonka typpipitoisuus on enintään yksi kilogramma typpeä ja fosfaattipitoisuus enintään yksi kilogramma fosfaatteja tonnissa lietelantaa; |
| --- | --- |

h)

’typpi- ja fosfaattipitoisuudeltaan alhaisella lietelannalla’ käsiteltyä lantaa, jonka typpipitoisuus on enintään yksi kilogramma typpeä ja fosfaattipitoisuus enintään yksi kilogramma fosfaatteja tonnissa lietelantaa;

| i) | ’maaprofiililla’ maanpinnan tason alla olevaa maaperäkerrosta 0,90 metrin syvyyteen saakka, paitsi jos pohjaveden keskimääräinen korkein taso on tätä matalampi; jälkimmäisessä tapauksessa kyseistä maaperäkerrosta siihen syvyyteen saakka, jolla on pohjaveden keskimääräinen korkein taso. |
| --- | --- |

i)

’maaprofiililla’ maanpinnan tason alla olevaa maaperäkerrosta 0,90 metrin syvyyteen saakka, paitsi jos pohjaveden keskimääräinen korkein taso on tätä matalampi; jälkimmäisessä tapauksessa kyseistä maaperäkerrosta siihen syvyyteen saakka, jolla on pohjaveden keskimääräinen korkein taso.

4 artikla

Vuosittainen hakemus ja sitoumus

1.   Viljelijöiden, jotka haluavat hyödyntää tämän päätöksen mukaista poikkeusta, on jätettävä toimivaltaisille viranomaisille hakemus vuosittain viimeistään 15 päivänä helmikuuta. Vuotta 2015 koskeva hakemus on jätettävä viimeistään 31 päivänä heinäkuuta.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetun vuosittaisen hakemuksen yhteydessä viljelijöiden on kirjallisesti sitouduttava täyttämään 5, 6 ja 7 artiklassa säädetyt edellytykset.

5 artikla

Lannan käsittely

1.   Toimivaltaisten viranomaisten on varmistettava, että lannan käsittelystä jäävä lannan kiinteä osa toimitetaan valtuutettuihin kierrätyslaitoksiin hajupäästöjen ja muiden päästöjen vähentämiseksi, maatalous- ja hygieniaominaisuuksien parantamiseksi, käsittelyn helpottamiseksi sekä typen ja fosfaattien talteenoton parantamiseksi.

2.   Poikkeusta hyödyntävien, lantaa käsittelevien viljelijöiden on annettava vuosittain toimivaltaiselle viranomaiselle tiedot käsiteltäväksi lähetetyn lannan määrästä, lannan kiinteän osan ja käsitellyn lannan määrästä ja määränpäästä sekä niiden typpi- ja fosfaattipitoisuuksista.

3.   Toimivaltaisten viranomaisten on laadittava menetelmät, joilla voidaan arvioida käsitellyn lannan koostumusta, vaihtelua koostumuksessa ja käsittelyn tehokkuutta, kullakin yksittäisellä poikkeusta hyödyntävällä tilalla, ja päivitettävä säännöllisesti näitä menetelmiä.

4.   Toimivaltaisten viranomaisten on varmistettava, että lannan käsittelystä aiheutuvat ammoniakkipäästöt ja muut päästöt kerätään ja käsitellään sellaisten laitosten ympäristövaikutusten ja -haittojen vähentämiseksi, joiden päästöt ylittävät viitetilanteen, toisin sanoen raakalannan varastoinnin ja levittämisen osalta.

Tätä varten toimivaltaisten viranomaisten on varmistettava, että laaditaan luettelo laitoksista, joiden päästöt on käsiteltävä, ja että kyseistä luetteloa päivitetään säännöllisesti.

6 artikla

Lannan ja muiden lannoitteiden käyttö

1.   Edellyttäen, että 2–12 kohdassa säädettyjä edellytyksiä noudatetaan, vuosittain maahan levitettävä määrä laiduntavan karjan lantaa, käsiteltyä lantaa sekä typpi- ja fosfaattipitoisuudeltaan alhaista lietelantaa, mukaan lukien eläinten omat jätökset, saa olla poikkeuksen piiriin kuuluvilla lohkoilla enintään

| a) | 250 kilogrammaa typpeä hehtaaria kohden vuodessa, kun lohkoilla viljellään






  i) | nurmea tai maissia, jonka aluskasvina on nurmikasveja; |
| --- | --- | --- |

a)

250 kilogrammaa typpeä hehtaaria kohden vuodessa, kun lohkoilla viljellään

i)

nurmea tai maissia, jonka aluskasvina on nurmikasveja;

| ii) | leikkonurmea, jonka jälkeen viljellään maissia; |
| --- | --- |

ii)

leikkonurmea, jonka jälkeen viljellään maissia;

| iii) | niitettävää ruista, jonka jälkeen viljellään maissia; |
| --- | --- |

iii)

niitettävää ruista, jonka jälkeen viljellään maissia;

| iv) | nurmea, josta alle 50 prosenttia on apilaa; |
| --- | --- |

iv)

nurmea, josta alle 50 prosenttia on apilaa;

| b) | 200 kilogrammaa typpeä hehtaaria kohden vuodessa, kun lohkoilla viljellään






  i) | talvivehnää ja sen jälkeen kerääjäkasveja; |
| --- | --- | --- |

b)

200 kilogrammaa typpeä hehtaaria kohden vuodessa, kun lohkoilla viljellään

i)

talvivehnää ja sen jälkeen kerääjäkasveja;

| ii) | ruisvehnää ja sen jälkeen kerääjäkasveja; |
| --- | --- |

ii)

ruisvehnää ja sen jälkeen kerääjäkasveja;

| iii) | sokeri- tai rehujuurikkaita. |
| --- | --- |

iii)

sokeri- tai rehujuurikkaita.

2.   Käsiteltyä lantaa, joka ei vastaa typpi- ja fosfaattipitoisuudeltaan alhaisen lietelannan määritelmää, saa käyttää poikkeuksen piiriin kuuluvilla lohkoilla ainoastaan, jos sen typen ja fosfaattien välinen suhde (N/P2O5) on vähintään 3,3.

3.   Typpi- ja fosfaattipitoisuudeltaan alhaista lietelantaa saa levittää enintään 15 tonnia hehtaaria kohti.

4.   Typen ja fosfaattien kokonaiskuormituksen on vastattava kyseessä olevan kasvuston ravinnetarvetta, ja siinä on otettava huomioon maaperästä peräisin oleva typpimäärä sekä käsittelyn seurauksena lisääntynyt typen saatavuus. Se ei missään tapauksessa saa ylittää minkään viljelykasvin osalta toimintaohjelmassa vahvistettuja fosfaatin ja typen enimmäiskäyttövaatimuksia.

5.   Poikkeuksen piiriin kuuluvilla lohkoilla ei saa käyttää kemiallisia fosfaattilannoitteita.

6.   Kullakin tilalla on oltava koko viljelyalan kattava lannoitussuunnitelma, jossa esitetään viljelykierto sekä suunniteltu lannan ja typpi- ja fosfaattilannoitteiden käyttö. Lannoitussuunnitelman on oltava saatavilla tilalla viimeistään kunkin vuoden 15 päivänä helmikuuta.

Lannoitussuunnitelmassa on esitettävä seuraavat tiedot:

| a) | karjan lukumäärä ja kuvaus säilytys- ja varastointijärjestelmistä, käytettävissä olevat lannanvarastointitilat mukaan luettuina; |
| --- | --- |

a)

karjan lukumäärä ja kuvaus säilytys- ja varastointijärjestelmistä, käytettävissä olevat lannanvarastointitilat mukaan luettuina;

| b) | laskelma tilalla tuotetun lannan sisältämän typen määrästä (josta on vähennetty eläinsuojissa ja varastoinnissa syntyvä hävikki) sekä fosforin määrästä; |
| --- | --- |

b)

laskelma tilalla tuotetun lannan sisältämän typen määrästä (josta on vähennetty eläinsuojissa ja varastoinnissa syntyvä hävikki) sekä fosforin määrästä;

| c) | lannan käsittelyn kuvaus ja käsitellyn lannan ominaispiirteet; |
| --- | --- |

c)

lannan käsittelyn kuvaus ja käsitellyn lannan ominaispiirteet;

| d) | tilan ulkopuolelle toimitettavan tai tilalla käytettävän lannan määrä, tyyppi ja odotetut ominaispiirteet; |
| --- | --- |

d)

tilan ulkopuolelle toimitettavan tai tilalla käytettävän lannan määrä, tyyppi ja odotetut ominaispiirteet;

| e) | viljelykierto ja niiden lohkojen maa-ala, joilla viljellään typentarpeeltaan suuria kasvustoja, joiden kasvukausi on pitkä, sekä lohkot, joilla viljellään muita kasvustoja; |
| --- | --- |

e)

viljelykierto ja niiden lohkojen maa-ala, joilla viljellään typentarpeeltaan suuria kasvustoja, joiden kasvukausi on pitkä, sekä lohkot, joilla viljellään muita kasvustoja;

| f) | arvio viljelykasvien tarvitsemista typen ja fosforin määristä kullakin lohkolla; |
| --- | --- |

f)

arvio viljelykasvien tarvitsemista typen ja fosforin määristä kullakin lohkolla;

| g) | karjanlantana lisättävää typpeä ja fosforia koskeva laskelma kultakin lohkolta; |
| --- | --- |

g)

karjanlantana lisättävää typpeä ja fosforia koskeva laskelma kultakin lohkolta;

| h) | kemiallisina ja muina lannoitteina lisättävää typpeä ja fosforia koskeva laskelma kultakin lohkolta. |
| --- | --- |

h)

kemiallisina ja muina lannoitteina lisättävää typpeä ja fosforia koskeva laskelma kultakin lohkolta.

| i) | laskelmat typen ja fosforin käyttöä koskevien vaatimusten noudattamisen arvioimiseksi. |
| --- | --- |

i)

laskelmat typen ja fosforin käyttöä koskevien vaatimusten noudattamisen arvioimiseksi.

Lannoitussuunnitelmat on tarkistettava seitsemän päivän kuluessa mahdollisesta viljelykäytäntöjen muuttumisesta sen varmistamiseksi, että suunnitelmat ja tosiasialliset maatalouskäytännöt vastaavat toisiaan.

7.   Kullakin tilalla on pidettävä lannoitekirjanpitoa; kunkin kalenterivuoden kirjanpito on toimitettava toimivaltaiselle viranomaiselle viimeistään seuraavan kalenterivuoden 15 päivänä maaliskuuta.

