# Uradni list L 234/2015

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 234 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 588. september 2015 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 234

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 588. september 2015

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MEDNARODNI SPORAZUMI |
| | * | Sklep Sveta (EU) 2015/1497 z dne 20. aprila 2015 o podpisu, v imenu Evropske unije, in začasni uporabi Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Komisijo za ohranitev južnega modroplavutega tuna (CCSBT) glede članstva Unije v razširjeni komisiji Konvencije za ohranitev južnega modroplavutega tuna | 1 |
| | | Sporazum v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Komisijo za ohranitev južnega modroplavutega tuna (CCSBT) glede članstva Unije v razširjeni komisiji Konvencije za ohranitev južnega modroplavutega tuna | 3 |
| | * | Obvestilo o podaljšanju Konvencije o trgovanju z žitom iz leta 1995 | 5 |
| | * | Obvestilo o podaljšanju Mednarodnega sporazuma o sladkorju iz leta 1992 | 6 |
| | | UREDBE |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/1498 z dne 7. septembra 2015 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 7 |
| | | SKLEPI |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2015/1499 z dne 3. septembra 2015 o odobritvi odstopanja, ki ga je zahtevala Belgija glede regije Flandrije na podlagi Direktive Sveta 91/676/EGS o varstvu voda pred onesnaževanjem z nitrati iz kmetijskih virov
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2015) 6058) | 10 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2015/1500 z dne 7. septembra 2015 o nekaterih zaščitnih ukrepih proti vozličastemu dermatitisu v Grčiji in razveljavitvi Izvedbenega sklepa (EU) 2015/1423
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2015) 6221)

   (
  1
  ) | 19 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

MEDNARODNI SPORAZUMI

*

Sklep Sveta (EU) 2015/1497 z dne 20. aprila 2015 o podpisu, v imenu Evropske unije, in začasni uporabi Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Komisijo za ohranitev južnega modroplavutega tuna (CCSBT) glede članstva Unije v razširjeni komisiji Konvencije za ohranitev južnega modroplavutega tuna

1

Sporazum v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Komisijo za ohranitev južnega modroplavutega tuna (CCSBT) glede članstva Unije v razširjeni komisiji Konvencije za ohranitev južnega modroplavutega tuna

3

*

Obvestilo o podaljšanju Konvencije o trgovanju z žitom iz leta 1995

5

*

Obvestilo o podaljšanju Mednarodnega sporazuma o sladkorju iz leta 1992

6

UREDBE

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/1498 z dne 7. septembra 2015 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

7

SKLEPI

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2015/1499 z dne 3. septembra 2015 o odobritvi odstopanja, ki ga je zahtevala Belgija glede regije Flandrije na podlagi Direktive Sveta 91/676/EGS o varstvu voda pred onesnaževanjem z nitrati iz kmetijskih virov
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2015) 6058)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2015) 6058)

10

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2015/1500 z dne 7. septembra 2015 o nekaterih zaščitnih ukrepih proti vozličastemu dermatitisu v Grčiji in razveljavitvi Izvedbenega sklepa (EU) 2015/1423
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2015) 6221)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2015) 6221)

1

19

| | | Popravki |
| --- | --- | --- |
| | * | Popravek Uredbe Komisije (EU) 2015/603 z dne 13. aprila 2015 o spremembi prilog II, III in V k Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 396/2005 glede mejnih vrednosti ostankov za 2-naftiloksiocetno kislino, acetoklor, kloropikrin, diflufenikan, flurprimidol, flutolanil in spinosad v ali na nekaterih proizvodih ( UL L 100, 17.4.2015 ) | 27 |

Popravki

*

Popravek Uredbe Komisije (EU) 2015/603 z dne 13. aprila 2015 o spremembi prilog II, III in V k Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 396/2005 glede mejnih vrednosti ostankov za 2-naftiloksiocetno kislino, acetoklor, kloropikrin, diflufenikan, flurprimidol, flutolanil in spinosad v ali na nekaterih proizvodih ( UL L 100, 17.4.2015 )

( UL L 100, 17.4.2015 )

27

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

MEDNARODNI SPORAZUMI

| 8.9.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 234/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 234/1

---

SKLEP SVETA (EU) 2015/1497

z dne 20. aprila 2015

o podpisu, v imenu Evropske unije, in začasni uporabi Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Komisijo za ohranitev južnega modroplavutega tuna (CCSBT) glede članstva Unije v razširjeni komisiji Konvencije za ohranitev južnega modroplavutega tuna

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 43(2) v povezavi s členom 218(5) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Unija je v okviru skupne ribiške politike pristojna za sprejemanje ukrepov za ohranjanje morskih bioloških virov ter za sklepanje sporazumov s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami. |
| --- | --- |

(1)

Unija je v okviru skupne ribiške politike pristojna za sprejemanje ukrepov za ohranjanje morskih bioloških virov ter za sklepanje sporazumov s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami.

| (2) | Unija je na podlagi Sklepa Sveta 98/392/ES (1) pogodbenica Konvencije Združenih narodov o pomorskem pravu z dne 10. decembra 1982. Navedena konvencija od vseh članov mednarodne skupnosti zahteva, da sodelujejo pri ohranjanju in upravljanju morskih bioloških virov. |
| --- | --- |

(2)

Unija je na podlagi Sklepa Sveta 98/392/ES (1) pogodbenica Konvencije Združenih narodov o pomorskem pravu z dne 10. decembra 1982. Navedena konvencija od vseh članov mednarodne skupnosti zahteva, da sodelujejo pri ohranjanju in upravljanju morskih bioloških virov.

| (3) | Unija je na podlagi Sklepa Sveta 98/414/ES (2) pogodbenica Sporazuma o uporabi določb Konvencije Združenih narodov o pomorskem pravu z dne 10. decembra 1982 glede ohranjanja in upravljanja čezconskih staležev rib in izrazito selivskih staležev rib. |
| --- | --- |

(3)

Unija je na podlagi Sklepa Sveta 98/414/ES (2) pogodbenica Sporazuma o uporabi določb Konvencije Združenih narodov o pomorskem pravu z dne 10. decembra 1982 glede ohranjanja in upravljanja čezconskih staležev rib in izrazito selivskih staležev rib.

| (4) | Svet je 1. decembra 2009 pooblastil Evropsko komisijo, da si v imenu Unije prizadeva za spremembo Konvencije za ohranitev južnega modroplavutega tuna (v nadaljnjem besedilu: Konvencija), da bi Unija lahko postala pogodbenica. |
| --- | --- |

(4)

Svet je 1. decembra 2009 pooblastil Evropsko komisijo, da si v imenu Unije prizadeva za spremembo Konvencije za ohranitev južnega modroplavutega tuna (v nadaljnjem besedilu: Konvencija), da bi Unija lahko postala pogodbenica.

| (5) | Medtem ko pogajanja o spremembi Konvencije niso bila uspešna, je Komisija za ohranitev južnega modroplavutega tuna (v nadaljnjem besedilu: CCSBT) na svojem 20. zasedanju oktobra 2013 spremenila Resolucijo o ustanovitvi razširjene komisije za ohranitev južnega modroplavutega tuna (v nadaljnjem besedilu: razširjena komisija CCSBT), da bi Uniji omogočila, da s Sporazumom v obliki izmenjave pisem postane članica razširjene komisije CCSBT. |
| --- | --- |

(5)

Medtem ko pogajanja o spremembi Konvencije niso bila uspešna, je Komisija za ohranitev južnega modroplavutega tuna (v nadaljnjem besedilu: CCSBT) na svojem 20. zasedanju oktobra 2013 spremenila Resolucijo o ustanovitvi razširjene komisije za ohranitev južnega modroplavutega tuna (v nadaljnjem besedilu: razširjena komisija CCSBT), da bi Uniji omogočila, da s Sporazumom v obliki izmenjave pisem postane članica razširjene komisije CCSBT.

| (6) | Glede na to, da plovila, ki plujejo pod zastavami držav članic Unije, lovijo ribolovne vire na območju razširjenosti južnega modroplavutega tuna, je v interesu Unije podpisati in začasno uporabljati Sporazum v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Komisijo za ohranitev južnega modroplavutega tuna (CCSBT) glede članstva Unije v razširjeni komisiji Konvencije za ohranitev južnega modroplavutega tuna (v nadaljnjem besedilu: Sporazum v obliki izmenjave pisem), da bo lahko učinkovito sodelovala pri izvajanju Konvencije. |
| --- | --- |

(6)

Glede na to, da plovila, ki plujejo pod zastavami držav članic Unije, lovijo ribolovne vire na območju razširjenosti južnega modroplavutega tuna, je v interesu Unije podpisati in začasno uporabljati Sporazum v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Komisijo za ohranitev južnega modroplavutega tuna (CCSBT) glede članstva Unije v razširjeni komisiji Konvencije za ohranitev južnega modroplavutega tuna (v nadaljnjem besedilu: Sporazum v obliki izmenjave pisem), da bo lahko učinkovito sodelovala pri izvajanju Konvencije.

| (7) | Po zaključku tega postopka bi bila Unija upravičena do članstva in glasovanja v razširjeni komisiji CCSBT in razširjenem znanstvenem odboru. |
| --- | --- |

(7)

Po zaključku tega postopka bi bila Unija upravičena do članstva in glasovanja v razširjeni komisiji CCSBT in razširjenem znanstvenem odboru.

| (8) | Članstvo v razširjeni komisiji CCSBT bo spodbujalo tudi usklajenost pristopa Unije na področju ohranjanja v vseh oceanih ter okrepilo njeno zavezo za dolgoročno ohranjanje in trajnostno rabo ribolovnih virov na svetovni ravni. |
| --- | --- |

(8)

Članstvo v razširjeni komisiji CCSBT bo spodbujalo tudi usklajenost pristopa Unije na področju ohranjanja v vseh oceanih ter okrepilo njeno zavezo za dolgoročno ohranjanje in trajnostno rabo ribolovnih virov na svetovni ravni.

| (9) | Sporazum v obliki izmenjave pisem bi bilo zato treba podpisati in začasno uporabljati – |
| --- | --- |

(9)

Sporazum v obliki izmenjave pisem bi bilo zato treba podpisati in začasno uporabljati –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Podpis Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Komisijo za ohranitev južnega modroplavutega tuna (CCSBT) glede članstva Unije v razširjeni komisiji Konvencije za ohranitev južnega modroplavutega tuna (v nadaljnjem besedilu: Sporazum v obliki izmenjave pisem) v imenu Unije se odobri s pridržkom postopkov, potrebnih za njegovo sklenitev.

Besedilo Sporazuma v obliki izmenjave pisem je priloženo temu sklepu.

Člen 2

Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e) za podpis Sporazuma v obliki izmenjave pisem v imenu Unije.

Člen 3

Sporazum v obliki izmenjave pisem se začasno uporablja od ... (3), do zaključka postopkov, potrebnih za njegovo sklenitev.

Člen 4

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Luxembourgu, 20. aprila 2015

Za Svet

Predsednik

J. DŪKLAVS

---

(1)  Sklep Sveta 98/392/ES z dne 23. marca 1998 o sklenitvi Konvencije Združenih narodov o pomorskem pravu z dne 10. decembra 1982 in Sporazuma o izvajanju dela XI Konvencije z dne 28. julija 1994 s strani Evropske skupnosti (UL L 179, 23.6.1998, str. 1).

1

(2)  Sklep Sveta 98/414/ES z dne 8. junija 1998 o ratifikaciji, s strani Evropske skupnosti, Sporazuma o uporabi določb Konvencije Združenih narodov o pomorskem pravu z dne 10. decembra 1982 glede ohranjanja in upravljanja čezconskih staležev rib in izrazito selivskih staležev rib (UL L 189, 3.7.1998, str. 14).

2

(3)  Generalni sekretariat Sveta bo v Uradnem listu objavil datum podpisa in začasne uporabe.

3

---

| 8.9.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 234/3 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 234/3

---

SPORAZUM

v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Komisijo za ohranitev južnega modroplavutega tuna (CCSBT) glede članstva Unije v razširjeni komisiji Konvencije za ohranitev južnega modroplavutega tuna

Spoštovani,

v čast mi je sklicevati se na Resolucijo o ustanovitvi razširjene komisije in razširjenega znanstvenega odbora (v nadaljnjem besedilu: Resolucija), kakor je bila spremenjena oktobra 2013 na 20. zasedanju CCSBT.

Odstavek 6 Resolucije določa, da lahko vsaka organizacija za regionalno gospodarsko povezovanje, subjekt ali ribolovni subjekt, pod čigar zastavo so plovila kadar koli v predhodnih treh koledarskih letih ujela južnega modroplavutega tuna, izrazi svojo pripravljenost izvršnemu sekretarju navedene komisije, da postane član razširjene komisije in razširjenega znanstvenega odbora. V ta namen bo izvršni sekretar CCSBT v imenu navedene komisije izvedel izmenjavo pisem s predstavnikom takšne organizacije za regionalno gospodarsko povezovanje, subjektom ali ribolovnim subjektom.

V zvezi z odstavkom 8 Resolucije ni sprememb glede upravičenosti EU do 10 ton za leta 2015-2017.

Hvaležen bi vam bil, če bi me obvestili o prejemu tega pisma in potrdili, da to pismo in vaš odgovor predstavljata Sporazum med CCSBT in Evropsko unijo, da slednja postane članica razširjene komisije CCSBT in razširjenega znanstvenega odbora v skladu z določbami iz navedene resolucije.

EU želi potrditi svojo trdno zavezo, da bo še naprej spoštovala določila Konvencije CCSBT in odločitve razširjene komisije.

Ta sporazum se začasno uporablja od dneva, ki sledi dnevu vašega odgovora, dokler Unija ne pošlje uradnega obvestila o zaključku postopkov, potrebnih za njegovo sklenitev.

Sprejmite izraze mojega globokega spoštovanja.

Za Evropsko unijo

Spoštovani,

v čast mi je potrditi prejem vašega pisma z današnjim datumom, v katerem je zapisano:

„V čast mi je sklicevati se na Resolucijo o ustanovitvi razširjene komisije in razširjenega znanstvenega odbora (v nadaljnjem besedilu: Resolucija), kakor je bila spremenjena oktobra 2013 na 20. zasedanju CCSBT.

