# Uradni list L 239/2015

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 239 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5815. september 2015 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 239

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5815. september 2015

---

| Vsebina | | I   Zakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | DIREKTIVE |
| | * | Direktiva (EU) 2015/1513 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. septembra 2015 o spremembi Direktive 98/70/ES o kakovosti motornega bencina in dizelskega goriva ter spremembi Direktive 2009/28/ES o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov (
  1
  ) | 1 |

Vsebina

I   Zakonodajni akti

Stran

DIREKTIVE

*

Direktiva (EU) 2015/1513 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. septembra 2015 o spremembi Direktive 98/70/ES o kakovosti motornega bencina in dizelskega goriva ter spremembi Direktive 2009/28/ES o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov (
  1
  )

1

1

| | | II   Nezakonodajni akti |
| --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Izvedbena uredba Sveta (EU) 2015/1514 z dne 14. septembra 2015 o izvajanju Uredbe (EU) št. 269/2014 o omejevalnih ukrepih v zvezi z dejanji, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine | 30 |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/1515 z dne 5. junija 2015 o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s podaljšanjem prehodnih obdobij, povezanih s pokojninskimi shemami (
  1
  ) | 63 |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/1516 z dne 10. junija 2015 o določitvi pavšalne stopnje za operacije, ki se financirajo iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov v sektorju raziskav, razvoja in inovacij, v skladu z Uredbo (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta | 65 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/1517 z dne 11. septembra 2015 o dvestošestintrideseti spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 881/2002 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte, povezane z mrežo Al-Kaida | 67 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/1518 z dne 14. septembra 2015 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz biodizla s poreklom iz Združenih držav Amerike po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 | 69 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/1519 z dne 14. septembra 2015 o uvedbi dokončnih izravnalnih dajatev na uvoz biodizla s poreklom iz Združenih držav Amerike po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 18 Uredbe Sveta (ES) št. 597/2009 | 99 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/1520 z dne 14. septembra 2015 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 140 |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep Sveta (SZVP) 2015/1521 z dne 14. septembra 2015 o razveljavitvi Sklepa 2013/320/SZVP o podpori dejavnostim fizične zaščite in upravljanja zalog za zmanjšanje nevarnosti nedovoljene trgovine z osebnim in lahkim orožjem ter pripadajočim strelivom v Libiji in njeni regiji | 142 |
| | * | Sklep Sveta (EU) 2015/1522 z dne 14. septembra 2015 o določitvi stališča, ki ga bo zavzela Evropska unija v Odboru za javna naročila o pristopu Republike Moldavije k Revidiranemu sporazumu o javnih naročilih | 144 |
| | * | Sklep Sveta (EU) 2015/1523 z dne 14. septembra 2015 o uvedbi začasnih ukrepov na področju mednarodne zaščite v korist Italije in Grčije | 146 |
| | * | Sklep Sveta (SZVP) 2015/1524 z dne 14. septembra 2015 o spremembi Sklepa 2014/145/SZVP o omejevalnih ukrepih v zvezi z ukrepi, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine | 157 |

II   Nezakonodajni akti

UREDBE

*

Izvedbena uredba Sveta (EU) 2015/1514 z dne 14. septembra 2015 o izvajanju Uredbe (EU) št. 269/2014 o omejevalnih ukrepih v zvezi z dejanji, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine

30

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/1515 z dne 5. junija 2015 o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s podaljšanjem prehodnih obdobij, povezanih s pokojninskimi shemami (
  1
  )

1

63

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/1516 z dne 10. junija 2015 o določitvi pavšalne stopnje za operacije, ki se financirajo iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov v sektorju raziskav, razvoja in inovacij, v skladu z Uredbo (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta

65

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/1517 z dne 11. septembra 2015 o dvestošestintrideseti spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 881/2002 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte, povezane z mrežo Al-Kaida

67

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/1518 z dne 14. septembra 2015 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz biodizla s poreklom iz Združenih držav Amerike po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009

69

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/1519 z dne 14. septembra 2015 o uvedbi dokončnih izravnalnih dajatev na uvoz biodizla s poreklom iz Združenih držav Amerike po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 18 Uredbe Sveta (ES) št. 597/2009

99

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/1520 z dne 14. septembra 2015 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

140

SKLEPI

*

Sklep Sveta (SZVP) 2015/1521 z dne 14. septembra 2015 o razveljavitvi Sklepa 2013/320/SZVP o podpori dejavnostim fizične zaščite in upravljanja zalog za zmanjšanje nevarnosti nedovoljene trgovine z osebnim in lahkim orožjem ter pripadajočim strelivom v Libiji in njeni regiji

142

*

Sklep Sveta (EU) 2015/1522 z dne 14. septembra 2015 o določitvi stališča, ki ga bo zavzela Evropska unija v Odboru za javna naročila o pristopu Republike Moldavije k Revidiranemu sporazumu o javnih naročilih

144

*

Sklep Sveta (EU) 2015/1523 z dne 14. septembra 2015 o uvedbi začasnih ukrepov na področju mednarodne zaščite v korist Italije in Grčije

146

*

Sklep Sveta (SZVP) 2015/1524 z dne 14. septembra 2015 o spremembi Sklepa 2014/145/SZVP o omejevalnih ukrepih v zvezi z ukrepi, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine

157

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Zakonodajni akti

DIREKTIVE

| 15.9.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 239/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 239/1