8.   Lannoituskirjanpidossa on esitettävä seuraavat tiedot:

| a) | kasvustojen pinta-alat; |
| --- | --- |

a)

kasvustojen pinta-alat;

| b) | karjan määrä ja laji; |
| --- | --- |

b)

karjan määrä ja laji;

| c) | lannantuotanto eläintä kohden; |
| --- | --- |

c)

lannantuotanto eläintä kohden;

| d) | tilalle muualta tuotujen lannoitteiden määrä; |
| --- | --- |

d)

tilalle muualta tuotujen lannoitteiden määrä;

| e) | tilalta viedyn lannan määrä ja vientikohde. |
| --- | --- |

e)

tilalta viedyn lannan määrä ja vientikohde.

9.   Kullakin poikkeusta hyödyntävällä tilalla on oltava saatavilla maaperän typpi- ja fosforianalyysin tulokset.

Näytteet on otettava ja analyysi on tehtävä vähintään neljän vuoden välein viimeistään 31 päivänä toukokuuta kullakin viljelykierron ja maaperän ominaisuuksien suhteen yhtenevällä tilan osalla.

Analyyseja on tehtävä vähintään yksi kutakin viiden hehtaarin viljelyalaa kohden.

10.   Maaprofiilin nitraattipitoisuus on mitattava joka syksy viimeistään 15 päivänä marraskuuta vähintään kuudella prosentilla kaikista poikkeuksen piiriin kuuluvista lohkoista ja yhdellä prosentilla muista poikkeusta hyödyntävällä tilalla käytössä olevista lohkoista siten, että mittauksia tehdään vähintään 85 prosentilla kyseisistä tiloista. Kutakin kahden hehtaarin suuruista viljelyalaa kohti on otettava vähintään kolme näytettä, jotka edustavat kolmea maaprofiilin eri kerrostumaa.

11.   Lantaa, käsiteltyä lantaa, typpi- ja fosfaattipitoisuudeltaan alhaista lietelantaa, jonka kokonaistyppipitoisuus on yli 0,60 kilogrammaa tonnia kohti, sekä kemiallisia tai muita lannoitteita ei saa levittää poikkeuksen piiriin kuuluvilla lohkoilla 1 päivän syyskuuta ja seuraavan vuoden 15 päivän helmikuuta välisenä aikana.

12.   Vähintään kaksi kolmasosaa lannasta peräisin olevan typen määrästä, laiduntavan karjan jätöksiä lukuun ottamatta, on levitettävä ennen kunkin vuoden 1 päivää kesäkuuta.

7 artikla

Maankäyttö

Yksittäistä poikkeusta hyödyntävien viljelijöiden on toteutettava seuraavat toimenpiteet:

| a) | nurmi on kynnettävä keväällä kaikilla maaperätyypeillä savimaata lukuun ottamatta; |
| --- | --- |

a)

nurmi on kynnettävä keväällä kaikilla maaperätyypeillä savimaata lukuun ottamatta;

| b) | savimaalla nurmi on kynnettävä ennen 15 päivää syyskuuta; |
| --- | --- |

b)

savimaalla nurmi on kynnettävä ennen 15 päivää syyskuuta;

| c) | poikkeuksen piiriin kuuluvilla lohkoilla viljelykiertoon ei saa sisältyä ilmakehän typpeä sitovia palkokasveja tai muita kasveja. Tätä ei kuitenkaan sovelleta, jos nurmesta alle 50 prosenttia on apilaa; |
| --- | --- |

c)

poikkeuksen piiriin kuuluvilla lohkoilla viljelykiertoon ei saa sisältyä ilmakehän typpeä sitovia palkokasveja tai muita kasveja. Tätä ei kuitenkaan sovelleta, jos nurmesta alle 50 prosenttia on apilaa;

| d) | typentarpeeltaan suuret kasvustot on kylvettävä kahden viikon kuluessa nurmen kyntämisestä, eikä lannoitteita saa levittää sinä vuonna, jona pitkäikäinen nurmi kynnetään; |
| --- | --- |

d)

typentarpeeltaan suuret kasvustot on kylvettävä kahden viikon kuluessa nurmen kyntämisestä, eikä lannoitteita saa levittää sinä vuonna, jona pitkäikäinen nurmi kynnetään;

| e) | kerääjäkasvit on kylvettävä kahden viikon kuluessa talvivehnän korjaamisesta, kuitenkin viimeistään 10 päivänä syyskuuta; |
| --- | --- |

e)

kerääjäkasvit on kylvettävä kahden viikon kuluessa talvivehnän korjaamisesta, kuitenkin viimeistään 10 päivänä syyskuuta;

| f) | kerääjäkasveja ei saa kyntää ennen 15 päivää helmikuuta sen varmistamiseksi, että pelloilla on pysyvä kasvipeite, joka ottaa talteen syksyllä alempiin maakerroksiin vapautuvat nitraatit ja vähentää hävikkiä talven aikana. |
| --- | --- |

f)

kerääjäkasveja ei saa kyntää ennen 15 päivää helmikuuta sen varmistamiseksi, että pelloilla on pysyvä kasvipeite, joka ottaa talteen syksyllä alempiin maakerroksiin vapautuvat nitraatit ja vähentää hävikkiä talven aikana.

8 artikla

Muut toimenpiteet

Toimivaltaisten viranomaisten on varmistettava, että poikkeukset, jotka on myönnetty käsitellyn lannan käyttöä varten, ovat yhteensopivia lannan käsittelyyn ja kiinteän osan prosessointiin valtuutettujen laitosten kapasiteetin kanssa.

Tämän poikkeuksen soveltaminen ei rajoita toimenpiteitä, joita tarvitaan unionin muun ympäristölainsäädännön noudattamiseksi.

9 artikla

Lannan tuotantoon ja kuljetukseen liittyvät toimenpiteet

1.   Toimivaltaisten viranomaisten on varmistettava, että kullakin tilalla pidettävän karjan lukumäärää koskevia rajoituksia (ravinnepäästöoikeudet) noudatetaan Flanderin alueella lanta-asetuksen säännösten mukaisesti.

2.   Toimivaltaisten viranomaisten on varmistettava, että kaikki valtuutettujen kuljettajien suorittamat lantakuljetukset rekisteröidään maantieteellisten paikannusjärjestelmien avulla.

3.   Toimivaltaisten viranomaisten on varmistettava, että lannan typpi- ja fosfaattipitoisuus arvioidaan ennen kuljetusta. Lantanäytteet on analysoitava tunnustetuissa laboratorioissa ja analyysien tulokset on annettava tiedoksi toimivaltaisille viranomaisille sekä viljelijälle, jolle lanta toimitetaan.

4.   Toimivaltaisten viranomaisten on varmistettava, että kuljetuksen mukana on asiakirja, jossa ilmoitetaan kuljetetun lannan määrä sekä sen typpi- ja fosfaattipitoisuus.

10 artikla

Seuranta

1.   Toimivaltaisten viranomaisten on varmistettava, että laaditaan ja päivitetään vuosittain karttoja, joista ilmenevät tilojen prosenttiosuus, lohkojen lukumäärä, karjan prosenttiosuus sekä maatalousmaan prosenttiosuus kunkin yksittäisen poikkeuksen piirissä kussakin kunnassa, mukaan lukien paikallinen maankäyttö.

Toimivaltaisen viranomaisen on kerättävä ja päivitettävä vuosittain tiedot kunkin yksittäisen poikkeuksen piiriin kuuluvista viljelykierroista ja maatalouskäytännöistä.

2.   Jotta poikkeuksen vaikutuksia vedenlaatuun voidaan arvioida, on ylläpidettävä komission päätöksen 2008/64/EY (9) 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua seurantaverkostoa näytteiden ottamiseksi pintavesistä ja matalista pohjavesistä. Seurantaverkosto aikoo mitata myös Pohjanmereen virtaavien jokien nitraatti- ja fosfaattipitoisuuksia. Alkuperäisten seurantakohteiden lukumäärää ei saa vähentää eikä kohteiden sijaintia muuttaa tämän päätöksen soveltamisaikana.

3.   Seurantaa on tehostettava hiekkamailla olevilla maatalouden valuma-alueilla.

4.   On pidettävä yllä vähintään 150:tä tilaa vastaavia, päätöksellä 2008/64/EY perustettuja seurantakohteita, jotta saataisiin tietoa maavesien typpi- ja fosfaattipitoisuuksista, maaprofiilin mineraalitypestä ja vastaavasta typen ja fosfaattien kulkeutumisesta juuristovyöhykkeen kautta pohjavesiin sekä typen ja fosfaattien pinta- ja pohjavesivalunnasta sekä poikkeuksen piiriin kuuluvissa että tavanomaisissa olosuhteissa.

Seurantakohteiden on edustettava pääasiallisia maaperätyyppejä (savi-, hiekka- ja lössimaa), lannoituskäytäntöjä ja kasvustoja.

Seurantaverkoston kokoonpanoa ei saa muuttaa tämän päätöksen soveltamisaikana.

5.   Tutkimusten ja jatkuvien ravinneanalyysien on tuotettava tietoa yksittäistä poikkeusta hyödyntävien tilojen paikallisesta maankäytöstä, viljelykierroista ja -käytännöistä.

Tätä tietoa voidaan käyttää mallipohjaisissa laskelmissa, joilla selvitetään nitraatin huuhtoutumista ja fosforin hävikkiä pelloilta, joille levitetään laiduntavan karjan lantaa ja käsiteltyä sianlantaa vuosittain enintään 250 tai 200 kilogrammaa typpeä hehtaaria kohden.

6.   Seurantaverkostoon kuuluvien tilojen matalista pohjavesistä, pintavesistä, valumavesistä ja vesivirroista on kerättävä tietoja, joista käy ilmi juuristovyöhykkeestä pohjaveteen ja pintaveteen siirtyvän veden nitraatti- ja fosforipitoisuus.

11 artikla

Tarkastus

1.   Toimivaltaiset viranomaiset tekevät kaikille poikkeushakemuksille hallinnollisen tarkastuksen. Jos tarkastuksessa havaitaan, etteivät 5, 6 ja 7 artiklassa säädetyt edellytykset täyty, asiasta ilmoitetaan hakijalle. Tällaisessa tapauksessa hakemus katsotaan hylätyksi.

2.   Toimivaltaisten viranomaisten on laadittava peltotarkastusohjelma, joka perustuu riskianalyysiin, aikaisempien vuosien tarkastusten tuloksiin ja direktiivin 91/676/ETY täytäntöönpanolainsäädännön soveltamista koskevien yleisten pistokoetarkastusten tuloksiin.

Peltotarkastuksia on tehtävä vähintään 7 prosentille yksittäistä poikkeusta hyödyntävistä maatiloista, ja tarkastusten on koskettava 5–7 artiklassa vahvistettujen edellytysten noudattamista. Jos tarkastuksessa havaitaan, etteivät edellytykset täyty, asiasta ilmoitetaan viljelijälle. Tällaisessa tapauksessa seuraavaa vuotta koskeva poikkeushakemus katsotaan hylätyksi.