Odstavek 6 Resolucije določa, da lahko vsaka organizacija za regionalno gospodarsko povezovanje, subjekt ali ribolovni subjekt, pod čigar zastavo so plovila kadar koli v predhodnih treh koledarskih letih ujela južnega modroplavutega tuna, izrazi svojo pripravljenost izvršnemu sekretarju navedene komisije, da postane član razširjene komisije in razširjenega znanstvenega odbora. V ta namen bo izvršni sekretar CCSBT v imenu navedene komisije izvedel izmenjavo pisem s predstavnikom takšne organizacije za regionalno gospodarsko povezovanje, subjektom ali ribolovnim subjektom.

V zvezi z odstavkom 8 Resolucije ni sprememb glede upravičenosti EU do 10 ton za leta 2015–2017.

Hvaležen bi vam bil, če bi me obvestili o prejemu tega pisma in potrdili, da to pismo in Vaš odgovor predstavljata Sporazum med CCSBT in Evropsko unijo, da slednja postane članica razširjene komisije CCSBT in razširjenega znanstvenega odbora v skladu z določbami iz navedene resolucije.

EU želi potrditi svojo trdno zavezo, da bo še naprej spoštovala določila Konvencije CCSBT in odločitve razširjene komisije.

Ta sporazum se začasno uporablja od dneva, ki sledi dnevu vašega odgovora, dokler Unija ne pošlje uradnega obvestila o zaključku postopkov, potrebnih za njegovo sklenitev.“

V čast mi je potrditi, da vaše pismo in ta odgovor predstavljata Sporazum med CCSBT in Evropsko unijo, da slednja postane članica razširjene komisije CCSBT in razširjenega znanstvenega odbora.

Sprejmite izraze mojega globokega spoštovanja.

Za CCSBT

---

| 8.9.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 234/5 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 234/5

---

Obvestilo o podaljšanju Konvencije o trgovanju z žitom iz leta 1995

Mednarodni svet za žito je na 41. zasedanju (London, 8. junij 2015) sklenil, da bo Konvencijo o trgovanju z žitom (1995) (1) podaljšal za dve leti, tj. do 30. junija 2017.

---

(1)  UL L 21, 27.1.1996, str. 49.

---

| 8.9.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 234/6 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 234/6

---

Obvestilo o podaljšanju Mednarodnega sporazuma o sladkorju iz leta 1992

Mednarodni svet za sladkor je na 47. zasedanju (Antigua, Gvatemala, 25. junij 2015) sklenil, da bo Mednarodni sporazum o sladkorju (1992) (1) podaljšal za dve leti, tj. do 31. decembra 2017.

---

(1)  UL L 379, 23.12.1992, str. 16.

---

UREDBE

| 8.9.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 234/7 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 234/7

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/1498

z dne 7. septembra 2015

o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1),

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Izvedbene uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi.

| (2) | Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(2)

Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 7. septembra 2015

Za Komisijo

V imenu predsednika

Jerzy PLEWA

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

1

(2)  UL L 157, 15.6.2011, str. 1.

2

---

PRILOGA

Standardne uvozne vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Standardna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | MA | 173,3 |
| MK | 41,5 |
| XS | 29,8 |
| ZZ | 81,5 |
| 0707 00 05 | TR | 116,3 |
| XS | 42,0 |
| ZZ | 79,2 |
| 0709 93 10 | TR | 132,5 |
| ZZ | 132,5 |
| 0805 50 10 | AR | 146,2 |
| BO | 135,7 |
| CL | 137,0 |
| UY | 64,0 |
| ZA | 139,4 |
| ZZ | 124,5 |
| 0806 10 10 | EG | 233,7 |
| MA | 201,0 |
| MK | 63,9 |
| TR | 137,2 |
| ZZ | 159,0 |
| 0808 10 80 | AR | 188,7 |
| BR | 88,5 |
| CL | 125,4 |
| NZ | 145,1 |
| US | 136,8 |
| UY | 110,5 |
| ZA | 109,2 |
| ZZ | 129,2 |
| 0808 30 90 | AR | 189,8 |
| CL | 108,0 |
| TR | 131,5 |
| ZA | 113,5 |
| ZZ | 135,7 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | MK | 68,9 |
| TR | 148,1 |
| ZZ | 108,5 |
| 0809 40 05 | BA | 55,4 |
| IL | 336,8 |
| MK | 55,1 |
| XS | 68,2 |
| ZZ | 128,9 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Standardna uvozna vrednost

0702 00 00

MA

173,3

MK

41,5

XS

29,8

ZZ

81,5

0707 00 05

TR

116,3

XS

42,0

ZZ

79,2

0709 93 10

TR

132,5

ZZ

132,5

0805 50 10

AR

146,2

BO

135,7

CL

137,0

UY

64,0

ZA

139,4

ZZ

124,5

0806 10 10

EG

233,7

MA

201,0

MK

63,9

TR

137,2

ZZ

159,0

0808 10 80

AR

188,7

BR

88,5

CL

125,4

NZ

145,1

US

136,8

UY

110,5

ZA

109,2

ZZ

129,2

0808 30 90

AR

189,8

CL

108,0

TR

131,5

ZA

113,5

ZZ

135,7

0809 30 10, 0809 30 90

MK

68,9

TR

148,1

ZZ

108,5

0809 40 05

BA

55,4

IL

336,8

MK

55,1

XS

68,2

ZZ

128,9

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (EU) št. 1106/2012 z dne 27. novembra 2012 o izvajanju Uredbe (ES) št. 471/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o statistiki Skupnosti o zunanji trgovini z državami nečlanicami v zvezi s posodabljanjem nomenklature držav in ozemelj (UL L 328, 28.11.2012, str. 7). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

SKLEPI

| 8.9.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 234/10 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 234/10

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2015/1499

z dne 3. septembra 2015

o odobritvi odstopanja, ki ga je zahtevala Belgija glede regije Flandrije na podlagi Direktive Sveta 91/676/EGS o varstvu voda pred onesnaževanjem z nitrati iz kmetijskih virov

(notificirano pod dokumentarno številko C(2015) 6058)

(Besedilo v nizozemskem jeziku je edino verodostojno)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Sveta 91/676/EGS z dne 12. decembra 1991 o varstvu voda pred onesnaževanjem z nitrati iz kmetijskih virov (1) in zlasti tretjega pododstavka točke 2 Priloge III k Direktivi,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Če se količina živinskega gnojila, ki ga namerava država članica letno vnesti na hektar, razlikuje od količine iz prvega stavka drugega pododstavka točke 2 Priloge III k Direktivi 91/676/EGS in iz točke (a) navedenega pododstavka, mora biti ta količina določena tako, da ne posega v doseganje ciljev iz člena 1 navedene direktive, in upravičena glede na objektivna merila, kot so v tem primeru dolga rastna doba in posevki, ki sprejmejo veliko dušika. |
| --- | --- |

(1)

Če se količina živinskega gnojila, ki ga namerava država članica letno vnesti na hektar, razlikuje od količine iz prvega stavka drugega pododstavka točke 2 Priloge III k Direktivi 91/676/EGS in iz točke (a) navedenega pododstavka, mora biti ta količina določena tako, da ne posega v doseganje ciljev iz člena 1 navedene direktive, in upravičena glede na objektivna merila, kot so v tem primeru dolga rastna doba in posevki, ki sprejmejo veliko dušika.

| (2) | Komisija je 29. julija 2011 sprejela Izvedbeni sklep 2011/489/EU (2), ki Belgiji omogoča, da v regiji Flandrija pod določenimi pogoji dovoli uporabo do 250 kg dušika iz živinskega gnojila letno na hektar na poljinah, na katerih se gojijo trava in koruza, podsejana s travo, trava za košnjo, ki ji sledi koruza, in rž za žetev, ki ji sledi koruza, ter do 200 kg dušika iz živinskega gnojila letno na hektar na poljinah, na katerih se gojijo ozimna pšenica ali tritikala, ki ji sledi naknadni posevek, in sladkorna ali krmna pesa. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 29. julija 2011 sprejela Izvedbeni sklep 2011/489/EU (2), ki Belgiji omogoča, da v regiji Flandrija pod določenimi pogoji dovoli uporabo do 250 kg dušika iz živinskega gnojila letno na hektar na poljinah, na katerih se gojijo trava in koruza, podsejana s travo, trava za košnjo, ki ji sledi koruza, in rž za žetev, ki ji sledi koruza, ter do 200 kg dušika iz živinskega gnojila letno na hektar na poljinah, na katerih se gojijo ozimna pšenica ali tritikala, ki ji sledi naknadni posevek, in sladkorna ali krmna pesa.

| (3) | Odstopanje, odobreno z Izvedbenim sklepom 2011/489/EU, je zadevalo približno 2 970 kmetov in 82 820 hektarjev površin ter je prenehalo veljati 31. decembra 2014. |
| --- | --- |

(3)

Odstopanje, odobreno z Izvedbenim sklepom 2011/489/EU, je zadevalo približno 2 970 kmetov in 82 820 hektarjev površin ter je prenehalo veljati 31. decembra 2014.

| (4) | 7. aprila 2015 je Belgija Komisiji predložila zahtevek za podaljšanje veljavnosti odstopanja na podlagi tretjega pododstavka točke 2 Priloge III k Direktivi 91/676/EGS v zvezi z regijo Flandrija. |
| --- | --- |

(4)

7. aprila 2015 je Belgija Komisiji predložila zahtevek za podaljšanje veljavnosti odstopanja na podlagi tretjega pododstavka točke 2 Priloge III k Direktivi 91/676/EGS v zvezi z regijo Flandrija.

| (5) | Zahtevano odstopanje zadeva namero Belgije, da na določenih kmetijskih gospodarstvih v Flandriji dovoli vnos do 250 kg dušika letno iz gnojila pašne živine in obdelanega prašičjega gnojila na hektar na poljinah, na katerih se gojijo trava, trava, pomešana z deteljo, koruza, podsejana s travo, in trava za košnjo ali rž za žetev, ki ji sledi koruza, ter do 200 kg dušika letno iz živinskega gnojila in obdelanega prašičjega gnojila na hektar na poljinah, na katerih se goji ozimna pšenica ali tritikala, ki ji sledijo naknadni posevki in pesa. |
| --- | --- |

(5)

Zahtevano odstopanje zadeva namero Belgije, da na določenih kmetijskih gospodarstvih v Flandriji dovoli vnos do 250 kg dušika letno iz gnojila pašne živine in obdelanega prašičjega gnojila na hektar na poljinah, na katerih se gojijo trava, trava, pomešana z deteljo, koruza, podsejana s travo, in trava za košnjo ali rž za žetev, ki ji sledi koruza, ter do 200 kg dušika letno iz živinskega gnojila in obdelanega prašičjega gnojila na hektar na poljinah, na katerih se goji ozimna pšenica ali tritikala, ki ji sledijo naknadni posevki in pesa.

| (6) | Informacije, ki jih je zagotovila Belgija v okviru odstopanja, odobrenega z Izvedbenim sklepom 2011/489/EU, navajajo, da odstopanje ni povzročilo poslabšanja kakovosti vode. Poročilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o izvajanju Direktive 91/676/EGS o varstvu voda pred onesnaževanjem z nitrati iz kmetijskih virov na podlagi poročil držav članic za obdobje 2008–2011 (3) kaže, da je v regiji Flandrija, kar zadeva podzemno vodo, povprečna koncentracija nitratov na približno 78 % postaj za spremljanje pod 50 mg/l, na 63 % postaj za spremljanje pa je povprečna koncentracija nitratov pod 25 mg/l. Podatki spremljanja kažejo padajoč trend koncentracije nitratov v podzemni vodi v primerjavi s prejšnjim obdobjem poročanja (2004–2007). Kar zadeva površinsko vodo, so povprečne koncentracije nitratov na 93 % postaj za spremljanje pod 50 mg/l, na več kot 70 % postaj za spremljanje pa pod 25 mg/l. Večina točk za spremljanje v površinskih vodah kaže na padajoč trend koncentracije nitratov. V obdobju poročanja 2008–2011 je bilo okrog 80 % rek uvrščenih med evtrofne ali hipertrofne vode, prav tako vse somornice. |
| --- | --- |

(6)

Informacije, ki jih je zagotovila Belgija v okviru odstopanja, odobrenega z Izvedbenim sklepom 2011/489/EU, navajajo, da odstopanje ni povzročilo poslabšanja kakovosti vode. Poročilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o izvajanju Direktive 91/676/EGS o varstvu voda pred onesnaževanjem z nitrati iz kmetijskih virov na podlagi poročil držav članic za obdobje 2008–2011 (3) kaže, da je v regiji Flandrija, kar zadeva podzemno vodo, povprečna koncentracija nitratov na približno 78 % postaj za spremljanje pod 50 mg/l, na 63 % postaj za spremljanje pa je povprečna koncentracija nitratov pod 25 mg/l. Podatki spremljanja kažejo padajoč trend koncentracije nitratov v podzemni vodi v primerjavi s prejšnjim obdobjem poročanja (2004–2007). Kar zadeva površinsko vodo, so povprečne koncentracije nitratov na 93 % postaj za spremljanje pod 50 mg/l, na več kot 70 % postaj za spremljanje pa pod 25 mg/l. Večina točk za spremljanje v površinskih vodah kaže na padajoč trend koncentracije nitratov. V obdobju poročanja 2008–2011 je bilo okrog 80 % rek uvrščenih med evtrofne ali hipertrofne vode, prav tako vse somornice.

| (7) | Flandrija je določila naslednje cilje glede kakovosti vode, ki jih je treba doseči v akcijskem programu za obdobje 2015–2018. Za površinske vode bo treba doseči koncentracijo pod 50 mg nitratov na liter v 95 % merilnih mest kmetijske mreže za spremljanje; za plitve podtalne vode, ki se počasneje obnavljajo, bo treba povprečno koncentracijo nitratov zmanjšati za 20 % v primerjavi s povprečno ravnijo iz leta 2010, ki znaša 40 mg nitratov na liter; v enotnih hidrogeoloških conah, za katere so koncentracije nitratov v plitvih podtalnih vodah v povprečju višje od 50 mg na liter, bo treba povprečno koncentracijo zmanjšati za 5 mg na liter. |
| --- | --- |

(7)