---

DIREKTIVA (EU) 2015/1513 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 9. septembra 2015

o spremembi Direktive 98/70/ES o kakovosti motornega bencina in dizelskega goriva ter spremembi Direktive 2009/28/ES o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 192(1) Pogodbe ter člena 114 Pogodbe v povezavi s členom 1(3) do (13) in členom 2(5) do (7) te direktive,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

po posvetovanju z Odborom regij,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 3(4) Direktive 2009/28/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3) mora država članica zagotoviti, da je delež energije iz obnovljivih virov v vseh vrstah prometa v letu 2020 najmanj enak 10 % končne porabe energije v prometu v tej državi članici. Ena od metod, ki so na voljo državam članicam za doseganje tega cilja, je primešavanje biogoriv, ki naj bi k temu najbolj prispevalo. Direktiva 2009/28/ES tudi poudarja potrebo po energetski učinkovitosti v prometnem sektorju, ki je nujna, ker bo zavezujoči cilj v obliki deleža energije iz obnovljivih virov vse težje doseči na trajnosten način, če bo povpraševanje po energiji za promet še naprej naraščalo. Zato, in ker je energetska učinkovitost pomembna tudi za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, se države članice in Komisijo spodbuja, da v svoja poročila, ki jih bodo predložile v skladu s Prilogo IV k Direktivi 2012/27/EU Evropskega parlamenta in Sveta (4) in drugo zakonodajo Unije v zvezi s spodbujanjem energetske učinkovitosti v prometnem sektorju, vključijo bolj podrobne informacije o ukrepih energetske učinkovitosti v prometnem sektorju. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 3(4) Direktive 2009/28/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3) mora država članica zagotoviti, da je delež energije iz obnovljivih virov v vseh vrstah prometa v letu 2020 najmanj enak 10 % končne porabe energije v prometu v tej državi članici. Ena od metod, ki so na voljo državam članicam za doseganje tega cilja, je primešavanje biogoriv, ki naj bi k temu najbolj prispevalo. Direktiva 2009/28/ES tudi poudarja potrebo po energetski učinkovitosti v prometnem sektorju, ki je nujna, ker bo zavezujoči cilj v obliki deleža energije iz obnovljivih virov vse težje doseči na trajnosten način, če bo povpraševanje po energiji za promet še naprej naraščalo. Zato, in ker je energetska učinkovitost pomembna tudi za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, se države članice in Komisijo spodbuja, da v svoja poročila, ki jih bodo predložile v skladu s Prilogo IV k Direktivi 2012/27/EU Evropskega parlamenta in Sveta (4) in drugo zakonodajo Unije v zvezi s spodbujanjem energetske učinkovitosti v prometnem sektorju, vključijo bolj podrobne informacije o ukrepih energetske učinkovitosti v prometnem sektorju.

| (2) | Ob upoštevanju cilja Unije v zvezi z dodatnim zmanjšanjem emisij toplogrednih plinov in znatnim prispevkom goriv, namenjenih uporabi v cestnem prometu, k tem emisijam države članice na podlagi člena 7a(2) Direktive 98/70/ES Evropskega parlamenta in Sveta (5) od dobaviteljev goriv ali energije zahtevajo, da do 31. decembra 2020 za najmanj 6 % zmanjšajo emisije toplogrednih plinov v življenjskem ciklu goriva na enoto energije iz goriv, ki jih v Uniji uporabljajo cestna vozila, necestni premični delovni stroji, kmetijski in gozdarski traktorji ter plovila za rekreacijo, ko niso na morju. Ena od metod, ki so na voljo dobaviteljem fosilnih goriv za zmanjšanje intenzivnosti toplogrednih plinov iz dobavljenih fosilnih goriv, je mešanje biogoriv. |
| --- | --- |

(2)

Ob upoštevanju cilja Unije v zvezi z dodatnim zmanjšanjem emisij toplogrednih plinov in znatnim prispevkom goriv, namenjenih uporabi v cestnem prometu, k tem emisijam države članice na podlagi člena 7a(2) Direktive 98/70/ES Evropskega parlamenta in Sveta (5) od dobaviteljev goriv ali energije zahtevajo, da do 31. decembra 2020 za najmanj 6 % zmanjšajo emisije toplogrednih plinov v življenjskem ciklu goriva na enoto energije iz goriv, ki jih v Uniji uporabljajo cestna vozila, necestni premični delovni stroji, kmetijski in gozdarski traktorji ter plovila za rekreacijo, ko niso na morju. Ena od metod, ki so na voljo dobaviteljem fosilnih goriv za zmanjšanje intenzivnosti toplogrednih plinov iz dobavljenih fosilnih goriv, je mešanje biogoriv.

| (3) | V Direktivi 2009/28/ES so določena trajnostna merila, ki jih morajo izpolnjevati biogoriva in tekoča biogoriva, da se lahko upoštevajo pri doseganju ciljev navedene direktive in so upravičena do vključitve v javne programe podpore. Merila vključujejo zahteve glede najmanjših prihrankov emisij toplogrednih plinov, ki jih morajo v primerjavi s fosilnimi gorivi dosegati biogoriva in tekoča biogoriva. Enaka trajnostna merila za biogoriva so določena v Direktivi 98/70/ES. |
| --- | --- |

(3)

V Direktivi 2009/28/ES so določena trajnostna merila, ki jih morajo izpolnjevati biogoriva in tekoča biogoriva, da se lahko upoštevajo pri doseganju ciljev navedene direktive in so upravičena do vključitve v javne programe podpore. Merila vključujejo zahteve glede najmanjših prihrankov emisij toplogrednih plinov, ki jih morajo v primerjavi s fosilnimi gorivi dosegati biogoriva in tekoča biogoriva. Enaka trajnostna merila za biogoriva so določena v Direktivi 98/70/ES.