3.   Edellä 6 artiklan 9 kohdassa tarkoitetut mittaustulokset on tarkastettava. Jos tarkastuksessa havaitaan, ettei edellytyksiä ole noudatettu, mukaan luettuna lanta-asetuksessa määritellyn raja-arvon ylittyminen, asiasta ilmoitetaan viljelijälle ja lohkoa tai lohkoja koskeva seuraavan vuoden poikkeushakemus katsotaan hylätyksi.

4.   Toimivaltaisten viranomaisten on varmistettava, että vähintään 2 prosentille lantakuljetuksista tehdään tarkastus, joka perustuu riskienarviointiin ja 1 kohdassa tarkoitettujen hallinnollisten tarkastusten tuloksiin.

Tarkastuksiin on kuuluttava vähintään valtuuttamista koskevien velvoitteiden täyttämisen tarkastaminen, kuljetusasiakirjojen tarkastaminen, lannan alkuperän ja määränpään todentaminen sekä näytteidenotto kuljetettavasta lannasta.

Näytteet voidaan tarvittaessa ottaa lastausoperaation aikana käyttäen ajoneuvoihin asennettuja automaattisia näytteenottolaitteita.

Lantanäytteet on analysoitava toimivaltaisten viranomaisten hyväksymissä laboratoriossa ja analyysien tulokset on annettava tiedoksi toimittavalle ja vastaanottavalle viljelijälle.

5.   Toimivaltaisille viranomaisille on annettava tarvittavat valtuudet ja keinot, jotta ne voivat tarkastaa tämän päätöksen nojalla myönnettyyn poikkeukseen liittyvien edellytysten täyttymisen.

12 artikla

Raportointi

1.   Toimivaltaisten viranomaisten on toimitettava vuosittain viimeistään 30 päivänä kesäkuuta kertomus, johon sisältyvät seuraavat tiedot:

| a) | 10 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut kartat, joista ilmenevät tilojen, karjan ja maatalousmaan prosenttiosuudet sekä paikallinen maankäyttö ja tiedot poikkeusta hyödyntävien tilojen viljelykierrosta ja maatalouskäytännöistä; |
| --- | --- |

a)

10 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut kartat, joista ilmenevät tilojen, karjan ja maatalousmaan prosenttiosuudet sekä paikallinen maankäyttö ja tiedot poikkeusta hyödyntävien tilojen viljelykierrosta ja maatalouskäytännöistä;

| b) | 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun veden seurannan tulokset, pinta- ja pohjavesien ja Pohjanmereen virtaavien vesien laadun muutossuuntauksia koskevat tiedot mukaan luettuina, sekä selvitys poikkeuksen vaikutuksista vedenlaatuun; |
| --- | --- |

b)

10 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun veden seurannan tulokset, pinta- ja pohjavesien ja Pohjanmereen virtaavien vesien laadun muutossuuntauksia koskevat tiedot mukaan luettuina, sekä selvitys poikkeuksen vaikutuksista vedenlaatuun;

| c) | arvio syksyllä havaituista maaprofiilin nitraattijäämistä poikkeuksen piiriin kuuluvilla lohkoilla sekä niiden vertailu nitraattijäämiä ja niiden muutossuuntauksia koskeviin tietoihin muiden kuin poikkeuksen piiriin kuuluvien lohkojen osalta, joilla on samanlainen viljelykierto. Muihin kuin poikkeuksen piiriin kuuluviin lohkoihin olisi sisällytettävä poikkeusta hyödyntävillä tiloilla sijaitsevat muut kuin poikkeuksen piiriin kuuluvat lohkot ja muilla tiloilla sijaitsevat lohkot; |
| --- | --- |

c)

arvio syksyllä havaituista maaprofiilin nitraattijäämistä poikkeuksen piiriin kuuluvilla lohkoilla sekä niiden vertailu nitraattijäämiä ja niiden muutossuuntauksia koskeviin tietoihin muiden kuin poikkeuksen piiriin kuuluvien lohkojen osalta, joilla on samanlainen viljelykierto. Muihin kuin poikkeuksen piiriin kuuluviin lohkoihin olisi sisällytettävä poikkeusta hyödyntävillä tiloilla sijaitsevat muut kuin poikkeuksen piiriin kuuluvat lohkot ja muilla tiloilla sijaitsevat lohkot;

| d) | tiedot 10 artiklan 6 kohdassa tarkoitetusta juuristovyöhykkeestä pohjaveteen siirtyvän veden nitraatti- ja fosforipitoisuudesta sekä 10 artiklan 3 kohdassa tarkoitetusta lisätystä vedenlaadun seurannasta hiekkamailla olevilla maatalouden valuma-alueilla; |
| --- | --- |

d)

tiedot 10 artiklan 6 kohdassa tarkoitetusta juuristovyöhykkeestä pohjaveteen siirtyvän veden nitraatti- ja fosforipitoisuudesta sekä 10 artiklan 3 kohdassa tarkoitetusta lisätystä vedenlaadun seurannasta hiekkamailla olevilla maatalouden valuma-alueilla;

| e) | kartoitusten tulokset paikallisesta maankäytöstä, viljelykierroista ja maatalouskäytännöistä sekä 10 artiklan 5 kohdassa tarkoitettujen mallipohjaisten laskemien tulokset nitraatti- ja fosforihävikistä yksilöllistä poikkeusta hyödyntävillä tiloilla; |
| --- | --- |

e)

kartoitusten tulokset paikallisesta maankäytöstä, viljelykierroista ja maatalouskäytännöistä sekä 10 artiklan 5 kohdassa tarkoitettujen mallipohjaisten laskemien tulokset nitraatti- ja fosforihävikistä yksilöllistä poikkeusta hyödyntävillä tiloilla;

| f) | arvio poikkeusta koskevien edellytysten noudattamisesta tiloilla ja lohkoilla suoritettavien tarkastusten ja lantakuljetuksia koskevien tarkastusten avulla sekä tiedot hallinnollisissa ja peltotarkastuksissa todetuista tiloista, jotka eivät täytä edellytyksiä; |
| --- | --- |

f)

arvio poikkeusta koskevien edellytysten noudattamisesta tiloilla ja lohkoilla suoritettavien tarkastusten ja lantakuljetuksia koskevien tarkastusten avulla sekä tiedot hallinnollisissa ja peltotarkastuksissa todetuista tiloista, jotka eivät täytä edellytyksiä;

| g) | tiedot lannan käsittelystä, lannan kiinteän osan prosessointi ja käyttö mukaan luettuina, ja yksityiskohtaiset tiedot käsittelyjärjestelmien ominaispiirteistä ja tehokkuudesta sekä käsitellyn lannan koostumuksesta; |
| --- | --- |

g)

tiedot lannan käsittelystä, lannan kiinteän osan prosessointi ja käyttö mukaan luettuina, ja yksityiskohtaiset tiedot käsittelyjärjestelmien ominaispiirteistä ja tehokkuudesta sekä käsitellyn lannan koostumuksesta;

| h) | tiedot poikkeusta hyödyntävien tilojen lukumäärästä ja poikkeuksen piiriin kuuluvista lohkoista, joille on levitetty käsiteltyä lantaa ja nitraatti- ja fosfaattipitoisuudeltaan alhaista lietelantaa, sekä levitetyn lannan tai lietelannan määristä; |
| --- | --- |

h)

tiedot poikkeusta hyödyntävien tilojen lukumäärästä ja poikkeuksen piiriin kuuluvista lohkoista, joille on levitetty käsiteltyä lantaa ja nitraatti- ja fosfaattipitoisuudeltaan alhaista lietelantaa, sekä levitetyn lannan tai lietelannan määristä;

| i) | tiedot 5 artiklan 3 kohdassa tarkoitetuista menetelmistä käsitellyn lannan koostumuksen ja sen vaihtelujen sekä käsittelyn tehokkuuden arvioimiseksi kullakin yksittäistä poikkeusta hyödyntävällä tilalla; |
| --- | --- |

i)

tiedot 5 artiklan 3 kohdassa tarkoitetuista menetelmistä käsitellyn lannan koostumuksen ja sen vaihtelujen sekä käsittelyn tehokkuuden arvioimiseksi kullakin yksittäistä poikkeusta hyödyntävällä tilalla;

| j) | selvitys 5 artiklan 4 kohdassa tarkoitetuista lannan käsittelylaitoksista; |
| --- | --- |

j)

selvitys 5 artiklan 4 kohdassa tarkoitetuista lannan käsittelylaitoksista;

| k) | yhteenveto ja arviointi 10 artiklan 4 kohdassa tarkoitetuista seurantapaikoista saaduista tiedoista; |
| --- | --- |

k)

yhteenveto ja arviointi 10 artiklan 4 kohdassa tarkoitetuista seurantapaikoista saaduista tiedoista;

| l) | lannoitusta koskevat tiedot kaikilta yksittäistä poikkeusta hyödyntäviltä tiloilta, mukaan lukien tuottoa ja maaperätyyppiä koskevat tiedot; |
| --- | --- |

l)

lannoitusta koskevat tiedot kaikilta yksittäistä poikkeusta hyödyntäviltä tiloilta, mukaan lukien tuottoa ja maaperätyyppiä koskevat tiedot;

| m) | kunkin karjaryhmän lukumäärän kehitys Flanderin alueella ja poikkeustiloilla. |
| --- | --- |

m)

kunkin karjaryhmän lukumäärän kehitys Flanderin alueella ja poikkeustiloilla.

Raporttiin sisältyvien paikkatietojen on tarvittaessa oltava direktiivin 2007/2/EY säännösten mukaisia. Tarvittavien tietojen keräämiseksi Belgian on tarvittaessa käytettävä tietoja, jotka on hankittu asetuksen (EU) N:o 1306/2013 V osaston II luvun mukaisesti.

13 artikla

Soveltamisaika

Tämän päätöksen voimassaolo päättyy 31 päivänä joulukuuta 2018.

14 artikla

Osoitus

Tämä päätös on osoitettu Belgian kuningaskunnalle.

Tehty Brysselissä 3 päivänä syyskuuta 2015.

Komission puolesta

Karmenu VELLA

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 375, 31.12.1991, s. 1.

1

(2)  Komission täytäntöönpanopäätös 2011/489/EU, annettu 29 päivänä heinäkuuta 2011, Belgian pyytämän, Flanderin aluetta koskevan poikkeuksen myöntämisestä vesien suojelemisesta maataloudesta peräisin olevien nitraattien aiheuttamalta pilaantumiselta annetun neuvoston direktiivin 91/676/ETY mukaisesti (EUVL L 200, 3.8.2011, s. 23).

2

(3)  Four-year report within the framework of the Nitrates Directive (91/676/EEC) for the Flemish Region, K. Desimpelaere, E. Lesage – Vlaamse Landmaatschappij, R. Eppinger, H. Maeckelberghe, K. Van Hoof – Vlaamse Milieumaatschappij, kesäkuu 2012.