Flandrija je določila naslednje cilje glede kakovosti vode, ki jih je treba doseči v akcijskem programu za obdobje 2015–2018. Za površinske vode bo treba doseči koncentracijo pod 50 mg nitratov na liter v 95 % merilnih mest kmetijske mreže za spremljanje; za plitve podtalne vode, ki se počasneje obnavljajo, bo treba povprečno koncentracijo nitratov zmanjšati za 20 % v primerjavi s povprečno ravnijo iz leta 2010, ki znaša 40 mg nitratov na liter; v enotnih hidrogeoloških conah, za katere so koncentracije nitratov v plitvih podtalnih vodah v povprečju višje od 50 mg na liter, bo treba povprečno koncentracijo zmanjšati za 5 mg na liter.

| (8) | Da bi dosegla te cilje, je Flandrija uvedla okrepljen akcijski program za obdobje 2015–2018. Pregled politike bo izveden ob koncu zime 2016–2017 na podlagi tega, kateri nadaljnji okrepljen ukrep bo sprejet za zagotovitev, da se doseže določene cilje glede kakovosti vode. Zakonodaja o prenašanju Direktive 91/676/EGS za regijo Flandrija – „Odredba o varstvu voda pred onesnaževanjem z nitrati iz kmetijskih virov“ (4) (v nadaljnjem besedilu: Odredba o gnojilih) – je bila spremenjena (5) v skladu z akcijskim programom za obdobje v letih 2015–2018 dne 12. junija 2015 in se uporablja v povezavi s tem sklepom. |
| --- | --- |

(8)

Da bi dosegla te cilje, je Flandrija uvedla okrepljen akcijski program za obdobje 2015–2018. Pregled politike bo izveden ob koncu zime 2016–2017 na podlagi tega, kateri nadaljnji okrepljen ukrep bo sprejet za zagotovitev, da se doseže določene cilje glede kakovosti vode. Zakonodaja o prenašanju Direktive 91/676/EGS za regijo Flandrija – „Odredba o varstvu voda pred onesnaževanjem z nitrati iz kmetijskih virov“ (4) (v nadaljnjem besedilu: Odredba o gnojilih) – je bila spremenjena (5) v skladu z akcijskim programom za obdobje v letih 2015–2018 dne 12. junija 2015 in se uporablja v povezavi s tem sklepom.

| (9) | Odredba o gnojilih se uporablja na celotnem ozemlju regije Flandrija. |
| --- | --- |

(9)

Odredba o gnojilih se uporablja na celotnem ozemlju regije Flandrija.

| (10) | Odredba o gnojilih vključuje omejitve vnosa dušika in fosforja. |
| --- | --- |

(10)

Odredba o gnojilih vključuje omejitve vnosa dušika in fosforja.

| (11) | Spremni dokumenti, ki jih je predložila Belgija v zvezi z regijo Flandrija, kažejo, da je predlagana količina 250 oziroma 200 kg dušika iz živinskega gnojila letno na hektar upravičena na podlagi objektivnih meril, kot so dolga rastna doba in posevki, ki sprejmejo veliko dušika. |
| --- | --- |

(11)

Spremni dokumenti, ki jih je predložila Belgija v zvezi z regijo Flandrija, kažejo, da je predlagana količina 250 oziroma 200 kg dušika iz živinskega gnojila letno na hektar upravičena na podlagi objektivnih meril, kot so dolga rastna doba in posevki, ki sprejmejo veliko dušika.

| (12) | Podatki, ki jih je predložila Belgija v zvezi z regijo Flandrija za obdobje 2008–2011, kažejo na porast števila prašičev za 4,4 % v primerjavi z obdobjem 2004–2007. Zadnje razpoložljive številke za leti 2012 in 2013 kažejo na zmerno povečanje števila prašičev, in sicer 2,6 %. Število perutnine se je zmanjšalo za 13,2 % od leta 2004 do leta 2008, nato pa je sledilo povišanje za 20,8 %. Število glav goveda je ostalo nespremenjeno. Da uporaba zahtevanega odstopanja ne bi povzročila povečane reje živine, bodo pristojni organi omejili število glav živine na posameznih kmetijah (pravice do emisije hranil) v regiji Flandrija v skladu z določbami iz Odredbe o gnojilih. |
| --- | --- |

(12)

Podatki, ki jih je predložila Belgija v zvezi z regijo Flandrija za obdobje 2008–2011, kažejo na porast števila prašičev za 4,4 % v primerjavi z obdobjem 2004–2007. Zadnje razpoložljive številke za leti 2012 in 2013 kažejo na zmerno povečanje števila prašičev, in sicer 2,6 %. Število perutnine se je zmanjšalo za 13,2 % od leta 2004 do leta 2008, nato pa je sledilo povišanje za 20,8 %. Število glav goveda je ostalo nespremenjeno. Da uporaba zahtevanega odstopanja ne bi povzročila povečane reje živine, bodo pristojni organi omejili število glav živine na posameznih kmetijah (pravice do emisije hranil) v regiji Flandrija v skladu z določbami iz Odredbe o gnojilih.

| (13) | Uporaba dušika iz živinskega gnoja je v obdobju 2008–2011 upadla za 15 % v primerjavi z obdobjem 2004–2007. Med izvajanjem tretjega akcijskega programa (2007–2010) je uporaba dušika iz živinskega gnoja obstala pri približno 101 000 ton na leto. Med izvajanjem četrtega akcijskega programa je bilo ugotovljeno nadaljnje upadanje uporabe dušika iz živinskih gnojil, pri čemer je bilo leta 2013 uporabljenih 94 500 ton. V obdobju poročanja 2008–2011 se je uporaba mineralnega dušika povečala za 4 % v primerjavi z obdobjem 2004–2007. Najnovejši razpoložljivi podatki za leti 2012 in 2013 kažejo, da se uporaba mineralnega dušika stabilizira pri 39 000 tonah. |
| --- | --- |

(13)

Uporaba dušika iz živinskega gnoja je v obdobju 2008–2011 upadla za 15 % v primerjavi z obdobjem 2004–2007. Med izvajanjem tretjega akcijskega programa (2007–2010) je uporaba dušika iz živinskega gnoja obstala pri približno 101 000 ton na leto. Med izvajanjem četrtega akcijskega programa je bilo ugotovljeno nadaljnje upadanje uporabe dušika iz živinskih gnojil, pri čemer je bilo leta 2013 uporabljenih 94 500 ton. V obdobju poročanja 2008–2011 se je uporaba mineralnega dušika povečala za 4 % v primerjavi z obdobjem 2004–2007. Najnovejši razpoložljivi podatki za leti 2012 in 2013 kažejo, da se uporaba mineralnega dušika stabilizira pri 39 000 tonah.

| (14) | Po pregledu zahtevka se lahko sklene, da predlagani količini 250 in 200 kg dušika iz gnojila pašne živine in obdelanega prašičjega gnojila letno na hektar ne bosta vplivali na doseganje ciljev iz Direktive 91/676/EGS ob upoštevanju nekaterih strogih pogojev, ki se uporabljajo poleg okrepljenih ukrepov, sprejetih v akcijskem programu za obdobje 2015–2018. |
| --- | --- |

(14)

Po pregledu zahtevka se lahko sklene, da predlagani količini 250 in 200 kg dušika iz gnojila pašne živine in obdelanega prašičjega gnojila letno na hektar ne bosta vplivali na doseganje ciljev iz Direktive 91/676/EGS ob upoštevanju nekaterih strogih pogojev, ki se uporabljajo poleg okrepljenih ukrepov, sprejetih v akcijskem programu za obdobje 2015–2018.

| (15) | Direktiva 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta (6) določa celovit, čezmejni pristop za varstvo voda na vodnih območjih z namenom doseganja dobrega stanja evropskih voda do leta 2015. Zmanjšanje količine hranil je sestavni del navedenega cilja. Odobritev odstopanja v skladu s tem sklepom ne posega v določbe v skladu z Direktivo 2000/60/ES in ne izključuje možnosti, da bodo morda potrebni dodatni ukrepi za izpolnitev obveznosti, ki izhajajo iz nje. |
| --- | --- |

(15)

Direktiva 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta (6) določa celovit, čezmejni pristop za varstvo voda na vodnih območjih z namenom doseganja dobrega stanja evropskih voda do leta 2015. Zmanjšanje količine hranil je sestavni del navedenega cilja. Odobritev odstopanja v skladu s tem sklepom ne posega v določbe v skladu z Direktivo 2000/60/ES in ne izključuje možnosti, da bodo morda potrebni dodatni ukrepi za izpolnitev obveznosti, ki izhajajo iz nje.

| (16) | Direktiva 2007/2/ES Evropskega parlamenta in Sveta (7) določa splošna pravila za vzpostavitev infrastrukture za prostorske informacije v Uniji za namene okoljskih politik Unije ter politik ali dejavnosti, ki lahko vplivajo na okolje. Prostorske informacije, zbrane v okviru tega sklepa, bi morale biti, kjer je primerno, skladne z določbami iz navedene direktive. Da bi zmanjšala upravno breme in izboljšala skladnost podatkov, bi morala Belgija, kjer je primerno, pri zbiranju potrebnih podatkov v skladu s tem sklepom uporabiti informacije, pridobljene v okviru integriranega administrativnega in kontrolnega sistema, vzpostavljenega na podlagi poglavja II naslova V Uredbe (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (8). |
| --- | --- |

(16)

Direktiva 2007/2/ES Evropskega parlamenta in Sveta (7) določa splošna pravila za vzpostavitev infrastrukture za prostorske informacije v Uniji za namene okoljskih politik Unije ter politik ali dejavnosti, ki lahko vplivajo na okolje. Prostorske informacije, zbrane v okviru tega sklepa, bi morale biti, kjer je primerno, skladne z določbami iz navedene direktive. Da bi zmanjšala upravno breme in izboljšala skladnost podatkov, bi morala Belgija, kjer je primerno, pri zbiranju potrebnih podatkov v skladu s tem sklepom uporabiti informacije, pridobljene v okviru integriranega administrativnega in kontrolnega sistema, vzpostavljenega na podlagi poglavja II naslova V Uredbe (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (8).

| (17) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Odbora za nitrate, ki je bil ustanovljen v skladu s členom 9 Direktive 91/676/EGS – |
| --- | --- |

(17)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Odbora za nitrate, ki je bil ustanovljen v skladu s členom 9 Direktive 91/676/EGS –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Odstopanje, ki ga je zahtevala Belgija v imenu regije Flandrija za uporabo večje količine živinskega gnojila, kakor jo določa prvi stavek drugega pododstavka in točka (a) v okviru točke 2 Priloge III k Direktivi 91/676/EGS se odobri ob upoštevanju pogojev iz členov 4 do 12.

Člen 2

Področje uporabe

Ta sklep se uporablja individualno za določene kmetijske poljine, na katerih se gojijo posevki z visoko porabo dušika in dolgo rastno sezono ter za katere veljajo pogoji iz členov 4 do 7.

Člen 3

Opredelitev pojmov

V tem sklepu se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (a) | „kmetije“ pomenijo kmetijska gospodarstva, na katerih se redi živina ali ne; |
| --- | --- |

(a)

„kmetije“ pomenijo kmetijska gospodarstva, na katerih se redi živina ali ne;

| (b) | „poljina“ pomeni posamezno polje ali skupino polj, ki so enotna glede posevkov, tipa prsti in praks gnojenja; |
| --- | --- |

(b)

„poljina“ pomeni posamezno polje ali skupino polj, ki so enotna glede posevkov, tipa prsti in praks gnojenja;

| (c) | „travišče“ pomeni trajno ali začasno travišče (začasno travišče običajno leži manj kot štiri leta); |
| --- | --- |

(c)

„travišče“ pomeni trajno ali začasno travišče (začasno travišče običajno leži manj kot štiri leta);

| (d) | „posevki z visoko porabo dušika in dolgo rastno sezono“ lahko pomenijo kar koli od naslednjega:






  (i) | travinja; |
| --- | --- | --- |

(d)

„posevki z visoko porabo dušika in dolgo rastno sezono“ lahko pomenijo kar koli od naslednjega:

(i)

travinja;

| (ii) | travinja z manj kot 50 % detelje; |
| --- | --- |

(ii)

travinja z manj kot 50 % detelje;

| (iii) | koruzo, ki je pred ali po žetvi podsejana s travo, ki se pokosi in odstrani s polja ter ima vlogo naknadnega posevka; |
| --- | --- |

(iii)

koruzo, ki je pred ali po žetvi podsejana s travo, ki se pokosi in odstrani s polja ter ima vlogo naknadnega posevka;

| (iv) | travo za košnjo ali rž za žetev, ki ji sledi koruza; |
| --- | --- |

(iv)

travo za košnjo ali rž za žetev, ki ji sledi koruza;

| (v) | ozimno pšenico ali tritikalo, ki ji sledi naknadni posevek; |
| --- | --- |

(v)

ozimno pšenico ali tritikalo, ki ji sledi naknadni posevek;

| (vi) | sladkorno ali krmno peso; |
| --- | --- |

(vi)

sladkorno ali krmno peso;

| (e) | „pašna živina“ pomeni govedo (razen telet, rejenih za meso), ovce, koze in konje; |
| --- | --- |

(e)

„pašna živina“ pomeni govedo (razen telet, rejenih za meso), ovce, koze in konje;

| (f) | „obdelava gnojila“ pomeni predelavo prašičjega gnojila na dve frakciji, in sicer na trdno in tekočo, ki se uporablja za izboljšanje rabe zemljišč ter povečanje izkoristka dušika in fosforja; |
| --- | --- |

(f)

„obdelava gnojila“ pomeni predelavo prašičjega gnojila na dve frakciji, in sicer na trdno in tekočo, ki se uporablja za izboljšanje rabe zemljišč ter povečanje izkoristka dušika in fosforja;

| (g) | „obdelano gnojilo“ pomeni tekočo frakcijo, ki nastane pri obdelavi gnojila; |
| --- | --- |

(g)

„obdelano gnojilo“ pomeni tekočo frakcijo, ki nastane pri obdelavi gnojila;

| (h) | „odplaka z nizko vsebnostjo dušika in fosfata“ pomeni obdelano gnojilo z največjo vsebnostjo dušika 1 kg na tono odplake in z največjo vsebnostjo fosfata 1 kg na tono odplake; |
| --- | --- |

(h)

„odplaka z nizko vsebnostjo dušika in fosfata“ pomeni obdelano gnojilo z največjo vsebnostjo dušika 1 kg na tono odplake in z največjo vsebnostjo fosfata 1 kg na tono odplake;

| (i) | „profil tal“ pomeni plast, ki sega do 0,90 m pod ravnijo tal, razen če je povprečna najvišja raven podzemne vode plitvejša; v tem primeru ta plast sega v globino povprečne najvišje ravni podzemne vode. |
| --- | --- |

(i)

„profil tal“ pomeni plast, ki sega do 0,90 m pod ravnijo tal, razen če je povprečna najvišja raven podzemne vode plitvejša; v tem primeru ta plast sega v globino povprečne najvišje ravni podzemne vode.