| (4) | Kadar se pašnik ali kmetijsko zemljišče, ki je bilo prej namenjeno pridelavi hrane in krme, uporabi za proizvodnjo biogoriv, je treba kljub temu zadostiti povpraševanju po pridelkih, ki niso namenjeni za proizvodnjo biogoriv, bodisi z intenzifikacijo sedanje proizvodnje bodisi z vključitvijo nekmetijskih zemljišč na drugih lokacijah v proizvodnjo. Slednji primer pomeni posredno spremembo rabe zemljišč in lahko, če vključuje spremembo namembnosti zemljišča z velikimi zalogami ogljika, povzroči znatne emisije toplogrednih plinov. Zato bi bilo treba direktivi 98/70/ES in 2009/28/ES spremeniti, da bi vključevali določbe za obravnavo vpliva posredne spremembe rabe zemljišč, glede na to, da se sedanja biogoriva v glavnem pridelujejo iz poljščin, pridelanih na obstoječih kmetijskih zemljiščih. Te določbe bi morale ustrezno upoštevati potrebo po zaščiti že izvedenih naložb. |
| --- | --- |

(4)

Kadar se pašnik ali kmetijsko zemljišče, ki je bilo prej namenjeno pridelavi hrane in krme, uporabi za proizvodnjo biogoriv, je treba kljub temu zadostiti povpraševanju po pridelkih, ki niso namenjeni za proizvodnjo biogoriv, bodisi z intenzifikacijo sedanje proizvodnje bodisi z vključitvijo nekmetijskih zemljišč na drugih lokacijah v proizvodnjo. Slednji primer pomeni posredno spremembo rabe zemljišč in lahko, če vključuje spremembo namembnosti zemljišča z velikimi zalogami ogljika, povzroči znatne emisije toplogrednih plinov. Zato bi bilo treba direktivi 98/70/ES in 2009/28/ES spremeniti, da bi vključevali določbe za obravnavo vpliva posredne spremembe rabe zemljišč, glede na to, da se sedanja biogoriva v glavnem pridelujejo iz poljščin, pridelanih na obstoječih kmetijskih zemljiščih. Te določbe bi morale ustrezno upoštevati potrebo po zaščiti že izvedenih naložb.

| (5) | Na podlagi napovedi povpraševanja po biogorivih, ki so jih zagotovile države članice, in ocen emisij zaradi posredne spremembe rabe zemljišč za različne surovine za biogoriva je verjetno, da bodo emisije toplogrednih plinov, povezane s posredno spremembo rabe zemljišč, znatne in bi lahko izničile del prihrankov emisij toplogrednih plinov pri posameznih biogorivih ali vse te prihranke. Razlog za to je, da bodo leta 2020 predvidoma skoraj vsa biogoriva proizvedena iz poljščin, pridelanih na zemljiščih, ki bi se lahko uporabljala za oskrbovanje trgov s hrano in krmo. Za zmanjševanje takšnih emisij je ustrezno razlikovati med skupinami poljščin, kot so oljnice, rastline za pridelavo sladkorja in žitarice ter druge poljščine z visoko vsebnostjo škroba. Poleg tega je treba spodbujati raziskave in razvoj novih naprednih biogoriv, ki niso konkurenčna poljščinam za prehrano, in še naprej preučevati učinek različnih skupin poljščin na neposredno in posredno spremembo rabe zemljišč. |
| --- | --- |

(5)

Na podlagi napovedi povpraševanja po biogorivih, ki so jih zagotovile države članice, in ocen emisij zaradi posredne spremembe rabe zemljišč za različne surovine za biogoriva je verjetno, da bodo emisije toplogrednih plinov, povezane s posredno spremembo rabe zemljišč, znatne in bi lahko izničile del prihrankov emisij toplogrednih plinov pri posameznih biogorivih ali vse te prihranke. Razlog za to je, da bodo leta 2020 predvidoma skoraj vsa biogoriva proizvedena iz poljščin, pridelanih na zemljiščih, ki bi se lahko uporabljala za oskrbovanje trgov s hrano in krmo. Za zmanjševanje takšnih emisij je ustrezno razlikovati med skupinami poljščin, kot so oljnice, rastline za pridelavo sladkorja in žitarice ter druge poljščine z visoko vsebnostjo škroba. Poleg tega je treba spodbujati raziskave in razvoj novih naprednih biogoriv, ki niso konkurenčna poljščinam za prehrano, in še naprej preučevati učinek različnih skupin poljščin na neposredno in posredno spremembo rabe zemljišč.

| (6) | Da se prepreči spodbujanje namernega povečanja proizvodnje ostankov iz predelave na škodo glavnega proizvoda, bi bilo treba iz opredelitve ostanka iz predelave izključiti ostanke iz proizvodnega postopka, ki je bil v ta namen namerno spremenjen. |
| --- | --- |

(6)

Da se prepreči spodbujanje namernega povečanja proizvodnje ostankov iz predelave na škodo glavnega proizvoda, bi bilo treba iz opredelitve ostanka iz predelave izključiti ostanke iz proizvodnega postopka, ki je bil v ta namen namerno spremenjen.