3

(4)  Belgisch Staatsblad, 29. joulukuuta 2006, s. 76368.

4

Belgisch Staatsblad

(5)  Belgisch Staatsblad, 29.7.2015, s. 47994.

5

Belgisch Staatsblad

(6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/60/EY, annettu 23 päivänä lokakuuta 2000, yhteisön vesipolitiikan puitteista (EYVL L 327, 22.12.2000, s. 1).

6

(7)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2007/2/EY, annettu 14 päivänä maaliskuuta 2007, Euroopan yhteisön paikkatietoinfrastruktuurin (INSPIRE) perustamisesta (EUVL L 108, 25.4.2007, s. 1).

7

(8)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1306/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta, hallinnoinnista ja seurannasta ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 352/78, (EY) N:o 165/94, (EY) N:o 2799/98, (EY) N:o 814/2000, (EY) N:o 1290/2005 ja (EY) N:o 485/2008 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 549).

8

(9)  Komission päätös 2008/64/EY, tehty 21 päivänä joulukuuta 2007, Belgian pyytämän, Flanderin aluetta koskevan poikkeuksen myöntämisestä vesien suojelemisesta maataloudesta peräisin olevien nitraattien aiheuttamalta pilaantumiselta annetun neuvoston direktiivin 91/676/ETY mukaisesti (EUVL L 16, 19.1.2008, s. 28).

9

---

| 8.9.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 234/19 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 234/19

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2015/1500,

annettu 7 päivänä syyskuuta 2015,

tietyistä lumpy skin -taudin vastaisista suojatoimenpiteistä Kreikassa ja täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2015/1423 kumoamisesta

(tiedoksiannettu numerolla C(2015) 6221)

(Ainoastaan kreikankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon eläinlääkärintarkastuksista yhteisön sisäisessä kaupassa sisämarkkinoiden toteuttamista varten 11 päivänä joulukuuta 1989 annetun neuvoston direktiivin 89/662/ETY (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon eläinlääkärin- ja kotieläinjalostustarkastuksista yhteisön sisäisessä tiettyjen elävien eläinten ja tuotteiden kaupassa 26 päivänä kesäkuuta 1990 annetun neuvoston direktiivin 90/425/ETY (2) ja erityisesti sen 10 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon ihmisravinnoksi tarkoitettujen eläinperäisten tuotteiden tuotantoon, jalostukseen, jakeluun ja yhteisön alueelle tuomiseen liittyvistä eläinten terveyttä koskevista säännöistä 16 päivänä joulukuuta 2002 annetun neuvoston direktiivin 2002/99/EY (3) ja erityisesti sen 4 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Lumpy skin -tauti on ensisijaisesti vektorivälitteinen nautaeläinten virustauti, joka aiheuttaa suuria tappioita ja saattaa levitä nopeasti laajalle varsinkin taudille alttiiden elävien eläinten ja niistä saatujen tuotteiden välityksellä. Taudilla ei ole merkitystä kansanterveyden kannalta, koska lumpy skin -tautivirus ei tartu ihmiseen. |
| --- | --- |

(1)

Lumpy skin -tauti on ensisijaisesti vektorivälitteinen nautaeläinten virustauti, joka aiheuttaa suuria tappioita ja saattaa levitä nopeasti laajalle varsinkin taudille alttiiden elävien eläinten ja niistä saatujen tuotteiden välityksellä. Taudilla ei ole merkitystä kansanterveyden kannalta, koska lumpy skin -tautivirus ei tartu ihmiseen.

| (2) | Neuvoston direktiivissä 92/119/ETY (4) säädetään yleisistä toimenpiteistä tiettyjen eläintautien, myös lumpy skin -taudin, torjumiseksi. Niihin kuuluvat toimenpiteet, jotka on toteutettava, kun lumpy skin -taudin esiintymistä epäillään tai sen esiintyminen on vahvistettu tilalla, rajoitusvyöhykkeillä toteutettavat toimenpiteet ja muut lisätoimenpiteet, joita tarvitaan taudintorjunnan onnistumiseksi. |
| --- | --- |

(2)

Neuvoston direktiivissä 92/119/ETY (4) säädetään yleisistä toimenpiteistä tiettyjen eläintautien, myös lumpy skin -taudin, torjumiseksi. Niihin kuuluvat toimenpiteet, jotka on toteutettava, kun lumpy skin -taudin esiintymistä epäillään tai sen esiintyminen on vahvistettu tilalla, rajoitusvyöhykkeillä toteutettavat toimenpiteet ja muut lisätoimenpiteet, joita tarvitaan taudintorjunnan onnistumiseksi.

| (3) | Kreikan viranomaiset ilmoittivat 20 päivänä elokuuta 2015 komissiolle kahdesta lumpy skin -taudin purkauksesta nautaeläintiloilla, joilla on noin 200 nautaeläintä, Feresin alueella Evrosin alueyksikössä Kreikassa. Nämä taudinpurkaukset ovat ensimmäiset lumpy skin -taudin esiintymät unionissa. |
| --- | --- |

(3)

Kreikan viranomaiset ilmoittivat 20 päivänä elokuuta 2015 komissiolle kahdesta lumpy skin -taudin purkauksesta nautaeläintiloilla, joilla on noin 200 nautaeläintä, Feresin alueella Evrosin alueyksikössä Kreikassa. Nämä taudinpurkaukset ovat ensimmäiset lumpy skin -taudin esiintymät unionissa.

| (4) | Kreikka toteutti direktiivin 92/119/ETY mukaiset toimenpiteet ja etenkin perusti tartuntatilojen ympärille suoja- ja valvontavyöhykkeet kyseisen direktiivin 10 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(4)

Kreikka toteutti direktiivin 92/119/ETY mukaiset toimenpiteet ja etenkin perusti tartuntatilojen ympärille suoja- ja valvontavyöhykkeet kyseisen direktiivin 10 artiklan mukaisesti.

| (5) | Lumpy skin -tautiviruksen leviäminen Kreikan muille alueille ja muihin jäsenvaltioihin etenkin elävien nautaeläinten ja niiden sukusolujen ja alkioiden kaupan, tiettyjen luonnonvaraisten märehtijöiden liikkumisen ja tiettyjen nautaeläimistä saatavien tuotteiden markkinoille saattamisen välityksellä olisi torjuttava. |
| --- | --- |

(5)

Lumpy skin -tautiviruksen leviäminen Kreikan muille alueille ja muihin jäsenvaltioihin etenkin elävien nautaeläinten ja niiden sukusolujen ja alkioiden kaupan, tiettyjen luonnonvaraisten märehtijöiden liikkumisen ja tiettyjen nautaeläimistä saatavien tuotteiden markkinoille saattamisen välityksellä olisi torjuttava.

| (6) | Jotta estetään viruksen leviäminen Kreikan muihin osiin, muihin jäsenvaltioihin ja kolmansiin maihin, komissio antoi komission täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2015/1423 (5), jossa säädetään väliaikaisista suojatoimenpiteistä ja kielletään nautaeläinten ja niiden siemennesteen siirrot ja lähetykset sekä tiettyjen eläinperäisten tuotteiden saattaminen markkinoille Evrosin alueellisesta yksiköstä. |
| --- | --- |

(6)

Jotta estetään viruksen leviäminen Kreikan muihin osiin, muihin jäsenvaltioihin ja kolmansiin maihin, komissio antoi komission täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2015/1423 (5), jossa säädetään väliaikaisista suojatoimenpiteistä ja kielletään nautaeläinten ja niiden siemennesteen siirrot ja lähetykset sekä tiettyjen eläinperäisten tuotteiden saattaminen markkinoille Evrosin alueellisesta yksiköstä.

| (7) | Kreikan epidemiologisesta tilanteesta saatujen lisätietojen perusteella kyseisiä toimenpiteitä on mahdollista täydentää soveltamalla riskinvähentämistoimenpiteitä. |
| --- | --- |

(7)

Kreikan epidemiologisesta tilanteesta saatujen lisätietojen perusteella kyseisiä toimenpiteitä on mahdollista täydentää soveltamalla riskinvähentämistoimenpiteitä.

| (8) | Tässä päätöksessä käytetään määritelmiä, joista säädetään voimassa olevassa lainsäädännössä ja erityisesti direktiivin 92/119/ETY 2 artiklassa, direktiivin 64/432/ETY (6) 2 artiklassa ja neuvoston direktiivin 92/65/ETY (7) 2 artiklassa. Tämän päätöksen soveltamiseksi kuitenkin varta vasten luodaan ja käytetään joitakin erityistermejä, jotka olisi tässä määriteltävä. |
| --- | --- |

(8)

Tässä päätöksessä käytetään määritelmiä, joista säädetään voimassa olevassa lainsäädännössä ja erityisesti direktiivin 92/119/ETY 2 artiklassa, direktiivin 64/432/ETY (6) 2 artiklassa ja neuvoston direktiivin 92/65/ETY (7) 2 artiklassa. Tämän päätöksen soveltamiseksi kuitenkin varta vasten luodaan ja käytetään joitakin erityistermejä, jotka olisi tässä määriteltävä.

| (9) | On tarpeen määritellä se Kreikan alueen osa, jonka katsotaan olevan vapaa lumpy skin -taudista ja johon ei sovelleta rajoituksia direktiivin 92/119/ETY ja tämän päätöksen nojalla. Siksi on aiheellista määrittää rajoitusvyöhyke liitteessä ottaen huomioon taudin leviämisriskin taso. Tällaisen vyöhykkeen maantieteellisten rajojen olisi perustuttava riskiin, saastuneisiin tiloihin jäljitettyjen mahdollisten kontaktien määrään, taudinaiheuttajien mahdolliseen osuuteen ja mahdollisuuteen valvoa riittävästi eläinten ja tuotteiden siirtoja. Tällaisen vyöhykkeen olisi sisällettävä kaikki direktiivin 92/119/ETY nojalla perustetut suoja- ja valvontavyöhykkeet. Kreikan toimittamien tietojen perusteella Evrosin alueellisen yksikön koko alue Kreikassa olisi katsottava rajoitusvyöhykkeeksi. |
| --- | --- |

(9)

On tarpeen määritellä se Kreikan alueen osa, jonka katsotaan olevan vapaa lumpy skin -taudista ja johon ei sovelleta rajoituksia direktiivin 92/119/ETY ja tämän päätöksen nojalla. Siksi on aiheellista määrittää rajoitusvyöhyke liitteessä ottaen huomioon taudin leviämisriskin taso. Tällaisen vyöhykkeen maantieteellisten rajojen olisi perustuttava riskiin, saastuneisiin tiloihin jäljitettyjen mahdollisten kontaktien määrään, taudinaiheuttajien mahdolliseen osuuteen ja mahdollisuuteen valvoa riittävästi eläinten ja tuotteiden siirtoja. Tällaisen vyöhykkeen olisi sisällettävä kaikki direktiivin 92/119/ETY nojalla perustetut suoja- ja valvontavyöhykkeet. Kreikan toimittamien tietojen perusteella Evrosin alueellisen yksikön koko alue Kreikassa olisi katsottava rajoitusvyöhykkeeksi.