Člen 4

Letni zahtevek in obveznosti

1.   Kmetje, ki želijo koristiti odstopanje v skladu s tem sklepom, vsako leto vložijo zahtevek pri pristojnih organih do 15. februarja. Za leto 2015 je treba letni zahtevek vložiti do 31. julija.

2.   Skupaj z letno vlogo iz odstavka 1 se kmetje pisno zavežejo, da bodo izpolnjevali pogoje iz členov 5, 6 in 7.

Člen 5

Obdelava gnojila

1.   Pristojni organi zagotovijo, da se trdna frakcija, ki nastane z obdelavo gnojila, dostavi odobrenim obratom, kjer se reciklira, s čimer se zmanjšajo vonjave in druge emisije, izboljšajo agronomske in higienske lastnosti, olajša ravnanje z njo ter poveča izkoristek dušika in fosfata.

2.   Kmetje, ki koristijo odstopanje in obdelujejo gnojilo, vsako leto predložijo pristojnim organom podatke o količini gnojila, ki je bilo poslano v obdelavo, količini in namembnem kraju trdne frakcije in obdelanega gnojila ter njuni vsebnosti dušika in fosforja.

3.   Pristojni organi določijo in redno posodabljajo priznane metodologije za oceno sestave obdelanega gnojila, razlik v sestavi in učinkovitosti obdelave za vsako kmetijo, ki koristi posamezno odstopanje.

4.   Pristojni organi zagotovijo, da se amonijak in druge emisije, ki nastanejo pri obdelavi gnojila, zberejo in obdelajo tako, da se zmanjša vpliv na okolje in obremenjevanje okolja za tiste obrate, ki povzročajo višje emisije, kot je priporočeno, in sicer s skladiščenjem in vnosom surovih živinskih gnojil v tla.

Pristojni organi zato zagotovijo, da se pripravi in redno posodablja popis obratov, ki zahtevajo obdelavo emisij.

Člen 6

Uporaba živinskega gnoja in drugih gnojil

1.   V skladu s pogoji iz odstavkov 2 do 12 količina gnojila pašne živine, obdelanega gnojila ter odplak z nizko vsebnostjo dušika in fosfata, ki se vsako leto vnesejo na poljine, za katere velja odstopanje, vključno z gnojilom, ki ga vnesejo same živali, ne presega spodnjih vrednosti:

| (a) | 250 kg dušika letno na hektar na poljinah, na katerih se gojijo:






  (i) | trava in koruza, podsejana s travo; |
| --- | --- | --- |

(a)

250 kg dušika letno na hektar na poljinah, na katerih se gojijo:

(i)

trava in koruza, podsejana s travo;

| (ii) | trava za košnjo, ki ji sledi koruza; |
| --- | --- |

(ii)

trava za košnjo, ki ji sledi koruza;

| (iii) | rž za žetev, ki ji sledi koruza; |
| --- | --- |

(iii)

rž za žetev, ki ji sledi koruza;

| (iv) | travinja z manj kot 50 % detelje; |
| --- | --- |

(iv)

travinja z manj kot 50 % detelje;

| (b) | 200 kg dušika letno na hektar na poljinah, na katerih se gojijo:






  (i) | ozimna pšenica, ki ji sledi naknadni posevek; |
| --- | --- | --- |

(b)

200 kg dušika letno na hektar na poljinah, na katerih se gojijo:

(i)

ozimna pšenica, ki ji sledi naknadni posevek;

| (ii) | tritikala, ki ji sledi naknadni posevek; |
| --- | --- |

(ii)

tritikala, ki ji sledi naknadni posevek;

| (iii) | sladkorna ali krmna pesa. |
| --- | --- |

(iii)

sladkorna ali krmna pesa.

2.   Obdelano gnojilo, ki ne velja za odplako z nizko vsebnostjo dušika in fosfata, se lahko vnese samo na poljine, za katere velja odstopanje, če ima razmerje med dušikom in fosforjem (N/P2O5) najmanj 3,3.

3.   Vnos odplake z nizko vsebnostjo dušika in fosfata je omejen na največ 15 ton na hektar.

4.   Skupni vnos dušika in fosfata ustreza potrebam zadevnega posevka po hranilih ter upošteva količino dušika v tleh in povečano vsebnost dušika v gnojilu zaradi obdelave. V nobenem primeru ne sme za vse posevke skupaj presegati standardov največjega dovoljenega vnosa fosforja in dušika, ki so določeni v delovnem programu.

5.   Fosfat iz kemičnih gnojil se ne uporablja na poljinah, za katere velja odstopanje.

6.   Za vsako kmetijo je treba voditi načrt gnojenja za celotno površino, v katerem je opisano kolobarjenje in načrtovani vnos živinskega gnojila ter dušikovih in fosfatnih gnojil. Pripravljen mora biti vsako koledarsko leto najpozneje do 15. februarja.

Načrt gnojenja vključuje naslednje:

| (a) | število glav živine ter opis sistema namestitve in sistema za skladiščenje, vključno z velikostjo prostora, ki je na razpolago za skladiščenje gnoja; |
| --- | --- |

(a)

število glav živine ter opis sistema namestitve in sistema za skladiščenje, vključno z velikostjo prostora, ki je na razpolago za skladiščenje gnoja;

| (b) | izračun dušika iz gnoja (z odštevkom izgub pri namestitvi in skladiščenju) in fosforja, ki se proizvedeta na kmetiji; |
| --- | --- |

(b)

izračun dušika iz gnoja (z odštevkom izgub pri namestitvi in skladiščenju) in fosforja, ki se proizvedeta na kmetiji;

| (c) | opis obdelave gnojila in pričakovanih lastnosti obdelanega gnojila; |
| --- | --- |

(c)

opis obdelave gnojila in pričakovanih lastnosti obdelanega gnojila;

| (d) | količino, vrsto in lastnosti gnojila, dostavljenega zunaj kmetije ali na kmetiji; |
| --- | --- |

(d)

količino, vrsto in lastnosti gnojila, dostavljenega zunaj kmetije ali na kmetiji;

| (e) | kolobarjenje s posevki in površino poljin s posevki z visoko porabo dušika in dolgo rastno sezono ter poljin z drugimi posevki; |
| --- | --- |

(e)

kolobarjenje s posevki in površino poljin s posevki z visoko porabo dušika in dolgo rastno sezono ter poljin z drugimi posevki;

| (f) | predvidene potrebe posevka po dušiku in fosforju na posameznih poljinah; |
| --- | --- |

(f)

predvidene potrebe posevka po dušiku in fosforju na posameznih poljinah;

| (g) | izračun vnosa dušika in fosforja z gnojem na posameznih poljinah; |
| --- | --- |

(g)

izračun vnosa dušika in fosforja z gnojem na posameznih poljinah;

| (h) | izračun vnosa dušika in fosforja s kemičnimi in drugimi gnojili na posameznih poljinah; |
| --- | --- |

(h)

izračun vnosa dušika in fosforja s kemičnimi in drugimi gnojili na posameznih poljinah;

| (i) | izračune, na podlagi katerih je možna ocena, ali so izpolnjeni standardi za vnos dušika in fosforja. |
| --- | --- |

(i)

izračune, na podlagi katerih je možna ocena, ali so izpolnjeni standardi za vnos dušika in fosforja.

Načrte gnojenja je treba revidirati najpozneje sedem dni po vsaki spremembi kmetijske prakse, da se zagotovi skladnost med načrti in dejansko kmetijsko prakso.

7.   Vsaka kmetija pripravi bilanco gnojenja; bilanca gnojenja se predloži pristojnemu organu za vsako koledarsko leto, in sicer do 15. marca naslednjega koledarskega leta.

8.   Bilanca gnojenja vključuje:

| (a) | velikost posejanih površin; |
| --- | --- |

(a)

velikost posejanih površin;

| (b) | število glav in vrsto živine; |
| --- | --- |

(b)

število glav in vrsto živine;

| (c) | količino gnoja, ki ga proizvede posamezna žival; |
| --- | --- |

(c)

količino gnoja, ki ga proizvede posamezna žival;

| (d) | količino gnojil, ki izvirajo od drugod; |
| --- | --- |

(d)

količino gnojil, ki izvirajo od drugod;

| (e) | količino gnoja, ki se dostavi drugam, skupaj s podatkom, komu se dostavi. |
| --- | --- |

(e)

količino gnoja, ki se dostavi drugam, skupaj s podatkom, komu se dostavi.

9.   Rezultati analize dušika in fosforja v tleh so na voljo za vsako kmetijo, za katero je odobreno odstopanje.

Vzorčenje in analiza za fosfor in dušik se izvedeta najpozneje do 31. maja in vsaj enkrat na štiri leta za vsako območje kmetije, ki je enotno glede na kolobarjenje posevkov in lastnosti tal.

Zahteva se vsaj ena analiza na 5 hektarjev kmetijskih površin.

10.   Koncentracija nitratov v profilu tal se izmeri vsako leto jeseni in najpozneje 15. novembra na vsaj 6 % vseh poljin, za katere velja odstopanje, in 1 % drugih poljin, ki jih uporabljajo kmetije, ki koristijo odstopanje tako, da je vključenih vsaj 85 % teh kmetij. Na vsaka 2 hektara kmetijskega zemljišča se zahtevajo vsaj trije vzorci treh različnih plasti znotraj profila tal.

11.   Gnojilo, obdelano gnojilo ali odplake z nizko vsebnostjo dušika in fosfata s skupno vsebnostjo dušika, višjo od 0,60 kg dušika na tono, kemična in ostala gnojila se ne trosijo na poljine, za katere velja odstopanje, med 1. septembrom in 15. februarjem naslednjega leta.

12.   Vsaj dve tretjini dušika iz gnojila, razen dušika iz gnojila pašne živine, se vsako leto uporabita pred 1. junijem.

Člen 7

Upravljanje zemljišč

Kmetje, za katere je odobreno individualno odstopanje, izvajajo naslednje ukrepe:

| (a) | travišča se orjejo spomladi za vse tipe tal razen glinenih tal; |
| --- | --- |

(a)

travišča se orjejo spomladi za vse tipe tal razen glinenih tal;

| (b) | travišča na glinenih tleh se orjejo pred 15. septembrom; |
| --- | --- |

(b)

travišča na glinenih tleh se orjejo pred 15. septembrom;

| (c) | na poljinah, za katere velja odstopanje, kolobarjenje ne vključuje stročnic ali drugih rastlin, ki vežejo atmosferski dušik. To pa ne velja za deteljo v travinju z manj kot 50 % detelje; |
| --- | --- |

(c)

na poljinah, za katere velja odstopanje, kolobarjenje ne vključuje stročnic ali drugih rastlin, ki vežejo atmosferski dušik. To pa ne velja za deteljo v travinju z manj kot 50 % detelje;

| (d) | posevki z visoko porabo dušika se posejejo v 2 tednih po oranju trave in gnojila se ne vnašajo v letu oranja trajnih travišč; |
| --- | --- |

(d)

posevki z visoko porabo dušika se posejejo v 2 tednih po oranju trave in gnojila se ne vnašajo v letu oranja trajnih travišč;

| (e) | naknadni posevki se posejejo v 2 tednih po žetvi ozimne pšenice in najpozneje 10. septembra; |
| --- | --- |

(e)

naknadni posevki se posejejo v 2 tednih po žetvi ozimne pšenice in najpozneje 10. septembra;

| (f) | naknadni posevki se ne orjejo pred 15. februarjem, s čimer se zagotovi trajna pokritost obdelovalnih površin z rastlinami, in sicer za pokrivanje podtalnih jesenskih izgub nitratov in omejevanje zimskih izgub. |
| --- | --- |

(f)

naknadni posevki se ne orjejo pred 15. februarjem, s čimer se zagotovi trajna pokritost obdelovalnih površin z rastlinami, in sicer za pokrivanje podtalnih jesenskih izgub nitratov in omejevanje zimskih izgub.

Člen 8

Drugi ukrepi

Pristojni organi zagotovijo, da so odstopanja, odobrena za vnos obdelanega gnojila, združljiva z zmogljivostjo odobrenih obratov za obdelavo gnojila in predelavo trdne frakcije.

To odstopanje se uporablja brez poseganja v ukrepe, ki morajo biti v skladu z ostalo okoljsko zakonodajo Unije.

Člen 9

Ukrepi v zvezi s proizvodnjo in prevozom gnojila

1.   Pristojni organi zagotovijo upoštevanje omejitve števila glav živine na posameznih kmetijah (pravice do emisije hranil) v regiji Flandrija v skladu z določbami iz Odredbe o gnojilih.

2.   Pristojni organi zagotovijo, da se prevoz gnojila s strani akreditiranih prevoznikov beleži s sistemom geografskega določanja položaja za vse prevoze.

3.   Pristojni organi zagotovijo, da se pred vsakim prevozom oceni sestava gnojila v zvezi s koncentracijo dušika in fosforja. Pooblaščeni laboratoriji opravijo analizo vzorcev gnojila ter sporočijo rezultate pristojnim organom in kmetu, ki prejme gnojilo.

4.   Pristojni organi zagotovijo, da je med prevozom na voljo dokument, v katerem sta navedeni količina gnojila, ki se prevaža, in njegova vsebnost dušika in fosforja.

Člen 10

Spremljanje

1.   Pristojni organ zagotovi, da se oblikujejo in vsako leto posodobijo zemljevidi, ki za vsako občino prikazujejo delež kmetij, število poljin, delež živine, delež kmetijskih površin in lokalno rabo zemljišč, ki so vključeni v posamezna odstopanja.

Podatke o kolobarjenju in kmetijskih praksah, ki so vključeni v posamezna odstopanja, pristojni organi vsako leto zberejo in posodobijo.

2.   V skladu s členom 10(2) Odločbe Komisije 2008/64/ES (9) se vzpostavi mreža za spremljanje vzorčenja površinskih voda in plitvih podtalnih voda, da se oceni vpliv odstopanja na kakovost vode. Mreža za spremljanje bo vključevala meritve nitratov in fosfatov za reke, ki se izlivajo v Severno morje. V obdobju uporabe tega sklepa se število prvotnih krajev spremljanja ne zmanjša in njihova lokacija ne spremeni.