| (7) | Tekoča goriva iz obnovljivih virov bodo verjetno potrebna v prometnem sektorju za zmanjšanje njegovih emisij toplogrednih plinov. Napredna biogoriva, kot so biogoriva iz odpadkov in alg, zagotavljajo velik prihranek emisij toplogrednih plinov z majhnim tveganjem povzročanja posredne spremembe rabe zemljišč in ne tekmujejo neposredno za kmetijska zemljišča, ki so namenjena oskrbi trgov s hrano in krmo. Zato je ustrezno spodbuditi raziskave, razvoj in večjo proizvodnjo takšnih naprednih biogoriv, ker zdaj na trgih niso na voljo v velikih količinah, delno zaradi tekmovanja za javne subvencije z uveljavljenimi tehnologijami za proizvodnjo biogoriv iz poljščin, ki se uporabljajo za prehrano. |
| --- | --- |

(7)

Tekoča goriva iz obnovljivih virov bodo verjetno potrebna v prometnem sektorju za zmanjšanje njegovih emisij toplogrednih plinov. Napredna biogoriva, kot so biogoriva iz odpadkov in alg, zagotavljajo velik prihranek emisij toplogrednih plinov z majhnim tveganjem povzročanja posredne spremembe rabe zemljišč in ne tekmujejo neposredno za kmetijska zemljišča, ki so namenjena oskrbi trgov s hrano in krmo. Zato je ustrezno spodbuditi raziskave, razvoj in večjo proizvodnjo takšnih naprednih biogoriv, ker zdaj na trgih niso na voljo v velikih količinah, delno zaradi tekmovanja za javne subvencije z uveljavljenimi tehnologijami za proizvodnjo biogoriv iz poljščin, ki se uporabljajo za prehrano.

| (8) | Zaželeno bi bilo, da bi že leta 2020 dosegli znatno višjo raven porabe naprednih biogoriv v Uniji v primerjavi s sedanjimi trendi. Vsaka država članica bi morala spodbujati porabo naprednih biogoriv in si prizadevati za to, da se na njenem ozemlju doseže minimalna raven porabe naprednih biogoriv prek določitve pravno nezavezujočih nacionalnih ciljev, ki si jih prizadeva uresničiti v okviru svoje obveznosti zagotoviti, da je delež energije iz obnovljivih virov v vseh vrstah prometa v letu 2020 najmanj enak 10 % končne porabe energije v prometu v tej državi članic. Kadar so na razpolago, bi morali biti načrti držav članic za uresničitev njihovih nacionalnih ciljev objavljeni, da se poveča preglednost in predvidljivost za trg. |
| --- | --- |

(8)

Zaželeno bi bilo, da bi že leta 2020 dosegli znatno višjo raven porabe naprednih biogoriv v Uniji v primerjavi s sedanjimi trendi. Vsaka država članica bi morala spodbujati porabo naprednih biogoriv in si prizadevati za to, da se na njenem ozemlju doseže minimalna raven porabe naprednih biogoriv prek določitve pravno nezavezujočih nacionalnih ciljev, ki si jih prizadeva uresničiti v okviru svoje obveznosti zagotoviti, da je delež energije iz obnovljivih virov v vseh vrstah prometa v letu 2020 najmanj enak 10 % končne porabe energije v prometu v tej državi članic. Kadar so na razpolago, bi morali biti načrti držav članic za uresničitev njihovih nacionalnih ciljev objavljeni, da se poveča preglednost in predvidljivost za trg.

| (9) | Primerno je tudi, da pri določanju svojega nacionalnega cilja države članice Komisiji poročajo o ravni porabe naprednih biogoriv na svojem ozemlju ter o svojih dosežkih pri uresničevanju njihovih nacionalnih ciljev v letu 2020 – o čemer bi bilo treba objaviti zbirno poročilo –, da se oceni učinkovitost ukrepov, uvedenih s to direktivo, pri zmanjševanju tveganja emisij toplogrednih plinov zaradi posredne spremembe rabe zemljišč vsled spodbujanja naprednih biogoriv. Pričakovati je, da bodo napredna biogoriva z nizkimi vplivi posrednih sprememb rabe zemljišč in visokimi skupnimi prihranki toplogrednih plinov in njihovo spodbujanje imeli pomembno vlogo pri razogličenju prometa in razvoju nizkoogljičnih prevoznih tehnologij po letu 2020. |
| --- | --- |

(9)

Primerno je tudi, da pri določanju svojega nacionalnega cilja države članice Komisiji poročajo o ravni porabe naprednih biogoriv na svojem ozemlju ter o svojih dosežkih pri uresničevanju njihovih nacionalnih ciljev v letu 2020 – o čemer bi bilo treba objaviti zbirno poročilo –, da se oceni učinkovitost ukrepov, uvedenih s to direktivo, pri zmanjševanju tveganja emisij toplogrednih plinov zaradi posredne spremembe rabe zemljišč vsled spodbujanja naprednih biogoriv. Pričakovati je, da bodo napredna biogoriva z nizkimi vplivi posrednih sprememb rabe zemljišč in visokimi skupnimi prihranki toplogrednih plinov in njihovo spodbujanje imeli pomembno vlogo pri razogličenju prometa in razvoju nizkoogljičnih prevoznih tehnologij po letu 2020.

| (10) | V svojih sklepih z dne 23. in 24. oktobra 2014 je Evropski svet poudaril pomen zmanjšanja emisij toplogrednih plinov in tveganj zaradi odvisnosti od fosilnih goriv v prometnem sektorju v okviru podnebne in energetske politike do leta 2030 ter pozval Komisijo, naj nadalje preuči instrumente in ukrepe za celovit in tehnološko nevtralen pristop za spodbujanje zmanjševanja emisij in energetske učinkovitosti v prometu, za električni prevoz in obnovljive vire energije v prometu tudi po letu 2020. |
| --- | --- |