| (10) | On myös tarpeen säätää tietyistä rajoituksista, jotka koskevat taudille alttiisiin lajeihin kuuluvien eläinten ja niiden sukusolujen ja alkioiden lähettämistä kyseiseltä rajoitusvyöhykkeeltä, sekä rajoituksista, jotka koskevat tällaiselta vyöhykkeeltä peräisin olevien tiettyjen eläinperäisten tuotteiden ja eläimistä saatujen sivutuotteiden markkinoille saattamista. |
| --- | --- |

(10)

On myös tarpeen säätää tietyistä rajoituksista, jotka koskevat taudille alttiisiin lajeihin kuuluvien eläinten ja niiden sukusolujen ja alkioiden lähettämistä kyseiseltä rajoitusvyöhykkeeltä, sekä rajoituksista, jotka koskevat tällaiselta vyöhykkeeltä peräisin olevien tiettyjen eläinperäisten tuotteiden ja eläimistä saatujen sivutuotteiden markkinoille saattamista.

| (11) | Direktiivin 92/119/ETY 19 artiklassa säädetään mahdollisuudesta rokottaa lumpy skin -tautia vastaan kyseisen taudin puhjetessa. Rokottaminen lumpy skin -tautia vastaan on tällä hetkellä kielletty Kreikassa. Kreikka on kuitenkin ilmoittanut aikomuksestaan aloittaa hätärokotukset lumpy skin -tautia vastaan. Riski taudin leviämisestä rokotettujen eläinten ja niistä saatavien tuotteiden välityksellä on erilainen kuin rokottamattomien eläinten välityksellä. Siksi kyseisiä riskejä olisi käsiteltävä erikseen eivätkä ne ole tämän päätöksen kohteena. |
| --- | --- |

(11)

Direktiivin 92/119/ETY 19 artiklassa säädetään mahdollisuudesta rokottaa lumpy skin -tautia vastaan kyseisen taudin puhjetessa. Rokottaminen lumpy skin -tautia vastaan on tällä hetkellä kielletty Kreikassa. Kreikka on kuitenkin ilmoittanut aikomuksestaan aloittaa hätärokotukset lumpy skin -tautia vastaan. Riski taudin leviämisestä rokotettujen eläinten ja niistä saatavien tuotteiden välityksellä on erilainen kuin rokottamattomien eläinten välityksellä. Siksi kyseisiä riskejä olisi käsiteltävä erikseen eivätkä ne ole tämän päätöksen kohteena.

| (12) | Eri hyödykkeistä aiheutuu erisuuruisia riskejä lumpy skin -taudin leviämisriskin kannalta. Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen, jäljempänä ’EFSA’, antamassa lumpy skin -tautia koskevassa tieteellisessä lausunnossa (8) todetaan, että elävien nautaeläinten, naudan siemennesteen ja tartunnan saaneiden nautaeläinten raakavuotien ja -nahkojen siirrot aiheuttavat suuremman riskin altistumisen ja seurausten kannalta kuin nautaeläimistä peräisin olevat muut tuotteet, kuten maito ja maitotuotteet, käsitellyt vuodat ja nahat tai tuore liha sekä raakalihavalmisteet ja lihavalmisteet, joiden merkityksestä taudin tarttumisessa ei ole tieteellistä tai kokeellista näyttöä. Sen vuoksi tässä päätöksessä säädettyjen toimenpiteiden on oltava tasapainossa ja oikeassa suhteessa riskeihin. |
| --- | --- |

(12)

Eri hyödykkeistä aiheutuu erisuuruisia riskejä lumpy skin -taudin leviämisriskin kannalta. Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen, jäljempänä ’EFSA’, antamassa lumpy skin -tautia koskevassa tieteellisessä lausunnossa (8) todetaan, että elävien nautaeläinten, naudan siemennesteen ja tartunnan saaneiden nautaeläinten raakavuotien ja -nahkojen siirrot aiheuttavat suuremman riskin altistumisen ja seurausten kannalta kuin nautaeläimistä peräisin olevat muut tuotteet, kuten maito ja maitotuotteet, käsitellyt vuodat ja nahat tai tuore liha sekä raakalihavalmisteet ja lihavalmisteet, joiden merkityksestä taudin tarttumisessa ei ole tieteellistä tai kokeellista näyttöä. Sen vuoksi tässä päätöksessä säädettyjen toimenpiteiden on oltava tasapainossa ja oikeassa suhteessa riskeihin.

| (13) | Elävien nautaeläinten siirrot Evrosin alueellisen yksikön ulkopuolelle olisi edelleen kiellettävä, jotta estetään taudin leviäminen. Lumpy skin -tautia koskevan EFSAn tieteellisen lausunnon ja Maailman eläintautijärjestön, jäljempänä ’OIE’, mukaan luonnonvaraisella eläimistöllä eli tietyillä eksoottisilla luonnonvaraisilla märehtijöillä voi olla potentiaalinen merkitys taudin tarttumisessa, erityisesti Afrikassa, jossa tauti on endeeminen. Näin ollen myös luonnonvaraisiin märehtijöihin olisi sovellettava joitakin ennalta ehkäiseviä toimenpiteitä. Koska unionin lainsäädännössä ei ole asiasta tarkempia sääntöjä, tähän tarkoitukseen olisi käytettävä maaeläinten terveyttä koskevassa OIE:n säännöstössä (9) tällaisille siirroille vahvistettuja asiaa koskevia kansainvälisiä normeja. |
| --- | --- |

(13)

Elävien nautaeläinten siirrot Evrosin alueellisen yksikön ulkopuolelle olisi edelleen kiellettävä, jotta estetään taudin leviäminen. Lumpy skin -tautia koskevan EFSAn tieteellisen lausunnon ja Maailman eläintautijärjestön, jäljempänä ’OIE’, mukaan luonnonvaraisella eläimistöllä eli tietyillä eksoottisilla luonnonvaraisilla märehtijöillä voi olla potentiaalinen merkitys taudin tarttumisessa, erityisesti Afrikassa, jossa tauti on endeeminen. Näin ollen myös luonnonvaraisiin märehtijöihin olisi sovellettava joitakin ennalta ehkäiseviä toimenpiteitä. Koska unionin lainsäädännössä ei ole asiasta tarkempia sääntöjä, tähän tarkoitukseen olisi käytettävä maaeläinten terveyttä koskevassa OIE:n säännöstössä (9) tällaisille siirroille vahvistettuja asiaa koskevia kansainvälisiä normeja.

| (14) | Koska Kreikka on pyytänyt poikkeusta kiellosta, joka koskee nautaeläinten lähettämistä suoja- ja valvontavyöhykkeiden ulkopuolisella rajoitusvyöhykkeellä sijaitsevilta tiloilta välittömästi teurastettaviksi, ja koska tällainen poikkeus sallitaan maaeläinten terveyttä koskevan OIE:n säännöstön 11.11.5 artiklassa, on aiheellista sallia tällaisten lähetysten lähettäminen tietyin edellytyksin. |
| --- | --- |

(14)

Koska Kreikka on pyytänyt poikkeusta kiellosta, joka koskee nautaeläinten lähettämistä suoja- ja valvontavyöhykkeiden ulkopuolisella rajoitusvyöhykkeellä sijaitsevilta tiloilta välittömästi teurastettaviksi, ja koska tällainen poikkeus sallitaan maaeläinten terveyttä koskevan OIE:n säännöstön 11.11.5 artiklassa, on aiheellista sallia tällaisten lähetysten lähettäminen tietyin edellytyksin.

| (15) | Vastaavasti taudin tarttumista nautaeläinten siemennesteen ja alkioiden välityksellä ei voida sulkea pois. Näin ollen kyseisten hyödykkeiden osalta olisi säädettävä tietyistä suojatoimenpiteistä. Koska unionissa ei ole asiaa koskevia normeja, tähän tarkoitukseen olisi käytettävä lumpy skin -tautia koskevaa EFSAn tieteellistä lausuntoa ja maaeläinten terveyttä koskevan OIE:n säännöstön suosituksia. |
| --- | --- |

(15)

Vastaavasti taudin tarttumista nautaeläinten siemennesteen ja alkioiden välityksellä ei voida sulkea pois. Näin ollen kyseisten hyödykkeiden osalta olisi säädettävä tietyistä suojatoimenpiteistä. Koska unionissa ei ole asiaa koskevia normeja, tähän tarkoitukseen olisi käytettävä lumpy skin -tautia koskevaa EFSAn tieteellistä lausuntoa ja maaeläinten terveyttä koskevan OIE:n säännöstön suosituksia.

| (16) | EFSAn antaman lumpy skin -tautia koskevan tieteellisen lausunnon mukaan lumpy skin -tautiviruksen tarttuminen siemennesteen (luonnollisen astutuksen tai keinosiemennyksen) välityksellä on kokeellisesti osoitettu, ja lumpy skin -tautivirus on eristetty sellaisten sonnien siemennesteestä, joille on kokeellisesti aiheutettu tartunta. Rajoitusvyöhykkeeltä peräisin olevien nautaeläinten siemennesteen kerääminen ja käyttö olisi näin ollen kiellettävä. |
| --- | --- |

(16)

EFSAn antaman lumpy skin -tautia koskevan tieteellisen lausunnon mukaan lumpy skin -tautiviruksen tarttuminen siemennesteen (luonnollisen astutuksen tai keinosiemennyksen) välityksellä on kokeellisesti osoitettu, ja lumpy skin -tautivirus on eristetty sellaisten sonnien siemennesteestä, joille on kokeellisesti aiheutettu tartunta. Rajoitusvyöhykkeeltä peräisin olevien nautaeläinten siemennesteen kerääminen ja käyttö olisi näin ollen kiellettävä.

| (17) | Maaeläinten terveyttä koskevan OIE:n säännöstön 4.7.14 artiklan mukaan lumpy skin -tauti kuuluu kansainvälisen alkionsiirtoyhdistyksen käsikirjan mukaisesti luokkaan 4 eli tauteihin tai taudinaiheuttajiin, joiden osalta on tehty tai on meneillään tutkimuksia, jotka osoittavat, että tartuntariskin tasosta ei voi vielä tehdä päätelmiä tai että tartuntariski alkionsiirron kautta saattaa olla huomattava, vaikka alkioita käsiteltäisiin asianmukaisesti keräämisen ja siirron välillä käsikirjan mukaisesti. Rajoitusvyöhykkeeltä peräisin olevien nautaeläinten alkioiden kerääminen ja käyttö olisi näin ollen kiellettävä. |
| --- | --- |

(17)