3.   Na kmetijskih površinah s peščenimi prstmi je spremljanje poostreno.

4.   Vzdržujejo se mesta za spremljanje, ki vključujejo vsaj 150 kmetij in ki so določena v skladu z Odločbo 2008/64/ES, da se zagotovijo podatki o koncentraciji dušika in fosforja v talni vodi, mineralnem dušiku v profilu tal ter s tem povezanih izgubah dušika in fosforja skozi korenine v podzemno vodo ter o izgubah dušika in fosforja s površinskim in podzemnim odtekanjem, v skladu s pogoji odstopanja in neodstopanja.

Mesta za spremljanje vključujejo glavne tipe prsti (glinasto, ilovnato, peščeno in aluvialno prst), glavne prakse gnojenja in glavne vrste posevkov.

Sestava mreže za spremljanje se v času uporabe tega sklepa ne sme spreminjati.

5.   Raziskave in stalne analize hranil zagotavljajo podatke o lokalni rabi zemljišč, kolobarjenju posevkov in kmetijskih praksah na kmetijah, za katere je odobreno individualno odstopanje.

Ti podatki se lahko uporabijo za modelno zasnovane izračune obsega spiranja nitratov in izgub fosforja na poljih, na katerih se vnaša do 250 kg ali do 200 kg dušika iz gnoja pašne živine in obdelanega prašičjega gnojila na hektar letno.

6.   Mreža za spremljanje, vključno s plitvo podtalnico, talno vodo, odpadnimi vodami in potoki na kmetijah, ki jih ta mreža za spremljanje pokriva, je vir podatkov o koncentraciji dušika in fosforja v vodi, ki izteka iz območja korenin in se izliva v podtalnico in sistem talnih voda.

Člen 11

Preverjanje

1.   Vsi zahtevki za odstopanje so predmet upravnega nadzora pristojnih organov. Če navedeni nadzor pokaže, da pogoji iz členov 5, 6 in 7 niso izpolnjeni, se o tem obvesti vlagatelja. V tem primeru zahtevek velja za zavrnjenega.

2.   Pristojni organi vzpostavijo program poljskih pregledov na podlagi analize tveganja, rezultatov nadzora iz prejšnjih let in rezultatov splošnega naključnega nadzora uporabe zakonodaje o izvajanju Direktive 91/676/EGS.

Pregledi na kraju samem zajemajo vsaj 7 % kmetij, ki koristijo posamezno odstopanje, z upoštevanjem pogojev iz členov 5, 6 in 7. Kadar preverjanje razkrije neizpolnjevanje pogojev, se kmeta o tem obvesti. V tem primeru zahtevek za odstopanje za naslednje leto velja za zavrnjenega.

3.   Rezultati meritev iz člena 6(9) se preverijo. Če preverjanje pokaže neizpolnjevanje zahtev, vključno s tem, da je bila osnovna mejna vrednost, kot je določena v Odredbi o gnojilih, presežena, se o tem obvesti kmeta in zahtevek za odstopanje za naslednje leto za poljino ali poljine se zavrne.

4.   Pristojni organi zagotovijo preglede na kraju samem za vsaj 2 % dejavnosti prevoza gnojila na podlagi ocene tveganja in rezultatov upravnega nadzora iz odstavka 1.

Nadzor vključuje preverjanje izpolnjevanja obveznosti glede akreditacije, oceno spremnih dokumentov, preverjanje izvora gnojila ter namembnega kraja in vzorčenja prevažanega gnojila.

Kjer je to primerno, se lahko vzorčenje gnojila izvede med natovarjanjem, po potrebi z uporabo samodejnih naprav za vzorčenje gnojila, ki so nameščene na vozilih.

Vzorci gnojila se analizirajo v laboratorijih, ki jih pooblastijo pristojni organi, rezultati analize pa se sporočijo kmetu, ki dobavlja gnojilo, in kmetu, ki ga prejme.

5.   Pristojnim organom se dodelijo potrebna pooblastila in sredstva za preverjanje skladnosti z odstopanjem, ki se odobri v skladu s tem sklepom.

Člen 12

Poročanje

1.   Pristojni organi vsako leto do 30. junija predložijo poročilo, ki vključuje naslednje podatke:

| (a) | zemljevide, ki prikazujejo delež kmetij, delež živine, delež kmetijskih površin in lokalno rabe zemljišč ter podatke o kolobarjenju in kmetijskih praksah na kmetijah, za katere je dovoljeno odstopanje, iz člena 10(1) tega sklepa; |
| --- | --- |

(a)

zemljevide, ki prikazujejo delež kmetij, delež živine, delež kmetijskih površin in lokalno rabe zemljišč ter podatke o kolobarjenju in kmetijskih praksah na kmetijah, za katere je dovoljeno odstopanje, iz člena 10(1) tega sklepa;

| (b) | rezultate spremljanja vode, vključno z informacijo o smernicah o kakovosti vode za podzemne vode, površinske vode in vode, ki se izlivajo v Severno morje, ter vpliv odstopanja na kakovost vode iz člena 10(2); |
| --- | --- |

(b)

rezultate spremljanja vode, vključno z informacijo o smernicah o kakovosti vode za podzemne vode, površinske vode in vode, ki se izlivajo v Severno morje, ter vpliv odstopanja na kakovost vode iz člena 10(2);

| (c) | oceno ostankov nitratov v profilu tal jeseni za poljine, za katere velja odstopanje, in primerjavo s podatki in trendi o ostankih nitratov na poljinah, za katere ne velja odstopanje, za enaka kolobarjenja. Poljine, za katere ne velja odstopanje, vključujejo poljine, za katere ne velja odstopanje, na kmetijah, ki koristijo odstopanje, in poljine na preostalih kmetijah; |
| --- | --- |

(c)

oceno ostankov nitratov v profilu tal jeseni za poljine, za katere velja odstopanje, in primerjavo s podatki in trendi o ostankih nitratov na poljinah, za katere ne velja odstopanje, za enaka kolobarjenja. Poljine, za katere ne velja odstopanje, vključujejo poljine, za katere ne velja odstopanje, na kmetijah, ki koristijo odstopanje, in poljine na preostalih kmetijah;

| (d) | podatke o koncentraciji dušika in fosforja v vodi, ki izteka iz območja korenin in se izliva v podtalnico in sistem talnih voda, kot je navedeno v členu 10(6), in rezultate poostrenega spremljanja kakovosti vode na kmetijskih površinah s peščenimi tlemi, kot je navedeno v členu 10(3); |
| --- | --- |

(d)

podatke o koncentraciji dušika in fosforja v vodi, ki izteka iz območja korenin in se izliva v podtalnico in sistem talnih voda, kot je navedeno v členu 10(6), in rezultate poostrenega spremljanja kakovosti vode na kmetijskih površinah s peščenimi tlemi, kot je navedeno v členu 10(3);

| (e) | rezultate raziskav v zvezi z lokalno rabo zemljišča, kolobarjenjem in kmetijskimi praksami ter rezultate modelno zasnovanih izračunov obsega izgub dušika in fosforja na kmetijah, za katere je odobreno individualno odstopanje, kot je navedeno v členu 10(5); |
| --- | --- |

(e)

rezultate raziskav v zvezi z lokalno rabo zemljišča, kolobarjenjem in kmetijskimi praksami ter rezultate modelno zasnovanih izračunov obsega izgub dušika in fosforja na kmetijah, za katere je odobreno individualno odstopanje, kot je navedeno v členu 10(5);

| (f) | ocenjevanje izvajanja pogojev odstopanja na podlagi nadzora na ravni kmetij in poljin ter nadzora nad prevozom gnojila in podatki, ki temeljijo na rezultatih upravnih pregledov in pregledov na kraju samem, o kmetijah, ki se ne držijo določb; |
| --- | --- |

(f)

ocenjevanje izvajanja pogojev odstopanja na podlagi nadzora na ravni kmetij in poljin ter nadzora nad prevozom gnojila in podatki, ki temeljijo na rezultatih upravnih pregledov in pregledov na kraju samem, o kmetijah, ki se ne držijo določb;

| (g) | podatke o obdelavi gnojila, vključno z dodatno predelavo in uporabo trdnih frakcij, ter podrobne podatke o značilnostih sistemov obdelave, njihovi učinkovitosti in sestavi obdelanega gnojila; |
| --- | --- |

(g)

podatke o obdelavi gnojila, vključno z dodatno predelavo in uporabo trdnih frakcij, ter podrobne podatke o značilnostih sistemov obdelave, njihovi učinkovitosti in sestavi obdelanega gnojila;

| (h) | podatke o številu kmetij, ki koristijo odstopanje, in poljin, za katere velja odstopanje, na katere se vnašajo obdelana gnojila in odplake z nizko vsebnostjo dušika in fosfata ter o njihovih obsegih; |
| --- | --- |

(h)

podatke o številu kmetij, ki koristijo odstopanje, in poljin, za katere velja odstopanje, na katere se vnašajo obdelana gnojila in odplake z nizko vsebnostjo dušika in fosfata ter o njihovih obsegih;

| (i) | metodologije za oceno sestave obdelanega gnojila, razlik v sestavi in učinkovitosti obdelave za vsako kmetijo, za katero je odobreno individualno odstopanje, iz člena 5(3); |
| --- | --- |

(i)

metodologije za oceno sestave obdelanega gnojila, razlik v sestavi in učinkovitosti obdelave za vsako kmetijo, za katero je odobreno individualno odstopanje, iz člena 5(3);

| (j) | popis obratov za obdelavo gnojila iz člena 5(4); |
| --- | --- |

(j)

popis obratov za obdelavo gnojila iz člena 5(4);

| (k) | povzetek in oceno podatkov, dobljenih na krajih spremljanja, iz člena 10(4); |
| --- | --- |

(k)

povzetek in oceno podatkov, dobljenih na krajih spremljanja, iz člena 10(4);

| (l) | podatke o gnojenju na vseh kmetijah, za katere je odobreno posamezno odstopanje, vključno z informacijami o pridelkih in tipih tal; |
| --- | --- |

(l)

podatke o gnojenju na vseh kmetijah, za katere je odobreno posamezno odstopanje, vključno z informacijami o pridelkih in tipih tal;

| (m) | podatke o spreminjanju števila glav živine za vsako kategorijo živine v regiji Flandrija in na kmetijah, za katere je dovoljeno individualno odstopanje. |
| --- | --- |

(m)

podatke o spreminjanju števila glav živine za vsako kategorijo živine v regiji Flandrija in na kmetijah, za katere je dovoljeno individualno odstopanje.

Prostorske informacije, vsebovane v poročilu, izpolnjujejo, kjer je primerno, določbe iz Direktive 2007/2/ES. Belgija pri zbiranju potrebnih podatkov uporablja, kadar je to ustrezno, informacije, pridobljene v okviru integriranega administrativnega in kontrolnega sistema, vzpostavljenega na podlagi poglavja II naslova V Uredbe (EU) št. 1306/2013.

Člen 13

Obdobje uporabe

Ta sklep preneha veljati 31. decembra 2018.

Člen 14

Naslovnik

Ta sklep je naslovljen na Kraljevino Belgijo.

V Bruslju, 3. septembra 2015

Za Komisijo

Karmenu VELLA

Član Komisije

---

(1)  UL L 375, 31.12.1991, str. 1.

1

(2)  Izvedbeni sklep Komisije 2011/489/EU z dne 29. julija 2011 o odobritvi odstopanja, ki ga je zahtevala Belgija na podlagi Direktive Sveta 91/676/EGS o varstvu voda pred onesnaževanjem z nitrati iz kmetijskih virov in ki se nanaša na regijo Flandrija (UL L 200, 3.8.2011, str. 23).

2

(3)  Štiriletno poročilo v okviru direktive o nitratih (91/676/EGS) v Flamski regiji, K. Desimpelaere, E. Lesage – Vlaamse Landmaatschappij, R. Eppinger, H. Maeckelberghe, K. Van Hoof – Vlaamse Milieumaatschappij, junij 2012.

3

(4)  Belgisch Staatsblad z dne 29. decembra 2006, str. 76368.

4

Belgisch Staatsblad

(5)  Belgisch Staatsblad z dne 29. julija 2015, str. 47994.

5

Belgisch Staatsblad

(6)  Direktiva 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike (UL L 327, 22.12.2000, str. 1).

6

(7)  Direktiva 2007/2/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. marca 2007 o infrastrukturi za prostorske informacije v Evropi (INSPIRE) (UL L 108, 25.4.2007, str. 1).

7

(8)  Uredba (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kmetijske politike in o razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 352/78, (ES) št. 165/94, (ES) št. 2799/98, (ES) št. 814/2000, (ES) št. 1290/2005 in (ES) št. 485/2008 (UL L 347, 20.12.2013, str. 549).

8

(9)  Odločba Komisije 2008/64/ES z dne 21. decembra 2007 o odobritvi odstopanja, ki ga je zahtevala Belgija glede regije Flandrije na podlagi Direktive Sveta 91/676/EGS o varstvu voda pred onesnaževanjem z nitrati iz kmetijskih virov (UL L 16, 19.1.2008, str. 28).