(10)

V svojih sklepih z dne 23. in 24. oktobra 2014 je Evropski svet poudaril pomen zmanjšanja emisij toplogrednih plinov in tveganj zaradi odvisnosti od fosilnih goriv v prometnem sektorju v okviru podnebne in energetske politike do leta 2030 ter pozval Komisijo, naj nadalje preuči instrumente in ukrepe za celovit in tehnološko nevtralen pristop za spodbujanje zmanjševanja emisij in energetske učinkovitosti v prometu, za električni prevoz in obnovljive vire energije v prometu tudi po letu 2020.

| (11) | Pomembno je tudi, da bo časovni načrt za obnovljivo energijo za obdobje po letu 2020, ki ga bo Komisija predstavila leta 2018 v skladu s členom 23(9) Direktive 2009/28/ES, tudi za prometni sektor, razvit kot del širše strategije Unije za energetsko in podnebno tehnologijo in inovacije in v skladu s sklepi Evropskega sveta z dne 20. marca 2015. Zato je ustrezno pravočasno pregledati učinkovitost spodbud za razvoj in uporabo tehnologij za proizvodnjo naprednih biogoriv, da se zagotovi, da se zaključke tega pregleda upošteva pri pripravi časovnega načrta za obdobje po letu 2020. |
| --- | --- |

(11)

Pomembno je tudi, da bo časovni načrt za obnovljivo energijo za obdobje po letu 2020, ki ga bo Komisija predstavila leta 2018 v skladu s členom 23(9) Direktive 2009/28/ES, tudi za prometni sektor, razvit kot del širše strategije Unije za energetsko in podnebno tehnologijo in inovacije in v skladu s sklepi Evropskega sveta z dne 20. marca 2015. Zato je ustrezno pravočasno pregledati učinkovitost spodbud za razvoj in uporabo tehnologij za proizvodnjo naprednih biogoriv, da se zagotovi, da se zaključke tega pregleda upošteva pri pripravi časovnega načrta za obdobje po letu 2020.

| (12) | Razlike v ocenjenih emisijah zaradi posredne spremembe rabe zemljišč nastajajo zaradi različnih vnosov podatkov in ključnih predpostavk o razvoju kmetijstva, kot so gibanja donosa in produktivnosti kmetijstva, dodelitev soproizvodov ter zaznane globalne spremembe rabe zemljišč in stopnje krčenja gozdov, na katere proizvajalci biogoriv ne morejo vplivati. Čeprav je večina surovin za biogoriva pridelana v Uniji, bodo ocenjene emisije zaradi posredne spremembe rabe zemljišč po vsej verjetnosti nastale zunaj Unije na območjih, kjer bo verjetno potekala dodatna proizvodnja po najnižjih stroških. Na ocenjene emisije zaradi posredne spremembe rabe zemljišč, povezane s proizvodnjo biogoriv iz oljnic, močno vplivajo zlasti predpostavke o spremembi namembnosti tropskih gozdov in izsuševanju šotišč zunaj Unije, zato je nadvse pomembno zagotoviti, da se tovrstni podatki in predpostavke pregledajo na podlagi najnovejših razpoložljivih informacij o spremembi namembnosti zemljišč in krčenju gozdov ter se vključi vsak napredek na teh področjih, dosežen v okviru tekočih mednarodnih programov. Komisija bi morala zato Evropskemu parlamentu in Svetu predložiti poročilo, v katerem na podlagi najboljših razpoložljivih znanstvenih dokazov pregleda učinkovitost ukrepov, uvedenih s to direktivo, pri omejevanju emisij zaradi posredne spremembe rabe zemljišč, povezane s proizvodnjo biogoriv in tekočih biogoriv, ter pregleda možnosti za vključitev prilagojenih ocenjenih faktorjev emisij zaradi posredne spremembe rabe zemljišč v ustrezna trajnostna merila. |
| --- | --- |

(12)

Razlike v ocenjenih emisijah zaradi posredne spremembe rabe zemljišč nastajajo zaradi različnih vnosov podatkov in ključnih predpostavk o razvoju kmetijstva, kot so gibanja donosa in produktivnosti kmetijstva, dodelitev soproizvodov ter zaznane globalne spremembe rabe zemljišč in stopnje krčenja gozdov, na katere proizvajalci biogoriv ne morejo vplivati. Čeprav je večina surovin za biogoriva pridelana v Uniji, bodo ocenjene emisije zaradi posredne spremembe rabe zemljišč po vsej verjetnosti nastale zunaj Unije na območjih, kjer bo verjetno potekala dodatna proizvodnja po najnižjih stroških. Na ocenjene emisije zaradi posredne spremembe rabe zemljišč, povezane s proizvodnjo biogoriv iz oljnic, močno vplivajo zlasti predpostavke o spremembi namembnosti tropskih gozdov in izsuševanju šotišč zunaj Unije, zato je nadvse pomembno zagotoviti, da se tovrstni podatki in predpostavke pregledajo na podlagi najnovejših razpoložljivih informacij o spremembi namembnosti zemljišč in krčenju gozdov ter se vključi vsak napredek na teh področjih, dosežen v okviru tekočih mednarodnih programov. Komisija bi morala zato Evropskemu parlamentu in Svetu predložiti poročilo, v katerem na podlagi najboljših razpoložljivih znanstvenih dokazov pregleda učinkovitost ukrepov, uvedenih s to direktivo, pri omejevanju emisij zaradi posredne spremembe rabe zemljišč, povezane s proizvodnjo biogoriv in tekočih biogoriv, ter pregleda možnosti za vključitev prilagojenih ocenjenih faktorjev emisij zaradi posredne spremembe rabe zemljišč v ustrezna trajnostna merila.