Maaeläinten terveyttä koskevan OIE:n säännöstön 4.7.14 artiklan mukaan lumpy skin -tauti kuuluu kansainvälisen alkionsiirtoyhdistyksen käsikirjan mukaisesti luokkaan 4 eli tauteihin tai taudinaiheuttajiin, joiden osalta on tehty tai on meneillään tutkimuksia, jotka osoittavat, että tartuntariskin tasosta ei voi vielä tehdä päätelmiä tai että tartuntariski alkionsiirron kautta saattaa olla huomattava, vaikka alkioita käsiteltäisiin asianmukaisesti keräämisen ja siirron välillä käsikirjan mukaisesti. Rajoitusvyöhykkeeltä peräisin olevien nautaeläinten alkioiden kerääminen ja käyttö olisi näin ollen kiellettävä.

| (18) | Ei ole olemassa tieteellistä tai kokeellista näyttöä viruksen tarttumisesta taudille alttiiden eläinten tuoreen lihan, raakalihavalmisteiden tai lihavalmisteiden välityksellä. Vaikka lumpy skin -tautia koskevassa EFSAn tieteellisessä lausunnossa todetaan, että virus voi säilyä lihassa määrittelemättömän ajan, märehtijöiden ruokkimista märehtijöistä peräisin olevilla proteiineilla koskeva voimassa oleva unionin kielto sulkisi pois sen epätodennäköisen mahdollisuuden, että mahdollinen virus tarttuisi suun kautta. Viruksen leviämisriskin torjumiseksi Evrosin alueellisesta yksiköstä peräisin olevista nautaeläimistä peräisin olevan tuoreen lihan, raakalihavalmisteiden tai lihavalmisteiden saattaminen markkinoille olisi sallittava ainoastaan, jos tuore liha on peräisin nautaeläimistä, joita on pidetty suoja- ja valvontavyöhykkeiden ulkopuolisella rajoitusvyöhykkeellä sijaitsevalla taudista vapaalla tilalla. Tällaista lihaa olisi saatettava markkinoille ainoastaan Kreikan alueella. |
| --- | --- |

(18)

Ei ole olemassa tieteellistä tai kokeellista näyttöä viruksen tarttumisesta taudille alttiiden eläinten tuoreen lihan, raakalihavalmisteiden tai lihavalmisteiden välityksellä. Vaikka lumpy skin -tautia koskevassa EFSAn tieteellisessä lausunnossa todetaan, että virus voi säilyä lihassa määrittelemättömän ajan, märehtijöiden ruokkimista märehtijöistä peräisin olevilla proteiineilla koskeva voimassa oleva unionin kielto sulkisi pois sen epätodennäköisen mahdollisuuden, että mahdollinen virus tarttuisi suun kautta. Viruksen leviämisriskin torjumiseksi Evrosin alueellisesta yksiköstä peräisin olevista nautaeläimistä peräisin olevan tuoreen lihan, raakalihavalmisteiden tai lihavalmisteiden saattaminen markkinoille olisi sallittava ainoastaan, jos tuore liha on peräisin nautaeläimistä, joita on pidetty suoja- ja valvontavyöhykkeiden ulkopuolisella rajoitusvyöhykkeellä sijaitsevalla taudista vapaalla tilalla. Tällaista lihaa olisi saatettava markkinoille ainoastaan Kreikan alueella.

| (19) | Lisäksi voidaan sallia tietyin edellytyksin sellaisten lähetysten lähettäminen, jotka sisältävät rajoitusvyöhykkeen ulkopuolella pidetyistä eläimistä saatua tuoretta lihaa sekä raakalihavalmisteita ja lihavalmisteita, jotka on saatu tällaisesta tuoreesta lihasta, ja jotka on jalostettu suoja- ja valvontavyöhykkeiden ulkopuolisella rajoitusvyöhykkeellä sijaitsevissa laitoksissa. |
| --- | --- |

(19)

Lisäksi voidaan sallia tietyin edellytyksin sellaisten lähetysten lähettäminen, jotka sisältävät rajoitusvyöhykkeen ulkopuolella pidetyistä eläimistä saatua tuoretta lihaa sekä raakalihavalmisteita ja lihavalmisteita, jotka on saatu tällaisesta tuoreesta lihasta, ja jotka on jalostettu suoja- ja valvontavyöhykkeiden ulkopuolisella rajoitusvyöhykkeellä sijaitsevissa laitoksissa.

| (20) | Eläinten rehuna käytettävillä ternimaidolla, maidolla ja maitotuotteilla saattaa olla suuri merkitys taudin leviämisessä, erityisesti jos ternimaitoa, maitoa ja maitotuotteita ei ole riittävästi lämpökäsitelty tai hapatettu viruksen inaktivoimiseksi. |
| --- | --- |

(20)

Eläinten rehuna käytettävillä ternimaidolla, maidolla ja maitotuotteilla saattaa olla suuri merkitys taudin leviämisessä, erityisesti jos ternimaitoa, maitoa ja maitotuotteita ei ole riittävästi lämpökäsitelty tai hapatettu viruksen inaktivoimiseksi.

| (21) | Kreikka on pyytänyt vapautusta kiellosta, joka koskee pastöroidun maidon ja maitotuotteiden lähettämistä ihmisravinnoksi suoja- ja valvontavyöhykkeiden ulkopuolisella rajoitusvyöhykkeellä sijaitsevista laitoksista. Koska EFSAn tieteellisessä lausunnossa eläinten terveyttä uhkaavista vaaroista, jotka aiheutuvat eläinten ruokinnasta käyttövalmiilla jatkokäsittelemättömillä maitotuotteilla (10), määritellään tarkemmin joitakin menetelmiä, joilla voidaan lieventää riskejä lumpy skin -taudin leviämisestä maidon ja maitotuotteiden välityksellä, on mahdollista sallia maidon ja maitotuotteiden lähettäminen ihmisravinnoksi tietyin edellytyksin. |
| --- | --- |

(21)

Kreikka on pyytänyt vapautusta kiellosta, joka koskee pastöroidun maidon ja maitotuotteiden lähettämistä ihmisravinnoksi suoja- ja valvontavyöhykkeiden ulkopuolisella rajoitusvyöhykkeellä sijaitsevista laitoksista. Koska EFSAn tieteellisessä lausunnossa eläinten terveyttä uhkaavista vaaroista, jotka aiheutuvat eläinten ruokinnasta käyttövalmiilla jatkokäsittelemättömillä maitotuotteilla (10), määritellään tarkemmin joitakin menetelmiä, joilla voidaan lieventää riskejä lumpy skin -taudin leviämisestä maidon ja maitotuotteiden välityksellä, on mahdollista sallia maidon ja maitotuotteiden lähettäminen ihmisravinnoksi tietyin edellytyksin.

| (22) | Komission asetuksessa (EU) N:o 142/2011 (11) vahvistetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1069/2009 (12) täytäntöönpanosäännöt, mukaan lukien eläimistä saatavien sivutuotteiden ja johdettujen tuotteiden turvallista käsittelyä koskevat vaatimukset. Lumpy skin -taudin leviämisen estämiseksi käsittelemättömien eläimistä saatavien sivutuotteiden saattaminen markkinoille on kielletty. Tässä päätöksessä tehdyt viittaukset jalostettuihin eläinten sivutuotteisiin on ymmärrettävä viittauksiksi asetuksessa (EU) N:o 142/2011 säädettyihin eläinten terveyttä koskeviin vaatimuksiin. |
| --- | --- |

(22)

Komission asetuksessa (EU) N:o 142/2011 (11) vahvistetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1069/2009 (12) täytäntöönpanosäännöt, mukaan lukien eläimistä saatavien sivutuotteiden ja johdettujen tuotteiden turvallista käsittelyä koskevat vaatimukset. Lumpy skin -taudin leviämisen estämiseksi käsittelemättömien eläimistä saatavien sivutuotteiden saattaminen markkinoille on kielletty. Tässä päätöksessä tehdyt viittaukset jalostettuihin eläinten sivutuotteisiin on ymmärrettävä viittauksiksi asetuksessa (EU) N:o 142/2011 säädettyihin eläinten terveyttä koskeviin vaatimuksiin.

| (23) | Tässä päätöksessä säädettyjen toimenpiteiden olisi korvattava täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2015/1423 säädetyt väliaikaiset suojatoimenpiteet lumpy skin -tautia vastaan Kreikassa. Kyseinen päätös olisi siksi kumottava. |
| --- | --- |

(23)

Tässä päätöksessä säädettyjen toimenpiteiden olisi korvattava täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2015/1423 säädetyt väliaikaiset suojatoimenpiteet lumpy skin -tautia vastaan Kreikassa. Kyseinen päätös olisi siksi kumottava.

| (24) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(24)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Kohde ja soveltamisala

1.   Tässä päätöksessä säädetään tietyistä eläinten terveyttä koskevista torjuntatoimenpiteistä Kreikassa vahvistetun lumpy skin -taudin osalta.

2.   Ristiriitatilanteissa tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet korvaavat Kreikan direktiivin 92/119/ETY puitteissa toteuttamat toimenpiteet.

3.   Poikkeuksia, joista säädetään 4, 5, 6 ja 7 artiklassa, ei sovelleta lumpy skin -tautia vastaan rokotettuihin nautaeläimiin eikä niistä saataviin tuotteisiin.

2 artikla

Määritelmät

Tässä päätöksessä sovelletaan seuraavia määritelmiä:

| a) | ’nautaeläimellä’ tarkoitetaan sorkkaeläimiin kuuluvia lajeja Bos taurus, Bos indicus, Bison bison ja Bubalus bubalis; |
| --- | --- |

a)

’nautaeläimellä’ tarkoitetaan sorkkaeläimiin kuuluvia lajeja Bos taurus, Bos indicus, Bison bison ja Bubalus bubalis;

| b) | ’rajoitusvyöhyke’ on tämän päätöksen liitteessä lueteltu osa jäsenvaltion aluetta, johon sisältyy se alue, jolla lumpy skin -taudin esiintyminen vahvistettiin, ja kaikki direktiivin 92/119/ETY 10 artiklan mukaisesti perustetut suoja- ja valvontavyöhykkeet. |
| --- | --- |

b)

’rajoitusvyöhyke’ on tämän päätöksen liitteessä lueteltu osa jäsenvaltion aluetta, johon sisältyy se alue, jolla lumpy skin -taudin esiintyminen vahvistettiin, ja kaikki direktiivin 92/119/ETY 10 artiklan mukaisesti perustetut suoja- ja valvontavyöhykkeet.