9

---

| 8.9.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 234/19 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 234/19

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2015/1500

z dne 7. septembra 2015

o nekaterih zaščitnih ukrepih proti vozličastemu dermatitisu v Grčiji in razveljavitvi Izvedbenega sklepa (EU) 2015/1423

(notificirano pod dokumentarno številko C(2015) 6221)

(Besedilo v grškem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Sveta 89/662/EGS z dne 11. decembra 1989 o veterinarskih pregledih v trgovini znotraj Skupnosti glede na vzpostavitev notranjega trga (1) in zlasti člena 9(4) Direktive,

ob upoštevanju Direktive Sveta 90/425/EGS z dne 26. junija 1990 o veterinarskih in zootehničnih pregledih, ki se zaradi vzpostavitve notranjega trga izvajajo v trgovini znotraj Skupnosti z nekaterimi živimi živalmi in proizvodi (2), ter zlasti člena 10(4) Direktive,

ob upoštevanju Direktive Sveta 2002/99/ES z dne 16. decembra 2002 o predpisih v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, ki urejajo proizvodnjo, predelavo, distribucijo in uvoz proizvodov živalskega izvora, namenjenih prehrani ljudi (3), ter zlasti člena 4(3) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Vozličasti dermatitis je predvsem virusna bolezen goveda, ki se prenaša z vektorji, zanjo pa so značilne velike izgube in se lahko hitro širi predvsem s premiki dovzetnih živih živali in iz njih pridobljenih proizvodov ter trgovino z njimi. Bolezen ne vpliva na javno zdravje, ker se virus vozličastega dermatitisa ne prenaša na človeka. |
| --- | --- |

(1)

Vozličasti dermatitis je predvsem virusna bolezen goveda, ki se prenaša z vektorji, zanjo pa so značilne velike izgube in se lahko hitro širi predvsem s premiki dovzetnih živih živali in iz njih pridobljenih proizvodov ter trgovino z njimi. Bolezen ne vpliva na javno zdravje, ker se virus vozličastega dermatitisa ne prenaša na človeka.

| (2) | Direktiva Sveta 92/119/EGS (4) določa splošne ukrepe za nadzor nekaterih živalskih bolezni, vključno z vozličastim dermatitisom. Med njimi so ukrepi, ki jih je treba sprejeti v primeru suma in potrditve vozličastega dermatitisa na gospodarstvu, ukrepi, ki jih je treba sprejeti na območjih z omejitvami, in drugi dodatni ukrepi za uspešno obvladovanje bolezni. |
| --- | --- |

(2)

Direktiva Sveta 92/119/EGS (4) določa splošne ukrepe za nadzor nekaterih živalskih bolezni, vključno z vozličastim dermatitisom. Med njimi so ukrepi, ki jih je treba sprejeti v primeru suma in potrditve vozličastega dermatitisa na gospodarstvu, ukrepi, ki jih je treba sprejeti na območjih z omejitvami, in drugi dodatni ukrepi za uspešno obvladovanje bolezni.

| (3) | Grški organi so 20. avgusta 2015 Komisijo obvestili o dveh izbruhih vozličastega dermatitisa na govedorejskih gospodarstvih s približno 200 živalmi na območju Feres, v regionalni enoti Evros v Grčiji. Ta izbruha sta prvi pojav vozličastega dermatitisa v Uniji. |
| --- | --- |

(3)

Grški organi so 20. avgusta 2015 Komisijo obvestili o dveh izbruhih vozličastega dermatitisa na govedorejskih gospodarstvih s približno 200 živalmi na območju Feres, v regionalni enoti Evros v Grčiji. Ta izbruha sta prvi pojav vozličastega dermatitisa v Uniji.

| (4) | Grčija je uvedla ukrepe na podlagi Direktive 92/119/EGS in zlasti vzpostavila okužena in ogrožena območja okoli območij izbruhov v skladu s členom 10 navedene direktive. |
| --- | --- |

(4)

Grčija je uvedla ukrepe na podlagi Direktive 92/119/EGS in zlasti vzpostavila okužena in ogrožena območja okoli območij izbruhov v skladu s členom 10 navedene direktive.

| (5) | Treba bi bilo nadzirati tveganje, da bi se virus vozličastega dermatitisa razširil na druga območja Grčije in v druge države članice, zlasti s trgovino z živim govedom in njihovim zarodnim materialom, premiki nekaterih divjih prežvekovalcev ter dajanjem na trg nekaterih proizvodov, pridobljenih iz goveda. |
| --- | --- |

(5)

Treba bi bilo nadzirati tveganje, da bi se virus vozličastega dermatitisa razširil na druga območja Grčije in v druge države članice, zlasti s trgovino z živim govedom in njihovim zarodnim materialom, premiki nekaterih divjih prežvekovalcev ter dajanjem na trg nekaterih proizvodov, pridobljenih iz goveda.

| (6) | Da bi se preprečilo širjenje virusa v druge dele Grčije, druge države članice in tretje države, je Komisija sprejela Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2015/1423 (5), ki določa začasne zaščitne ukrepe ter prepoveduje premike in odpremo goveda in njihovega semena ter dajanje na trg nekaterih živalskih proizvodov iz regionalne enote Evros. |
| --- | --- |

(6)

Da bi se preprečilo širjenje virusa v druge dele Grčije, druge države članice in tretje države, je Komisija sprejela Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2015/1423 (5), ki določa začasne zaščitne ukrepe ter prepoveduje premike in odpremo goveda in njihovega semena ter dajanje na trg nekaterih živalskih proizvodov iz regionalne enote Evros.

| (7) | Po prejemu dodatnih informacij o epidemiološkem stanju v Grčiji je navedene ukrepe mogoče dopolniti z ukrepi za zmanjšanje tveganja. |
| --- | --- |

(7)

Po prejemu dodatnih informacij o epidemiološkem stanju v Grčiji je navedene ukrepe mogoče dopolniti z ukrepi za zmanjšanje tveganja.

| (8) | V tem sklepu se uporabljajo opredelitve pojmov iz obstoječe zakonodaje, zlasti iz člena 2 Direktive 92/119/EGS, člena 2 Direktive Sveta 64/432/EGS (6) in člena 2 Direktive Sveta 92/65/EGS (7). Vendar pa so nekateri izrazi skovani in uporabljeni posebej za namene tega sklepa, zato bi jih bilo treba opredeliti v tem sklepu. |
| --- | --- |

(8)

V tem sklepu se uporabljajo opredelitve pojmov iz obstoječe zakonodaje, zlasti iz člena 2 Direktive 92/119/EGS, člena 2 Direktive Sveta 64/432/EGS (6) in člena 2 Direktive Sveta 92/65/EGS (7). Vendar pa so nekateri izrazi skovani in uporabljeni posebej za namene tega sklepa, zato bi jih bilo treba opredeliti v tem sklepu.

| (9) | Opredeliti je treba del ozemlja Grčije, ki se šteje za prostega vozličastega dermatitisa in za katerega ne veljajo omejitve v skladu z Direktivo 92/119/EGS in tem sklepom. Zato je primerno, da se ob upoštevanju stopnje tveganja za širjenje bolezni v Prilogi opredeli območje z omejitvami. Geografske meje takega območja bi morale temeljiti na tveganju in rezultatih ugotavljanja morebitnih stikov z okuženim gospodarstvom, morebitni vlogi vektorjev in možnosti izvajanja zadostnega nadzora nad premiki živali in proizvodov. To območje bi moralo vključevati vsa okužena in ogrožena območja, vzpostavljena v skladu z Direktivo 92/119/EGS. Na podlagi informacij, ki jih je predložila Grčija, bi bilo treba celotno ozemlje regionalne enote Evros v Grčiji obravnavati kot območje z omejitvami. |
| --- | --- |

(9)

Opredeliti je treba del ozemlja Grčije, ki se šteje za prostega vozličastega dermatitisa in za katerega ne veljajo omejitve v skladu z Direktivo 92/119/EGS in tem sklepom. Zato je primerno, da se ob upoštevanju stopnje tveganja za širjenje bolezni v Prilogi opredeli območje z omejitvami. Geografske meje takega območja bi morale temeljiti na tveganju in rezultatih ugotavljanja morebitnih stikov z okuženim gospodarstvom, morebitni vlogi vektorjev in možnosti izvajanja zadostnega nadzora nad premiki živali in proizvodov. To območje bi moralo vključevati vsa okužena in ogrožena območja, vzpostavljena v skladu z Direktivo 92/119/EGS. Na podlagi informacij, ki jih je predložila Grčija, bi bilo treba celotno ozemlje regionalne enote Evros v Grčiji obravnavati kot območje z omejitvami.

| (10) | Prav tako je treba določiti nekatere omejitve glede odpreme dovzetnih vrst živali in njihovega zarodnega materiala s tega območja z omejitvami ter tudi omejitve glede dajanja na trg nekaterih proizvodov živalskega izvora in živalskih stranskih proizvodov s tega območja. |
| --- | --- |

(10)

Prav tako je treba določiti nekatere omejitve glede odpreme dovzetnih vrst živali in njihovega zarodnega materiala s tega območja z omejitvami ter tudi omejitve glede dajanja na trg nekaterih proizvodov živalskega izvora in živalskih stranskih proizvodov s tega območja.

| (11) | Člen 19 Direktive 92/119/EGS določa možnost cepljenja proti vozličastemu dermatitisu v primeru izbruha navedene bolezni. Trenutno je cepljenje proti vozličastemu dermatitisu v Grčiji prepovedano. Vendar pa je Grčija navedla, da namerava uvesti cepljenje v nujnih primerih proti vozličastemu dermatitisu. Tveganje širjenja bolezni z živalmi in njihovimi proizvodi je pri cepljenih živalih drugačno kot pri necepljenih. Navedena tveganja bi bilo zato treba obravnavati ločeno in niso predmet urejanja tega sklepa. |
| --- | --- |

(11)

Člen 19 Direktive 92/119/EGS določa možnost cepljenja proti vozličastemu dermatitisu v primeru izbruha navedene bolezni. Trenutno je cepljenje proti vozličastemu dermatitisu v Grčiji prepovedano. Vendar pa je Grčija navedla, da namerava uvesti cepljenje v nujnih primerih proti vozličastemu dermatitisu. Tveganje širjenja bolezni z živalmi in njihovimi proizvodi je pri cepljenih živalih drugačno kot pri necepljenih. Navedena tveganja bi bilo zato treba obravnavati ločeno in niso predmet urejanja tega sklepa.

| (12) | Pri različnih proizvodih je stopnja tveganja za širjenje vozličastega dermatitisa različna. Kot je navedeno v znanstvenem mnenju Evropske agencije za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: EFSA) o vozličastem dermatitisu (8), je tveganje v smislu izpostavljenosti in posledic višje pri premikih živega goveda, semena goveda in surove kože z dlako ali brez dlake z okuženega goveda kakor pri premikih drugih proizvodov, kot so mleko in mlečni izdelki, obdelane kože z dlako ali brez dlake ali sveže meso, mesni pripravki in mesni izdelki, ki so pridobljeni iz goveda, saj ni na voljo znanstvenih ali eksperimentalnih dokazov o njihovi vlogi pri prenašanju bolezni. Zato morajo biti ukrepi iz tega sklepa uravnoteženi in sorazmerni s tveganji. |
| --- | --- |

(12)

Pri različnih proizvodih je stopnja tveganja za širjenje vozličastega dermatitisa različna. Kot je navedeno v znanstvenem mnenju Evropske agencije za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: EFSA) o vozličastem dermatitisu (8), je tveganje v smislu izpostavljenosti in posledic višje pri premikih živega goveda, semena goveda in surove kože z dlako ali brez dlake z okuženega goveda kakor pri premikih drugih proizvodov, kot so mleko in mlečni izdelki, obdelane kože z dlako ali brez dlake ali sveže meso, mesni pripravki in mesni izdelki, ki so pridobljeni iz goveda, saj ni na voljo znanstvenih ali eksperimentalnih dokazov o njihovi vlogi pri prenašanju bolezni. Zato morajo biti ukrepi iz tega sklepa uravnoteženi in sorazmerni s tveganji.

| (13) | Premiki živega goveda iz regionalne enote Evros bi morali biti še naprej prepovedani, da se prepreči širjenje bolezni. Glede na znanstveno mnenje agencije EFSA o vozličastem dermatitisu in Mednarodno organizacijo za zdravje živali (OIE) imajo prostoživeče živalske vrste, tj. nekateri eksotični divji prežvekovalci, morebitno vlogo pri prenosu bolezni, zlasti v Afriki, kjer je bolezen endemična. Zato bi se morali nekateri preventivni ukrepi uporabljati tudi za divje prežvekovalce. Če v zakonodaji Unije ni natančnejših pravil, bi se morali v ta namen uporabljati ustrezni mednarodni standardi za take premike iz Zoosanitarnega kodeksa za kopenske živali Mednarodne organizacije za zdravje živali (OIE) (v nadaljnjem besedilu: Zoosanitarni kodeks za kopenske živali OIE) (9). |
| --- | --- |

(13)

Premiki živega goveda iz regionalne enote Evros bi morali biti še naprej prepovedani, da se prepreči širjenje bolezni. Glede na znanstveno mnenje agencije EFSA o vozličastem dermatitisu in Mednarodno organizacijo za zdravje živali (OIE) imajo prostoživeče živalske vrste, tj. nekateri eksotični divji prežvekovalci, morebitno vlogo pri prenosu bolezni, zlasti v Afriki, kjer je bolezen endemična. Zato bi se morali nekateri preventivni ukrepi uporabljati tudi za divje prežvekovalce. Če v zakonodaji Unije ni natančnejših pravil, bi se morali v ta namen uporabljati ustrezni mednarodni standardi za take premike iz Zoosanitarnega kodeksa za kopenske živali Mednarodne organizacije za zdravje živali (OIE) (v nadaljnjem besedilu: Zoosanitarni kodeks za kopenske živali OIE) (9).

| (14) | Ker je Grčija zaprosila za izjemo od prepovedi odpreme goveda za takojšnji zakol z gospodarstev na območju z omejitvami zunaj okuženih in ogroženih območij ter je takšna izjema predvidena v členu 11.11.5 Zoosanitarnega kodeksa za kopenske živali OIE, je pod določenimi pogoji primerno dovoliti odpremo takih pošiljk. |
| --- | --- |

(14)

Ker je Grčija zaprosila za izjemo od prepovedi odpreme goveda za takojšnji zakol z gospodarstev na območju z omejitvami zunaj okuženih in ogroženih območij ter je takšna izjema predvidena v členu 11.11.5 Zoosanitarnega kodeksa za kopenske živali OIE, je pod določenimi pogoji primerno dovoliti odpremo takih pošiljk.

| (15) | Podobno ni mogoče izključiti prenašanja bolezni s semenom in zarodki goveda. Zato bi bilo treba za navedene proizvode določiti nekatere zaščitne ukrepe. V odsotnosti standardov Unije bi bilo treba v ta namen uporabiti znanstveno mnenje agencije EFSA o vozličastem dermatitisu in ustrezna priporočila iz Zoosanitarnega kodeksa za kopenske žival OIE. |
| --- | --- |

(15)

Podobno ni mogoče izključiti prenašanja bolezni s semenom in zarodki goveda. Zato bi bilo treba za navedene proizvode določiti nekatere zaščitne ukrepe. V odsotnosti standardov Unije bi bilo treba v ta namen uporabiti znanstveno mnenje agencije EFSA o vozličastem dermatitisu in ustrezna priporočila iz Zoosanitarnega kodeksa za kopenske žival OIE.