| (13) | Za zagotavljanje dolgoročne konkurenčnosti bioindustrijskih sektorjev ter v skladu s sporočilom Komisije z dne 13. februarja 2012 z naslovom „Inovacije za trajnostno rast: biogospodarstvo za Evropo“ in sporočilom Komisije z dne 20. septembra 2011 z naslovom „Časovni okvir za Evropo, gospodarno z viri“, ki spodbujata integrirane in diverzificirane biorafinerije po Evropi, bi bilo treba v skladu z Direktivo 2009/28/ES določiti večje spodbude, ki bodo prednostno podpirale uporabo surovin iz biomase, ki imajo visoko ekonomsko vrednost le za proizvodnjo biogoriv. |
| --- | --- |

(13)

Za zagotavljanje dolgoročne konkurenčnosti bioindustrijskih sektorjev ter v skladu s sporočilom Komisije z dne 13. februarja 2012 z naslovom „Inovacije za trajnostno rast: biogospodarstvo za Evropo“ in sporočilom Komisije z dne 20. septembra 2011 z naslovom „Časovni okvir za Evropo, gospodarno z viri“, ki spodbujata integrirane in diverzificirane biorafinerije po Evropi, bi bilo treba v skladu z Direktivo 2009/28/ES določiti večje spodbude, ki bodo prednostno podpirale uporabo surovin iz biomase, ki imajo visoko ekonomsko vrednost le za proizvodnjo biogoriv.

| (14) | S spodbujanjem uporabe električne energije iz obnovljivih virov bi se lahko odzvali na številne izzive v prometnem sektorju in drugih energetskih sektorjih. Zato je ustrezno zagotoviti dodatne spodbude za spodbujanje uporabe električne energije iz obnovljivih virov v prometnem sektorju in povišati faktorje množenja za izračun prispevka električne energije iz obnovljivih virov, ki jo porabijo vozila na električni pogon v železniškem in cestnem prometu, da se tako povečata njihova uporaba in delež na trgu. Poleg tega bi bilo treba preučiti nadaljnje ukrepe za spodbujanje energetske učinkovitosti in prihrankov energije v prometnem sektorju. |
| --- | --- |

(14)

S spodbujanjem uporabe električne energije iz obnovljivih virov bi se lahko odzvali na številne izzive v prometnem sektorju in drugih energetskih sektorjih. Zato je ustrezno zagotoviti dodatne spodbude za spodbujanje uporabe električne energije iz obnovljivih virov v prometnem sektorju in povišati faktorje množenja za izračun prispevka električne energije iz obnovljivih virov, ki jo porabijo vozila na električni pogon v železniškem in cestnem prometu, da se tako povečata njihova uporaba in delež na trgu. Poleg tega bi bilo treba preučiti nadaljnje ukrepe za spodbujanje energetske učinkovitosti in prihrankov energije v prometnem sektorju.

| (15) | Z Direktivo 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta (6) naj bi se Unija približala temu, da postane „družba recikliranja“, s tem da poskuša zmanjšati nastajanje odpadkov in jih uporabljati kot vir. Hierarhija ravnanja z odpadki na splošno določa vrstni red najboljših celovitih okoljskih rešitev glede na zakonodajo o odpadkih in politiko ravnanja z odpadki. Države članice bi morale v skladu s hierarhijo ravnanja z odpadki in ciljem postati družba recikliranja podpirati uporabo recikliranih materialov in, če je le mogoče, ne bi smele spodbujati odlaganja ali sežiganja takih recikliranih materialov. Za odpadke lahko štejejo nekatere surovine z nizkim tveganjem emisij zaradi posredne spremembe rabe zemljišč. Vendar se še vedno lahko uporabljajo za druge namene, ki bi bili v hierarhiji ravnanja z odpadki, kot je vzpostavljena v členu 4 Direktive 2008/98/ES, pomembnejši od energetske predelave. Zato je primerno, da države članice ustrezno upoštevajo načelo hierarhije ravnanja z odpadki pri vseh ukrepih, ki spodbujajo uporabo biogoriv z nizkim tveganjem emisij zaradi posredne spremembe rabe zemljišč, ali vseh ukrepih, namenjenih čim večjemu odvračanju od goljufij pri proizvodnji takšnih biogoriv, da spodbude za uporabo takšnih surovin za biogoriva ne bi ovirale prizadevanj za zmanjšanje odpadkov ali povečanje recikliranja ter učinkovito in trajnostno uporabo razpoložljivih virov. Države članice lahko v poročanje na podlagi Direktive 2009/28/ES vključijo ukrepe, ki jih sprejmejo v ta namen. |
| --- | --- |

(15)