3 artikla

Kielto siirtää ja lähettää tiettyjä eläimiä ja niiden siemennestettä ja alkioita sekä saattaa markkinoille tiettyjä eläinperäisiä tuotteita ja eläimistä saatavia sivutuotteita

1.   Kreikan on kiellettävä seuraavien hyödykkeiden lähettäminen rajoitusvyöhykkeeltä Kreikan muihin osiin, muihin jäsenvaltioihin ja kolmansiin maihin:

| a) | elävät nautaeläimet ja vankeudessa pidetyt luonnonvaraiset märehtijät; |
| --- | --- |

a)

elävät nautaeläimet ja vankeudessa pidetyt luonnonvaraiset märehtijät;

| b) | nautaeläinten siemenneste, munasolut ja alkiot. |
| --- | --- |

b)

nautaeläinten siemenneste, munasolut ja alkiot.

2.   Kreikan on kiellettävä seuraavien rajoitusvyöhykkeellä pidetyistä tai metsästetyistä nautaeläimistä ja luonnonvaraisista märehtijöistä tuotettujen hyödykkeiden saattaminen markkinoille rajoitusvyöhykkeen ulkopuolella:

| a) | tuore liha sekä tällaisesta tuoreesta lihasta tuotetut raakalihavalmisteet ja lihavalmisteet; |
| --- | --- |

a)

tuore liha sekä tällaisesta tuoreesta lihasta tuotetut raakalihavalmisteet ja lihavalmisteet;

| b) | nautaeläimistä peräisin olevat ternimaito, maito ja maitotuotteet; |
| --- | --- |

b)

nautaeläimistä peräisin olevat ternimaito, maito ja maitotuotteet;

| c) | nautaeläinten ja luonnonvaraisten märehtijöiden tuoreet vuodat ja nahat, muut kuin d alakohdassa tarkoitetut; |
| --- | --- |

c)

nautaeläinten ja luonnonvaraisten märehtijöiden tuoreet vuodat ja nahat, muut kuin d alakohdassa tarkoitetut;

| d) | nautaeläimistä ja luonnonvaraisista märehtijöistä peräisin olevat käsittelemättömät eläinten sivutuotteet, paitsi jos ne on tarkoitettu tai toimitettu edelleen hävitettäviksi tai käsiteltäviksi toimivaltaisen viranomaisen virallisessa valvonnassa Kreikan alueella sijaitsevassa asetuksen (EY) N:o 1069/2009 nojalla hyväksytyssä laitoksessa. |
| --- | --- |

d)

nautaeläimistä ja luonnonvaraisista märehtijöistä peräisin olevat käsittelemättömät eläinten sivutuotteet, paitsi jos ne on tarkoitettu tai toimitettu edelleen hävitettäviksi tai käsiteltäviksi toimivaltaisen viranomaisen virallisessa valvonnassa Kreikan alueella sijaitsevassa asetuksen (EY) N:o 1069/2009 nojalla hyväksytyssä laitoksessa.

4 artikla

Poikkeus kiellosta lähettää eläviä nautaeläimiä ja vankeudessa pidettyjä luonnonvaraisia märehtijöitä välitöntä teurastusta varten sekä tällaisista eläimistä saatuja tuoretta lihaa, raakalihavalmisteita ja lihavalmisteita

1.   Poiketen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdassa säädetystä kiellosta toimivaltainen viranomainen voi sallia nautaeläinten ja vankeudessa pidettyjen luonnonvaraisten märehtijöiden lähettämisen suoja- ja valvontavyöhykkeiden ulkopuolisella rajoitusvyöhykkeellä sijaitsevilta tiloilta Kreikan muussa osassa sijaitsevaan teurastamoon edellyttäen, että

| a) | eläimet on pidetty syntymästään saakka tai viimeksi kuluneiden 28 päivän ajan tilalla, jolla ei ole virallisesti ilmoitettu lumpy skin -tautitapauksia kyseisen ajanjakson aikana; |
| --- | --- |

a)

eläimet on pidetty syntymästään saakka tai viimeksi kuluneiden 28 päivän ajan tilalla, jolla ei ole virallisesti ilmoitettu lumpy skin -tautitapauksia kyseisen ajanjakson aikana;

| b) | eläimet on tutkittu kliinisesti lastauksen yhteydessä eikä niissä esiintynyt mitään lumpy skin -taudin kliinisiä oireita; |
| --- | --- |

b)

eläimet on tutkittu kliinisesti lastauksen yhteydessä eikä niissä esiintynyt mitään lumpy skin -taudin kliinisiä oireita;

| c) | eläimet kuljetetaan välittömästi teurastettaviksi teurastamoon ilman pysähdyksiä tai lastin purkamista; |
| --- | --- |

c)

eläimet kuljetetaan välittömästi teurastettaviksi teurastamoon ilman pysähdyksiä tai lastin purkamista;

| d) | toimivaltainen viranomainen on nimennyt kyseisen teurastamon kyseisten eläinten teurastusta varten; |
| --- | --- |

d)

toimivaltainen viranomainen on nimennyt kyseisen teurastamon kyseisten eläinten teurastusta varten;

| e) | lähettävä toimivaltainen viranomainen on ilmoittanut teurastamosta vastaavalle toimivaltaiselle viranomaiselle aikomuksesta lähettää nautaeläimet, ja teurastamosta vastaava toimivaltainen viranomainen ilmoittaa lähettävälle toimivaltaiselle viranomaiselle niiden saapumisesta; |
| --- | --- |

e)

lähettävä toimivaltainen viranomainen on ilmoittanut teurastamosta vastaavalle toimivaltaiselle viranomaiselle aikomuksesta lähettää nautaeläimet, ja teurastamosta vastaava toimivaltainen viranomainen ilmoittaa lähettävälle toimivaltaiselle viranomaiselle niiden saapumisesta;

| f) | eläinten saavuttua teurastamoon ne pidetään ja teurastetaan erillään muista eläimistä enintään 36 tunnin kuluessa. |
| --- | --- |

f)

eläinten saavuttua teurastamoon ne pidetään ja teurastetaan erillään muista eläimistä enintään 36 tunnin kuluessa.

2.   Nautaeläimiä ja vankeudessa pidettyjä luonnonvaraisia märehtijöitä saa lähettää 1 kohdan mukaisesti ainoastaan, jos seuraavat edellytykset täyttyvät:

| a) | kuljetusväline on puhdistettu ja desinfioitu asianmukaisesti ennen tällaisten eläinten lastausta ja sen jälkeen 9 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

a)

kuljetusväline on puhdistettu ja desinfioitu asianmukaisesti ennen tällaisten eläinten lastausta ja sen jälkeen 9 artiklan mukaisesti;

| b) | eläimiä suojellaan tartuntaa levittäviltä hyönteisiltä ennen kuljetusta ja kuljetuksen aikana. |
| --- | --- |

b)

eläimiä suojellaan tartuntaa levittäviltä hyönteisiltä ennen kuljetusta ja kuljetuksen aikana.

3.   Toimivaltaisen viranomaisen on varmistettava, että kyseisistä eläimistä saadut tuore liha, raakalihavalmisteet ja lihavalmisteet saatetaan markkinoille 5 ja 6 artiklassa säädettyjen vaatimusten mukaisesti.

5 artikla

Poikkeus kieltoon saattaa markkinoille nautaeläimistä ja luonnonvaraisista märehtijöistä saatuja tuoretta lihaa ja raakalihavalmisteita

1.   Poiketen 3 artiklan 2 kohdan a alakohdassa säädetystä kiellosta toimivaltainen viranomainen voi antaa luvan saattaa markkinoille lähetyksiä, jotka sisältävät tuoretta lihaa, lukuun ottamatta muita eläimenosia ja tuoreita vuotia ja nahkoja, jotka on saatu suoja- ja valvontavyöhykkeiden ulkopuoliselta rajoitusvyöhykkeeltä peräisin olevista nautaeläimistä ja luonnonvaraisista märehtijöistä, ja niistä saatuja raakalihavalmisteita, edellyttäen, että tuore liha ja lihavalmisteet on saatu eläimistä,

| a) | jotka on pidetty rajoitusvyöhykkeellä sijaitsevilla tiloilla, joihin ei sovelleta direktiivin 92/119/ETY mukaisia rajoituksia; tai |
| --- | --- |

a)

jotka on pidetty rajoitusvyöhykkeellä sijaitsevilla tiloilla, joihin ei sovelleta direktiivin 92/119/ETY mukaisia rajoituksia; tai

| b) | jotka on teurastettu ennen 21 päivää elokuuta 2015. |
| --- | --- |

b)

jotka on teurastettu ennen 21 päivää elokuuta 2015.

Toimivaltaisen viranomaisen on varmistettava, että tässä kohdassa tarkoitettuja lähetyksiä ei lähetetä muihin jäsenvaltioihin tai kolmansiin maihin.

2.   Toimivaltainen viranomainen voi antaa luvan lähettää muihin jäsenvaltioihin ainoastaan sellaisia lähetyksiä, jotka sisältävät sellaista tuoretta lihaa ja sellaisesta tuoreesta lihasta tuotettuja raakalihavalmisteita, joka on saatu rajoitusvyöhykkeen ulkopuolella pidetyistä ja teurastetuista nautaeläimistä, edellyttäen, että lähetysten mukana seuraa virallinen todistus, jossa on seuraava vakuutus:

”Tuoretta lihaa tai raakalihavalmisteita, jotka ovat tietyistä lumpy skin -taudin vastaisista suojatoimenpiteistä Kreikassa 7 päivänä syyskuuta 2015 annetun komission täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2015/1500 mukaisia.”

6 artikla

Poikkeus kiellosta saattaa markkinoille nautaeläimistä ja luonnonvaraisista märehtijöistä saatuja lihavalmisteita

1.   Poiketen 3 artiklan 2 kohdan a alakohdassa säädetystä kiellosta toimivaltainen viranomainen voi antaa luvan saattaa markkinoille lähetyksiä, jotka sisältävät lihavalmisteita, jotka on tuotettu suoja- ja valvontavyöhykkeiden ulkopuoliselta rajoitusvyöhykkeeltä peräisin olevista nautaeläimistä ja luonnonvaraisista märehtijöistä saadusta tuoreesta lihasta, edellyttäen, että tuore liha on saatu eläimistä,

| a) | jotka on pidetty rajoitusvyöhykkeellä sijaitsevilla tiloilla, joihin ei sovelleta direktiivin 92/119/ETY mukaisia rajoituksia; tai |
| --- | --- |

a)

jotka on pidetty rajoitusvyöhykkeellä sijaitsevilla tiloilla, joihin ei sovelleta direktiivin 92/119/ETY mukaisia rajoituksia; tai

| b) | jotka on teurastettu ennen 21 päivää elokuuta 2015; tai |
| --- | --- |

b)

jotka on teurastettu ennen 21 päivää elokuuta 2015; tai

| c) | jotka on pidetty ja teurastettu rajoitusvyöhykkeen ulkopuolella. |
| --- | --- |

c)

jotka on pidetty ja teurastettu rajoitusvyöhykkeen ulkopuolella.