| (16) | Glede na znanstveno mnenje agencije EFSA o vozličastem dermatitisu je bil prenos virusa vozličastega dermatitisa s semenom (naravni pripust ali umetna osemenitev) eksperimentalno dokazan, virus vozličastega dermatitisa pa je bil izoliran v semenu eksperimentalno okuženih bikov. Odvzem in uporabo semena goveda, ki izvira iz območja z omejitvami, bi bilo zato treba prepovedati. |
| --- | --- |

(16)

Glede na znanstveno mnenje agencije EFSA o vozličastem dermatitisu je bil prenos virusa vozličastega dermatitisa s semenom (naravni pripust ali umetna osemenitev) eksperimentalno dokazan, virus vozličastega dermatitisa pa je bil izoliran v semenu eksperimentalno okuženih bikov. Odvzem in uporabo semena goveda, ki izvira iz območja z omejitvami, bi bilo zato treba prepovedati.

| (17) | V skladu s členom 4.7.14 Zoosanitarnega kodeksa za kopenske živali OIE je vozličasti dermatitis v skladu s priročnikom Mednarodnega združenja za prenos zarodkov razvrščen v kategorijo 4 bolezni ali patogenov, za katere so bile izvedene ali še potekajo študije, ki kažejo, da še ni mogoče ugotoviti, kakšna je stopnja tveganja za prenos bolezni, ali da tveganje prenosa bolezni z zarodki morda ni zanemarljivo, tudi če se z zarodki vse od njihovega pridobivanja do prenosa pravilno ravna v skladu z navedenim priročnikom. Zato bi bilo treba pridobivanje in uporabo zarodkov goveda, ki izvirajo iz območja z omejitvami, prepovedati. |
| --- | --- |

(17)

V skladu s členom 4.7.14 Zoosanitarnega kodeksa za kopenske živali OIE je vozličasti dermatitis v skladu s priročnikom Mednarodnega združenja za prenos zarodkov razvrščen v kategorijo 4 bolezni ali patogenov, za katere so bile izvedene ali še potekajo študije, ki kažejo, da še ni mogoče ugotoviti, kakšna je stopnja tveganja za prenos bolezni, ali da tveganje prenosa bolezni z zarodki morda ni zanemarljivo, tudi če se z zarodki vse od njihovega pridobivanja do prenosa pravilno ravna v skladu z navedenim priročnikom. Zato bi bilo treba pridobivanje in uporabo zarodkov goveda, ki izvirajo iz območja z omejitvami, prepovedati.

| (18) | Na voljo ni nobenih znanstvenih ali eksperimentalnih dokazov, ki bi kazali na to, da se virus na dovzetne živali prenaša s svežim mesom, mesnimi pripravki ali mesnimi izdelki. Čeprav je v znanstvenem mnenju agencije EFSA o vozličastem dermatitisu navedeno, da lahko virus v mesu preživi neopredeljeno časovno obdobje, bi se z obstoječo prepovedjo krmljenja prežvekovalcev z beljakovinami prežvekovalcev na ravni Unije izključila malo verjetna možnost oralnega prenosa morebitnega virusa. Da bi preprečili vsako tveganje širjenja bolezni, bi bilo treba dajanje na trg svežega mesa, mesnih pripravkov in mesnih izdelkov iz goveda, ki izvira iz regionalne enote Evros, dovoliti le, če je bilo sveže meso pridobljeno iz goveda, ki se redi na gospodarstvih, prostih bolezni, na območju z omejitvami zunaj vzpostavljenih okuženih in ogroženih območij. Tako meso bi se moralo dati na trg samo na ozemlju Grčije. |
| --- | --- |

(18)

Na voljo ni nobenih znanstvenih ali eksperimentalnih dokazov, ki bi kazali na to, da se virus na dovzetne živali prenaša s svežim mesom, mesnimi pripravki ali mesnimi izdelki. Čeprav je v znanstvenem mnenju agencije EFSA o vozličastem dermatitisu navedeno, da lahko virus v mesu preživi neopredeljeno časovno obdobje, bi se z obstoječo prepovedjo krmljenja prežvekovalcev z beljakovinami prežvekovalcev na ravni Unije izključila malo verjetna možnost oralnega prenosa morebitnega virusa. Da bi preprečili vsako tveganje širjenja bolezni, bi bilo treba dajanje na trg svežega mesa, mesnih pripravkov in mesnih izdelkov iz goveda, ki izvira iz regionalne enote Evros, dovoliti le, če je bilo sveže meso pridobljeno iz goveda, ki se redi na gospodarstvih, prostih bolezni, na območju z omejitvami zunaj vzpostavljenih okuženih in ogroženih območij. Tako meso bi se moralo dati na trg samo na ozemlju Grčije.

| (19) | Poleg tega se odprema pošiljk svežega mesa ter mesnih pripravkov in mesnih izdelkov, proizvedenih iz tega svežega mesa, ki je bilo pridobljeno iz živali, rejenih zunaj območja z omejitvami, in predelano v obratih, ki se nahajajo na območju z omejitvami zunaj okuženih in ogroženih območij, lahko dovoli pod določenimi pogoji. |
| --- | --- |

(19)

Poleg tega se odprema pošiljk svežega mesa ter mesnih pripravkov in mesnih izdelkov, proizvedenih iz tega svežega mesa, ki je bilo pridobljeno iz živali, rejenih zunaj območja z omejitvami, in predelano v obratih, ki se nahajajo na območju z omejitvami zunaj okuženih in ogroženih območij, lahko dovoli pod določenimi pogoji.

| (20) | Kolostrum, mleko in mlečni izdelki, ki se uporabljajo kot krma za živali, imajo lahko pomembno vlogo pri širjenju bolezni, zlasti če kolostrum, mleko in mlečni izdelki niso bili zadostno toplotno obdelani ali zakisani, da se virus inaktivira. |
| --- | --- |

(20)

Kolostrum, mleko in mlečni izdelki, ki se uporabljajo kot krma za živali, imajo lahko pomembno vlogo pri širjenju bolezni, zlasti če kolostrum, mleko in mlečni izdelki niso bili zadostno toplotno obdelani ali zakisani, da se virus inaktivira.

| (21) | Grčija je zaprosila za izjemo od prepovedi odpreme pasteriziranega mleka in mlečnih izdelkov za prehrano ljudi iz obratov, ki se nahajajo na območju z omejitvami zunaj okuženih in ogroženih območij. Ker so v znanstvenem mnenju agencije EFSA o tveganjih za zdravje živali, ki so posledica krmljenja živali z mlečnimi izdelki, pripravljenimi za uporabo brez nadaljnje obdelave (10), natančneje določene nekatere metode, ki lahko zmanjšajo tveganje širjenja vozličastega dermatitisa z mlekom in mlečnimi izdelki, je pod določenimi pogoji mogoče dovoliti odpremo pošiljk mleka in mlečnih izdelkov za prehrano ljudi. |
| --- | --- |

(21)

Grčija je zaprosila za izjemo od prepovedi odpreme pasteriziranega mleka in mlečnih izdelkov za prehrano ljudi iz obratov, ki se nahajajo na območju z omejitvami zunaj okuženih in ogroženih območij. Ker so v znanstvenem mnenju agencije EFSA o tveganjih za zdravje živali, ki so posledica krmljenja živali z mlečnimi izdelki, pripravljenimi za uporabo brez nadaljnje obdelave (10), natančneje določene nekatere metode, ki lahko zmanjšajo tveganje širjenja vozličastega dermatitisa z mlekom in mlečnimi izdelki, je pod določenimi pogoji mogoče dovoliti odpremo pošiljk mleka in mlečnih izdelkov za prehrano ljudi.

| (22) | Uredba Komisije (EU) št. 142/2011 (11) določa izvedbena pravila za Uredbo (ES) št. 1069/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (12), vključno z zahtevami za varno predelavo živalskih stranskih proizvodov in iz njih pridobljenih proizvodov. Da bi se preprečilo širjenje vozličastega dermatitisa, bi bilo treba dajanje nepredelanih živalskih stranskih proizvodov na trg prepovedati. Sklicevanje na predelane živalske stranske proizvode v tem sklepu se razume kot za sklicevanje na standarde za zdravje živali iz Uredbe (EU) št. 142/2011. |
| --- | --- |

(22)

Uredba Komisije (EU) št. 142/2011 (11) določa izvedbena pravila za Uredbo (ES) št. 1069/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (12), vključno z zahtevami za varno predelavo živalskih stranskih proizvodov in iz njih pridobljenih proizvodov. Da bi se preprečilo širjenje vozličastega dermatitisa, bi bilo treba dajanje nepredelanih živalskih stranskih proizvodov na trg prepovedati. Sklicevanje na predelane živalske stranske proizvode v tem sklepu se razume kot za sklicevanje na standarde za zdravje živali iz Uredbe (EU) št. 142/2011.

| (23) | Ukrepi iz tega sklepa bi morali nadomestiti začasne zaščitne ukrepe proti vozličastemu dermatitisu v Grčiji iz Izvedbenega sklepa (EU) 2015/1423. Navedeni sklep bi bilo zato treba razveljaviti. |
| --- | --- |

(23)

Ukrepi iz tega sklepa bi morali nadomestiti začasne zaščitne ukrepe proti vozličastemu dermatitisu v Grčiji iz Izvedbenega sklepa (EU) 2015/1423. Navedeni sklep bi bilo zato treba razveljaviti.

| (24) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(24)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Predmet urejanja in področje uporabe

1.   Ta sklep določa nekatere zaščitne nadzorne ukrepe za zdravje živali glede vozličastega dermatitisa, potrjenega v Grčiji.

2.   V primeru kolizije imajo ukrepi iz tega sklepa prednost pred ukrepi, ki jih je sprejela Grčija v okviru Direktive 92/119/EGS.

3.   Odstopanja iz členov 4, 5, 6 in 7 se ne uporabljajo za govedo, cepljeno proti vozličastemu dermatitisu, in proizvode iz goveda.

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tem sklepu se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (a) | „govedo“ pomeni kopitarje vrst Bos taurus, Bos indicus, Bison bison in Bubalus bubalis; |
| --- | --- |

(a)

„govedo“ pomeni kopitarje vrst Bos taurus, Bos indicus, Bison bison in Bubalus bubalis;

| (b) | „območje z omejitvami“ pomeni del ozemlja države članice, ki je naveden v Prilogi k temu sklepu in ki vključuje območje, na katerem je bil potrjen vozličasti dermatitis, ter vsa okužena in ogrožena območja, vzpostavljena v skladu s členom 10 Direktive 92/119/EGS. |
| --- | --- |

(b)

„območje z omejitvami“ pomeni del ozemlja države članice, ki je naveden v Prilogi k temu sklepu in ki vključuje območje, na katerem je bil potrjen vozličasti dermatitis, ter vsa okužena in ogrožena območja, vzpostavljena v skladu s členom 10 Direktive 92/119/EGS.

Člen 3

Prepoved premikanja in odpreme nekaterih živali, njihovega semena in zarodkov ter dajanje na trg nekaterih proizvodov živalskega izvora in živalskih stranskih proizvodov

1.   Grčija prepove odpremo naslednjih proizvodov z območja z omejitvami v druge dele Grčije, druge države članice in tretje države:

| (a) | živega goveda in divjih prežvekovalcev v ujetništvu; |
| --- | --- |

(a)

živega goveda in divjih prežvekovalcev v ujetništvu;

| (b) | semena, jajčnih celic in zarodkov goveda. |
| --- | --- |

(b)

semena, jajčnih celic in zarodkov goveda.

2.   Grčija prepove dajanje na trg zunaj območja z omejitvami naslednjih proizvodov, pridobljenih iz goveda in divjih prežvekovalcev, rejenih ali ulovljenih na območju z omejitvami:

| (a) | svežega mesa, mesnih pripravkov in mesnih izdelkov iz takega svežega mesa; |
| --- | --- |

(a)

svežega mesa, mesnih pripravkov in mesnih izdelkov iz takega svežega mesa;

| (b) | kolostruma in mleka goveda ter mlečnih izdelkov iz mleka goveda; |
| --- | --- |

(b)

kolostruma in mleka goveda ter mlečnih izdelkov iz mleka goveda;

| (c) | svežih kož z dlako ali brez dlake goveda in divjih prežvekovalcev razen tistih iz točke (d); |
| --- | --- |

(c)

svežih kož z dlako ali brez dlake goveda in divjih prežvekovalcev razen tistih iz točke (d);

| (d) | nepredelanih živalskih stranskih proizvodov iz goveda in divjih prežvekovalcev, razen če so pod uradnim nadzorom pristojnega organa namenjeni in usmerjeni za odstranitev ali predelavo v odobrenem obratu na ozemlju Grčije v skladu z Uredbo (ES) št. 1069/2009. |
| --- | --- |

(d)

nepredelanih živalskih stranskih proizvodov iz goveda in divjih prežvekovalcev, razen če so pod uradnim nadzorom pristojnega organa namenjeni in usmerjeni za odstranitev ali predelavo v odobrenem obratu na ozemlju Grčije v skladu z Uredbo (ES) št. 1069/2009.

Člen 4

Odstopanje od prepovedi odpreme živega goveda in divjih prežvekovalcev v ujetništvu za takojšnji zakol ter odpreme svežega mesa, mesnih pripravkov in mesnih izdelkov, pridobljenih iz teh živali

1.   Z odstopanjem od prepovedi iz točke (a) člena 3(1) lahko pristojni organ odobri odpremo goveda in divjih prežvekovalcev v ujetništvu z gospodarstev na območju z omejitvami zunaj okuženih in ogroženih območij v klavnico v enem od drugih delov Grčije, pod pogojem, da:

| (a) | so živali od rojstva ali zadnjih 28 dni bivale na gospodarstvu, na katerem v navedenem obdobju ni bil uradno prijavljen noben primer vozličastega dermatitisa; |
| --- | --- |

(a)

so živali od rojstva ali zadnjih 28 dni bivale na gospodarstvu, na katerem v navedenem obdobju ni bil uradno prijavljen noben primer vozličastega dermatitisa;

| (b) | so bile živali klinično pregledane pri natovarjanju in niso kazale nobenih kliničnih znakov vozličastega dermatitisa; |
| --- | --- |

(b)

so bile živali klinično pregledane pri natovarjanju in niso kazale nobenih kliničnih znakov vozličastega dermatitisa;

| (c) | so živali prepeljane v klavnico za takojšnji zakol neposredno, brez ustavljanja ali raztovarjanja; |
| --- | --- |

(c)

so živali prepeljane v klavnico za takojšnji zakol neposredno, brez ustavljanja ali raztovarjanja;

| (d) | je klavnico za zakol navedenih živali imenoval pristojni organ; |
| --- | --- |

(d)

je klavnico za zakol navedenih živali imenoval pristojni organ;

| (e) | pristojni organ za odpremo mora pristojni organ, odgovoren za klavnico, obvestiti o predvideni odpremi goveda, ta pa pristojni organ za odpremo obvesti o njegovem prihodu; |
| --- | --- |

(e)

pristojni organ za odpremo mora pristojni organ, odgovoren za klavnico, obvestiti o predvideni odpremi goveda, ta pa pristojni organ za odpremo obvesti o njegovem prihodu;

| (f) | živali so po prihodu v klavnico nastanjene in zaklane ločeno od drugih živali, in sicer v manj kot 36 urah. |
| --- | --- |

(f)

živali so po prihodu v klavnico nastanjene in zaklane ločeno od drugih živali, in sicer v manj kot 36 urah.