Z Direktivo 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta (6) naj bi se Unija približala temu, da postane „družba recikliranja“, s tem da poskuša zmanjšati nastajanje odpadkov in jih uporabljati kot vir. Hierarhija ravnanja z odpadki na splošno določa vrstni red najboljših celovitih okoljskih rešitev glede na zakonodajo o odpadkih in politiko ravnanja z odpadki. Države članice bi morale v skladu s hierarhijo ravnanja z odpadki in ciljem postati družba recikliranja podpirati uporabo recikliranih materialov in, če je le mogoče, ne bi smele spodbujati odlaganja ali sežiganja takih recikliranih materialov. Za odpadke lahko štejejo nekatere surovine z nizkim tveganjem emisij zaradi posredne spremembe rabe zemljišč. Vendar se še vedno lahko uporabljajo za druge namene, ki bi bili v hierarhiji ravnanja z odpadki, kot je vzpostavljena v členu 4 Direktive 2008/98/ES, pomembnejši od energetske predelave. Zato je primerno, da države članice ustrezno upoštevajo načelo hierarhije ravnanja z odpadki pri vseh ukrepih, ki spodbujajo uporabo biogoriv z nizkim tveganjem emisij zaradi posredne spremembe rabe zemljišč, ali vseh ukrepih, namenjenih čim večjemu odvračanju od goljufij pri proizvodnji takšnih biogoriv, da spodbude za uporabo takšnih surovin za biogoriva ne bi ovirale prizadevanj za zmanjšanje odpadkov ali povečanje recikliranja ter učinkovito in trajnostno uporabo razpoložljivih virov. Države članice lahko v poročanje na podlagi Direktive 2009/28/ES vključijo ukrepe, ki jih sprejmejo v ta namen.

| (16) | Za biogoriva in tekoča biogoriva, ki se proizvajajo v novih obratih, bi bilo treba povečati najnižji prag prihranka emisij toplogrednih plinov, da se izboljša njihovo skupno ravnovesje toplogrednih plinov ter odvrnejo dodatne naložbe v obrate z nizkim prihrankom toplogrednih plinov. To povečanje zagotavlja varovala za naložbe v zmogljivosti proizvodnje biogoriv in tekočih biogoriv v skladu z drugim pododstavkom člena 19(6) Direktive 2009/28/ES. |
| --- | --- |

(16)

Za biogoriva in tekoča biogoriva, ki se proizvajajo v novih obratih, bi bilo treba povečati najnižji prag prihranka emisij toplogrednih plinov, da se izboljša njihovo skupno ravnovesje toplogrednih plinov ter odvrnejo dodatne naložbe v obrate z nizkim prihrankom toplogrednih plinov. To povečanje zagotavlja varovala za naložbe v zmogljivosti proizvodnje biogoriv in tekočih biogoriv v skladu z drugim pododstavkom člena 19(6) Direktive 2009/28/ES.

| (17) | Za pripravo prehoda na napredna biogoriva in zmanjšanje skupnih vplivov posredne spremembe rabe zemljišč je ustrezno omejiti količino biogoriv in tekočih biogoriv, proizvedenih iz žitaric in drugih poljščin z visoko vsebnostjo škroba, rastlin za pridelavo sladkorja in oljnic ter iz poljščin, ki se na kmetijskih zemljiščih pridelujejo kot glavne poljščine predvsem za energetske namene, ki se lahko upoštevajo pri doseganju ciljev iz Direktivi 2009/28/ES, ne da bi se omejila skupna uporaba tovrstnih biogoriv in tekočih biogoriv. V skladu s členom 193 Pogodbe o delovanje Evropske unije (PDEU) določitev omejitve na ravni Unije ne posega v možnost držav članic, da določijo nižje omejitve za količine biogoriv in tekočih biogoriv, proizvedenih iz žitaric in drugih poljščin z visoko vsebnostjo škroba, rastlin za pridelavo sladkorja in oljnic ter iz poljščin, ki se na kmetijskih zemljiščih pridelujejo kot glavne poljščine predvsem za energetske namene in ki se lahko na nacionalni ravni upoštevajo pri doseganju ciljev iz Direktive 2009/28/ES. |
| --- | --- |

(17)

Za pripravo prehoda na napredna biogoriva in zmanjšanje skupnih vplivov posredne spremembe rabe zemljišč je ustrezno omejiti količino biogoriv in tekočih biogoriv, proizvedenih iz žitaric in drugih poljščin z visoko vsebnostjo škroba, rastlin za pridelavo sladkorja in oljnic ter iz poljščin, ki se na kmetijskih zemljiščih pridelujejo kot glavne poljščine predvsem za energetske namene, ki se lahko upoštevajo pri doseganju ciljev iz Direktivi 2009/28/ES, ne da bi se omejila skupna uporaba tovrstnih biogoriv in tekočih biogoriv. V skladu s členom 193 Pogodbe o delovanje Evropske unije (PDEU) določitev omejitve na ravni Unije ne posega v možnost držav članic, da določijo nižje omejitve za količine biogoriv in tekočih biogoriv, proizvedenih iz žitaric in drugih poljščin z visoko vsebnostjo škroba, rastlin za pridelavo sladkorja in oljnic ter iz poljščin, ki se na kmetijskih zemljiščih pridelujejo kot glavne poljščine predvsem za energetske namene in ki se lahko na nacionalni ravni upoštevajo pri doseganju ciljev iz Direktive 2009/28/ES.

| (18) | Države članice bi morale imeti možnost izbrati, da to omejitev uporabijo za količino biogoriv, proizvedenih iz žitaric in drugih poljščin z visoko vsebnostjo škroba, rastlin za pridelavo sladkorja in oljnic ter iz poljščin, ki se na kmetijskih zemljiščih pridelujejo kot glavne poljščine predvsem za energetske namene, ki se lahko upoštevajo pri doseganju cilja iz člena 7a Direktive 98/70/ES. |
| --- | --- |