2.   Toimivaltainen viranomainen voi antaa luvan saattaa markkinoille 1 kohdassa tarkoitettuja lihavalmisteita, jotka täyttävät kyseisen kohdan a tai b alakohdassa säädetyt edellytykset, ainoastaan Kreikan alueella edellyttäen, että lihavalmisteille on tehty muu kuin erityiskäsittely, joka takaa, että lihavalmisteiden leikkauspinnassa ei ole enää tuoreen lihan ominaisuuksia.

Toimivaltaisen viranomaisen on varmistettava, että tässä kohdassa tarkoitettuja lähetyksiä ei lähetetä muihin jäsenvaltioihin tai kolmansiin maihin.

3.   Toimivaltainen viranomainen voi antaa luvan lähettää 1 kohdan a ja b alakohdassa tarkoitettuja lähetyksiä muihin jäsenvaltioihin ainoastaan edellyttäen, että lihavalmisteille on tehty erityiskäsittely ilmatiiviissä säiliössä siten, että Fo-arvo on vähintään 3, ja että niiden mukana seuraa virallinen todistus, jossa on seuraava vakuutus:

o

”Lihavalmisteita, jotka ovat tietyistä lumpy skin -taudin vastaisista suojatoimenpiteistä Kreikassa 7 päivänä syyskuuta 2015 annetun komission täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2015/1500 mukaisia.”

4.   Toimivaltainen viranomainen voi antaa luvan lähettää muihin jäsenvaltioihin 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettuja lihavalmisteiden lähetyksiä ainoastaan edellyttäen, että lihavalmisteelle on tehty muu kuin erityiskäsittely, joka takaa, että lihavalmisteiden leikkauspinnassa ei ole enää tuoreen lihan ominaisuuksia, ja että niiden mukana seuraa virallinen todistus, jossa on vakuutus:

”Lihavalmisteita, jotka ovat tietyistä lumpy skin -taudin vastaisista suojatoimenpiteistä Kreikassa 7 päivänä syyskuuta 2015 annetun komission täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2015/1500 mukaisia.”

7 artikla

Poikkeus kiellosta lähettää ja saattaa markkinoille maitoa ja maitotuotteita

1.   Poiketen 3 artiklan 2 kohdan b alakohdassa säädetystä kiellosta toimivaltainen viranomainen voi antaa luvan saattaa markkinoille ihmisravinnoksi tarkoitettua maitoa, joka on saatu nautaeläimistä suoja- ja valvontavyöhykkeiden ulkopuolisella rajoitusvyöhykkeellä, ja siitä tuotettuja maitotuotteita, edellyttäen, että maidolle ja maitotuotteille on tehty direktiivin 2003/85/EY (13) liitteessä IX olevan A osan 1.1–1.5 kohdassa kuvattu käsittely.

13

2.   Toimivaltainen viranomainen voi antaa luvan lähettää muihin jäsenvaltioihin 1 kohdassa tarkoitettuja maito- ja maitotuotelähetyksiä ainoastaan edellyttäen, että lähetysten mukana seuraa virallinen todistus, jossa on seuraava vakuutus:

”Maitoa tai maitotuotteita, jotka ovat tietyistä lumpy skin -taudin vastaisista suojatoimenpiteistä Kreikassa 7 päivänä syyskuuta 2015 annetun komission täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2015/1500 mukaisia.”

8 artikla

Erityinen terveysmerkki 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuille tuoreelle lihalle ja raakalihavalmisteille ja 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuille lihavalmisteille

Kreikan on varmistettava, että 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut tuore liha ja raakalihavalmisteet ja 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut lihavalmisteet merkitään erityisellä terveysmerkillä, joka ei ole soikean muotoinen ja jota ei saa sekoittaa

| a) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 854/2004 (14) liitteessä I olevan I jakson III luvussa vahvistettuun tuoreen lihan terveysmerkkiin; |
| --- | --- |

a)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 854/2004 (14) liitteessä I olevan I jakson III luvussa vahvistettuun tuoreen lihan terveysmerkkiin;

14

| b) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 853/2004 (15) liitteessä II olevassa I jaksossa vahvistettuun nautaeläinten lihasta koostuvien tai sitä sisältävien raakalihavalmisteiden ja lihavalmisteiden tunnistusmerkkiin. |
| --- | --- |

b)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 853/2004 (15) liitteessä II olevassa I jaksossa vahvistettuun nautaeläinten lihasta koostuvien tai sitä sisältävien raakalihavalmisteiden ja lihavalmisteiden tunnistusmerkkiin.

15

9 artikla

Kuljetusajoneuvoja, puhdistamista ja desinfiointia koskevat vaatimukset

1.   Toimivaltaisen viranomaisen on varmistettava, että kaikkien ajoneuvojen osalta, jotka ovat olleet kosketuksissa taudille alttiisiin lajeihin rajoitusvyöhykkeellä ja jotka aikovat poistua tältä samalta vyöhykkeeltä, liikennöitsijä tai kuljettaja esittää näytön siitä, että ajoneuvo on viimeisen eläinkontaktin jälkeen puhdistettu ja desinfioitu lumpy skin -tautiviruksen inaktivoimiseksi.

2.   Toimivaltaisen viranomaisen olisi määriteltävä, mitkä tiedot liikennöitsijän tai karjankuljetusajoneuvon kuljettajan on annettava osoittaakseen, että vaadittu desinfiointi on suoritettu.

10 artikla

Tiedottamista koskevat vaatimukset

Kreikan on ilmoitettava komissiolle ja muille jäsenvaltioille pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean puitteissa tulokset rajoitusvyöhykkeellä toteutetusta lumpy skin -taudin valvonnasta.

11 artikla

Kumoaminen

Kumotaan komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2015/1423.

12 artikla

Soveltaminen

Tätä päätöstä sovelletaan 30 päivään lokakuuta 2015.

13 artikla

Osoitus

Tämä päätös on osoitettu Helleenien tasavallalle.

Tehty Brysselissä 7 päivänä syyskuuta 2015.

Komission puolesta

Vytenis ANDRIUKAITIS

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 395, 30.12.1989, s. 13.

1

(2)  EYVL L 224, 18.8.1990, s. 29.

2

(3)  EYVL L 18, 23.1.2003, s. 11.

3

(4)  Neuvoston direktiivi 92/119/ETY, annettu 17 päivänä joulukuuta 1992, yhteisön yleisistä toimenpiteistä tiettyjen eläintautien torjumiseksi sekä swine vesicular -tautiin liittyvistä erityistoimenpiteistä (EYVL L 62, 15.3.1993, s. 69).

4

(5)  Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2015/1423, annettu 21 päivänä elokuuta 2015, tietyistä väliaikaisista suojatoimenpiteistä Kreikassa lumpy skin -tautia vastaan (EUVL L 222, 25.8.2015, s. 7).

5

(6)  Neuvoston direktiivi 64/432/ETY, annettu 26 päivänä kesäkuuta 1964, eläinten terveyteen liittyvistä ongelmista yhteisön sisäisessä nautaeläinten ja sikojen kaupassa (EYVL 121, 29.7.1964, s. 1977/64).

6

(7)  Neuvoston direktiivi 92/65/ETY, annettu 13 päivänä heinäkuuta 1992, eläinten terveyttä koskevista vaatimuksista eläinten, siemennesteen, munasolujen ja alkioiden yhteisön sisäisessä kaupassa ja yhteisöön tuonnissa siltä osin, kun niitä eivät koske direktiivin 90/425/ETY liitteessä A olevassa I jaksossa mainittujen erityisten yhteisön säädösten eläinten terveyttä koskevat vaatimukset (EYVL L 268, 14.9.1992, s. 54).

7

(8)  EFSA Journal 2015;13(1):3986 [73 s.].

8

(9)  24. painos, 2015.

9

(10)  The EFSA Journal (2006) 347, s. 1.

10

(11)  Komission asetus (EU) N:o 142/2011, annettu 25 päivänä helmikuuta 2011, muiden kuin ihmisravinnoksi tarkoitettujen eläimistä saatavien sivutuotteiden ja niistä johdettujen tuotteiden terveyssäännöistä sekä asetuksen (EY) N:o 1774/2002 kumoamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1069/2009 täytäntöönpanosta sekä neuvoston direktiivin 97/78/EY täytäntöönpanosta tiettyjen näytteiden ja tuotteiden osalta, jotka vapautetaan kyseisen direktiivin mukaisista eläinlääkärintarkastuksista rajatarkastusasemilla (EUVL L 54, 26.2.2011, s. 1).

11

(12)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1069/2009, annettu 21 päivänä lokakuuta 2009, muiden kuin ihmisravinnoksi tarkoitettujen eläimistä saatavien sivutuotteiden ja niistä johdettujen tuotteiden terveyssäännöistä sekä asetuksen (EY) N:o 1774/2002 kumoamisesta (sivutuoteasetus) (EUVL L 300, 14.11.2009, s. 1).

12

(13)  Neuvoston direktiivi 2003/85/EY, annettu 29 päivänä syyskuuta 2003, yhteisön toimenpiteistä suu- ja sorkkataudin torjumiseksi, direktiivin 85/511/ETY sekä päätösten 89/531/ETY ja 91/665/ETY kumoamisesta ja direktiivin 92/46/ETY muuttamisesta (EUVL L 306, 22.11.2003, s. 1).

13

(14)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 854/2004, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2004, ihmisravinnoksi tarkoitettujen eläinperäisten tuotteiden virallisen valvonnan järjestämistä koskevista erityissäännöistä (EUVL L 139, 30.4.2004, s. 206).

14

(15)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 853/2004, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2004, eläinperäisiä elintarvikkeita koskevista erityisistä hygieniasäännöistä (EUVL L 139, 30.4.2004, s. 55).

15

---

LIITE

Kreikka:

Seuraavat alueyksiköt Kreikassa:

| — | Evrosin alueellinen yksikkö |
| --- | --- |

—

Evrosin alueellinen yksikkö

---

Oikaisuja

| 8.9.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 234/27 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 234/27

---

Oikaisu komission asetukseen (EU) 2015/603, annettu 13 päivänä huhtikuuta 2015, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 396/2005 liitteiden II, III ja V muuttamisesta siltä osin kuin on kyse 2-naftyylioksietikkahapon, asetokloorin, klooripikriinin, diflufenikaanin, flurprimidolin, flutolaniilin ja spinosadin jäämien enimmäismääristä tietyissä tuotteissa tai niiden pinnalla

(
  Euroopan unionin virallinen lehti L 100, 17. huhtikuuta 2015
  )

Sivulla 12, 2 artiklassa:

on:

”7 päivää joulukuuta 2015.”

pitää olla:

”7 päivää marraskuuta 2015.”

3 artiklan toisessa alakohdassa:

on:

”7 päivästä joulukuuta 2015.”

pitää olla:

”7 päivästä marraskuuta 2015.”

---