2.   Kakršna koli odprema goveda in divjih prežvekovalcev v ujetništvu v skladu z odstavkom 1 se izvede samo, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

| (a) | prevozno sredstvo je bilo pred natovarjanjem takih živali in po njem ustrezno očiščeno in razkuženo v skladu s členom 9; |
| --- | --- |

(a)

prevozno sredstvo je bilo pred natovarjanjem takih živali in po njem ustrezno očiščeno in razkuženo v skladu s členom 9;

| (b) | pred in med prevozom se živali zaščitijo pred napadom vektorskih insektov. |
| --- | --- |

(b)

pred in med prevozom se živali zaščitijo pred napadom vektorskih insektov.

3.   Pristojni organ zagotovi, da se sveže meso, mesni pripravki in mesni izdelki, pridobljeni iz navedenih živali, dajejo na trg v skladu z zahtevami iz člena 5 oziroma 6.

Člen 5

Odstopanje od prepovedi dajanja na trg svežega mesa in mesnih pripravkov iz goveda in divjih prežvekovalcev

1.   Z odstopanjem od prepovedi iz točke (a) člena 3(2) lahko pristojni organ odobri dajanje na trg pošiljk svežega mesa, razen drobovine in svežih kož z dlako ali brez dlake, pridobljenega iz goveda in divjih prežvekovalcev z območja z omejitvami zunaj okuženih in ogroženih območij, ter mesnih pripravkov iz tega mesa, pod pogojem, da so sveže meso in mesni pripravki pridobljeni iz živali, ki:

| (a) | so se redile na gospodarstvih na območju z omejitvami, za katera niso veljale omejitve v skladu z Direktivo 92/119/EGS; ali |
| --- | --- |

(a)

so se redile na gospodarstvih na območju z omejitvami, za katera niso veljale omejitve v skladu z Direktivo 92/119/EGS; ali

| (b) | so bile zaklane pred 21. avgustom 2015. |
| --- | --- |

(b)

so bile zaklane pred 21. avgustom 2015.

Pristojni organ zagotovi, da se pošiljke iz tega odstavka ne odpremljajo v druge države članice ali tretje države.

2.   Pristojni organ odobri odpremo pošiljk svežega mesa in mesnih pripravkov iz takega svežega mesa, pridobljenega iz goveda, ki je bilo rejeno in zaklano zunaj območja z omejitvami, v druge države članice samo, če pošiljke spremlja uradno spričevalo z naslednjim potrdilom:

„Sveže meso ali mesni pripravki v skladu z Izvedbenim sklepom Komisije (EU) 2015/1500 [C(2015) 6221] z dne 7. septembra 2015 o nekaterih zaščitnih ukrepih proti vozličastemu dermatitisu v Grčiji“.

Člen 6

Odstopanje od prepovedi dajanja na trg mesnih izdelkov, ki so sestavljeni iz mesa goveda in divjih prežvekovalcev ali ki tako meso vsebujejo

1.   Z odstopanjem od prepovedi iz točke (a) člena 3(2) lahko pristojni organ odobri dajanje na trg pošiljk mesnih izdelkov, proizvedenih iz svežega mesa goveda in divjih prežvekovalcev z območja z omejitvami zunaj okuženih in ogroženih območij, pod pogojem, da je sveže meso pridobljeno iz živali, ki:

| (a) | so se redile na gospodarstvih na območju z omejitvami, za katera niso veljale omejitve v skladu z Direktivo 92/119/EGS; ali |
| --- | --- |

(a)

so se redile na gospodarstvih na območju z omejitvami, za katera niso veljale omejitve v skladu z Direktivo 92/119/EGS; ali

| (b) | so bile zaklane pred 21. avgustom 2015; ali |
| --- | --- |

(b)

so bile zaklane pred 21. avgustom 2015; ali

| (c) | so bile rejene in zaklane zunaj območja z omejitvami. |
| --- | --- |

(c)

so bile rejene in zaklane zunaj območja z omejitvami.

2.   Pristojni organ odobri dajanje na trg mesnih izdelkov iz odstavka 1, ki so v skladu s pogoji iz točke (a) ali (b) tega odstavka, samo na ozemlju Grčije, če so bil mesni izdelki obdelani po postopku splošne obdelave, ki zagotavlja, da zarezana površina mesnega izdelka nima več značilnosti svežega mesa.

Pristojni organ zagotovi, da se pošiljke iz tega odstavka ne odpremljajo v druge države članice ali tretje države.

3.   Pristojni organ odobri odpremo pošiljk iz odstavka 1(a) in (b) v druge države članice samo, če so bili mesni izdelki obdelani po postopku posebne obdelave v hermetično zaprti posodi do vrednosti Fo tri ali več ter jih spremlja uradno spričevalo z naslednjim potrdilom:

o

„Mesni izdelki v skladu z Izvedbenim sklepom Komisije (EU) 2015/1500 [C(2015) 6221] z dne 7. septembra 2015 o nekaterih zaščitnih ukrepih proti vozličastemu dermatitisu v Grčiji“.

4.   Pristojni organ odobri odpremo pošiljk mesnih izdelkov iz odstavka 1(c) v druge države članice samo, če so bili mesni izdelki obdelani po postopku splošne obdelave, ki zagotavlja, da zarezana površina mesnega izdelka nima več značilnosti svežega mesa, in jih spremlja uradno spričevalo z naslednjim potrdilom:

„Mesni izdelki v skladu z Izvedbenim sklepom Komisije (EU) 2015/1500 [C(2015) 6221] z dne 7. septembra 2015 o nekaterih zaščitnih ukrepih proti vozličastemu dermatitisu v Grčiji“.

Člen 7

Odstopanje od prepovedi odpreme in dajanja na trg mleka in mlečnih izdelkov

1.   Z odstopanjem od prepovedi iz točke (b) člena 3(2) lahko pristojni organ odobri dajanje na trg mleka, namenjenega za prehrano ljudi, ki je pridobljeno iz goveda z območja z omejitvami zunaj okuženih in ogroženih območij, ter mlečnih izdelkov iz tega mleka, če so bili mleko in mlečni izdelki obdelani po postopku, opisanem v točkah 1.1 do 1.5 dela A Priloge IX k Direktivi Sveta 2003/85/ES (13).

13

2.   Pristojni organ odobri odpremo pošiljk mleka in mlečnih izdelkov iz odstavka 1 v druge države članice samo, če pošiljke spremlja uradno spričevalo z naslednjim potrdilom:

„Mleko ali mlečni izdelki v skladu z Izvedbenim sklepom Komisije (EU) 2015/1500 [C(2015) 6221] z dne 7. septembra 2015 o nekaterih zaščitnih ukrepih proti vozličastemu dermatitisu v Grčiji“.

Člen 8

Posebna oznaka zdravstvene ustreznosti za sveže meso, mesne pripravke in mesne izdelke iz člena 5(1) oziroma 6(2)

Grčija zagotovi, da so sveže meso, mesni pripravki in mesni izdelki iz člena 5(1) oziroma 6(2) označeni s posebno oznako zdravstvene ustreznosti ali identifikacijsko oznako, ki ne sme biti ovalna in je ni mogoče zamenjati z:

| (a) | oznako zdravstvene ustreznosti za sveže meso, kot je določena v poglavju III oddelka I Priloge I k Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 854/2004 (14); |
| --- | --- |

(a)

oznako zdravstvene ustreznosti za sveže meso, kot je določena v poglavju III oddelka I Priloge I k Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 854/2004 (14);

14

| (b) | identifikacijsko oznako za mesne pripravke in mesne izdelke, ki so sestavljeni iz govejega mesa ali ga vsebujejo, kot je določena v oddelku I Priloge II k Uredbi (ES) št. 853/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (15). |
| --- | --- |

(b)

identifikacijsko oznako za mesne pripravke in mesne izdelke, ki so sestavljeni iz govejega mesa ali ga vsebujejo, kot je določena v oddelku I Priloge II k Uredbi (ES) št. 853/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (15).

15

Člen 9

Zahteve glede prevoznih sredstev, čiščenja in razkuževanja

1.   Pristojni organ zagotovi, da za vsako vozilo, ki je bilo v stiku z dovzetnimi vrstami na območju z omejitvami in namerava zapustiti to območje, upravljavec ali voznik vozila dokaže, da je bilo od zadnjega stika z živalmi vozilo očiščeno in razkuženo na način, ki bi inaktiviral virus vozličastega dermatitisa.

2.   Pristojni organ bi moral določiti, katere informacije mora predložiti upravljavec/voznik vozila za prevoz rejnih živali, da se dokaže, da je bilo opravljeno zahtevano razkuževanje.

Člen 10

Zahteve po informacijah

Grčija v okviru Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo Komisijo in druge države članice obvesti o rezultatih nadzora vozličastega dermatitisa, izvedenega na območju z omejitvami.

Člen 11

Razveljavitev

Izvedbeni sklep (EU) 2015/1423 se razveljavi.

Člen 12

Uporaba

Ta sklep se uporablja do 30. oktobra 2015.

Člen 13

Naslovniki

Ta sklep je naslovljen na Helensko republiko.

V Bruslju, 7. septembra 2015

Za Komisijo

Vytenis ANDRIUKAITIS

Član Komisije

---

(1)  UL L 395, 30.12.1989, str. 13.

1

(2)  UL L 224, 18.8.1990, str. 29.

2

(3)  UL L 18, 23.1.2003, str. 11.

3

(4)  Direktiva Sveta 92/119/EGS z dne 17. decembra 1992 o splošnih ukrepih Skupnosti za nadzor nad določenimi živalskimi boleznimi in o posebnih ukrepih v primeru vezikularne bolezni prašičev (UL L 62, 15.3.1993, str. 69).

4

(5)  Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2015/1423 z dne 21. avgusta 2015 o nekaterih začasnih zaščitnih ukrepih proti vozličastemu dermatitisu v Grčiji (UL L 222, 25.8.2015, str. 7).

5

(6)  Direktiva Sveta 64/432/EGS z dne 26. junija 1964 o problemih v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, ki vplivajo na trgovino z govedom in prašiči znotraj Skupnosti (UL 121, 29.7.1964, str. 1977/64).

6

(7)  Direktiva Sveta 92/65/EGS z dne 13. julija 1992 o zahtevah zdravstvenega varstva živali za trgovino in za uvoz v Skupnost živali, semena, jajčnih celic in zarodkov, za katere ne veljajo zahteve zdravstvenega varstva živali, določene v posebnih pravilih Skupnosti iz Priloge A(I) k Direktivi 90/425/EGS (UL L 268, 14.9.1992, str. 54).

7

(8)  EFSA Journal 2015;13(1):3986 [73 str.].

8

EFSA Journal

(9)  24. izdaja, 2015.

9

(10)  EFSA Journal (2006) 347, str. 1.

10

EFSA Journal

(11)  Uredba Komisije (EU) št. 142/2011 z dne 25. februarja 2011 o izvajanju Uredbe (ES) št. 1069/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi zdravstvenih pravil za živalske stranske proizvode in pridobljene proizvode, ki niso namenjeni prehrani ljudi, ter o izvajanju Direktive Sveta 97/78/ES glede nekaterih vzorcev in predmetov, ki so izvzeti iz veterinarskih pregledov na meji v skladu z navedeno direktivo (UL L 54, 26.2.2011, str. 1).

11

(12)  Uredba (ES) št. 1069/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o določitvi zdravstvenih pravil za živalske stranske proizvode in pridobljene proizvode, ki niso namenjeni prehrani ljudi, ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1774/2002 (Uredba o živalskih stranskih proizvodih) (UL L 300, 14.11.2009, str. 1).

12

(13)  Direktiva Sveta 2003/85/ES z dne 29. septembra 2003 o ukrepih Skupnosti za obvladovanje slinavke in parkljevke, ki razveljavljajo Direktivo 85/511/EGS in odločbi 89/531/EGS in 91/665/EGS ter spreminja Direktivo 92/46/EGS (UL L 306, 22.11.2003, str. 1).

13

(14)  Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 854/2004 z dne 29. aprila 2004 o določitvi posebnih predpisov za organizacijo uradnega nadzora proizvodov živalskega izvora, namenjenih za prehrano ljudi (UL L 139, 30.4.2004, str. 206).

14

(15)  Uredba (ES) št. 853/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o posebnih higienskih pravilih za živila živalskega izvora (UL L 139, 30.4.2004, str. 55).

15

---

PRILOGA

Grčija:

Naslednje regionalne enote v Grčiji:

| — | regionalna enota Evros. |
| --- | --- |

—

regionalna enota Evros.

---

Popravki

| 8.9.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 234/27 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 234/27

---

Popravek Uredbe Komisije (EU) 2015/603 z dne 13. aprila 2015 o spremembi prilog II, III in V k Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 396/2005 glede mejnih vrednosti ostankov za 2-naftiloksiocetno kislino, acetoklor, kloropikrin, diflufenikan, flurprimidol, flutolanil in spinosad v ali na nekaterih proizvodih

(
  Uradni list Evropske unije L 100 z dne 17. aprila 2015
  )

Stran 12:

| (a) | člen 2: |
| --- | --- |

(a)

člen 2:

besedilo:

„7. decembrom 2015“

se glasi:

„7. novembrom 2015“;

| (b) | člen 3, drugi odstavek: |
| --- | --- |

(b)

člen 3, drugi odstavek:

besedilo:

„7. decembra 2015“

se glasi:

„7. novembra 2015“.

---