(18)

Države članice bi morale imeti možnost izbrati, da to omejitev uporabijo za količino biogoriv, proizvedenih iz žitaric in drugih poljščin z visoko vsebnostjo škroba, rastlin za pridelavo sladkorja in oljnic ter iz poljščin, ki se na kmetijskih zemljiščih pridelujejo kot glavne poljščine predvsem za energetske namene, ki se lahko upoštevajo pri doseganju cilja iz člena 7a Direktive 98/70/ES.

| (19) | V skladu s potrebo, da se omeji količina biogoriv in tekočih biogoriv, proizvedenih iz žitaric in drugih poljščin z visoko vsebnostjo škroba, rastlin za pridelavo sladkorja in oljnic ter iz poljščin, ki se na kmetijskih zemljiščih pridelujejo kot glavne poljščine predvsem za energetske namene, bi si morale države članice prizadevati za postopno ukinitev podpore za uporabo takih biogoriv in tekočih biogoriv na ravneh, ki presegajo to omejitev. |
| --- | --- |

(19)

V skladu s potrebo, da se omeji količina biogoriv in tekočih biogoriv, proizvedenih iz žitaric in drugih poljščin z visoko vsebnostjo škroba, rastlin za pridelavo sladkorja in oljnic ter iz poljščin, ki se na kmetijskih zemljiščih pridelujejo kot glavne poljščine predvsem za energetske namene, bi si morale države članice prizadevati za postopno ukinitev podpore za uporabo takih biogoriv in tekočih biogoriv na ravneh, ki presegajo to omejitev.

| (20) | Omejevanje količine biogoriv in tekočih biogoriv, proizvedenih iz žitaric in drugih poljščin z visoko vsebnostjo škroba, rastlin za pridelavo sladkorja in oljnic ter iz poljščin, ki se na kmetijskih zemljiščih pridelujejo kot glavne poljščine predvsem za energetske namene, ki se lahko upoštevajo pri doseganju ciljev iz Direktive 2009/28/ES, ne vpliva na svobodo držav članic, da določijo lastno pot za uresničitev predpisanega deleža konvencionalnih biogoriv znotraj skupnega cilja 10 %. Posledično ostaja dostop do trga biogoriv, proizvedenih v obratih, delujočih pred koncem leta 2013, v celoti odprt. Zato ta direktiva ne vpliva na upravičena pričakovanja upravljavcev takih obratov. |
| --- | --- |

(20)

Omejevanje količine biogoriv in tekočih biogoriv, proizvedenih iz žitaric in drugih poljščin z visoko vsebnostjo škroba, rastlin za pridelavo sladkorja in oljnic ter iz poljščin, ki se na kmetijskih zemljiščih pridelujejo kot glavne poljščine predvsem za energetske namene, ki se lahko upoštevajo pri doseganju ciljev iz Direktive 2009/28/ES, ne vpliva na svobodo držav članic, da določijo lastno pot za uresničitev predpisanega deleža konvencionalnih biogoriv znotraj skupnega cilja 10 %. Posledično ostaja dostop do trga biogoriv, proizvedenih v obratih, delujočih pred koncem leta 2013, v celoti odprt. Zato ta direktiva ne vpliva na upravičena pričakovanja upravljavcev takih obratov.

| (21) | Okvirne povprečne vrednosti ocenjenih emisij zaradi posredne spremembe rabe zemljišč bi morale biti vključene v poročanje dobaviteljev goriv in Komisije o emisijah toplogrednih plinov iz biogoriv v skladu z Direktivo 98/70/ES kot tudi v poročanje Komisije o emisijah toplogrednih plinov iz biogoriv in tekočih biogoriv v skladu z Direktivo 2009/28/ES. Faktor emisij biogoriv iz surovin, zaradi katerih ni dodatnega povpraševanja po zemljiščih, kot so biogoriva iz odpadnih surovin, bi moral biti nič. |
| --- | --- |

(21)

Okvirne povprečne vrednosti ocenjenih emisij zaradi posredne spremembe rabe zemljišč bi morale biti vključene v poročanje dobaviteljev goriv in Komisije o emisijah toplogrednih plinov iz biogoriv v skladu z Direktivo 98/70/ES kot tudi v poročanje Komisije o emisijah toplogrednih plinov iz biogoriv in tekočih biogoriv v skladu z Direktivo 2009/28/ES. Faktor emisij biogoriv iz surovin, zaradi katerih ni dodatnega povpraševanja po zemljiščih, kot so biogoriva iz odpadnih surovin, bi moral biti nič.

| (22) | Do tveganj zaradi posredne spremembe rabe zemljišč lahko pride, če se namenske neživilske poljščine, ki se pridelujejo predvsem za energetske namene, pridelujejo na obstoječih kmetijskih zemljiščih, ki se uporabljajo za proizvodnjo hrane in krme. Vseeno pa lahko imajo take namenske poljščine, ki se pridelujejo predvsem za energetske namene, v primerjavi s poljščinami, ki se uporabljajo za prehrano in krmo, večji donos in potencialno lahko prispevajo k sanaciji močno degradiranih in onesnaženih zemljišč. Vendar so informacije o proizvodnji biogoriv in tekočih biogoriv iz takih namenskih poljščin in njihovem dejanskem vplivu na spremembo rabe zemljišč omejene. Zato bi morala Komisija spremljati in redno poročati tudi o stanju proizvodnje in porabe biogoriv in tekočih biogoriv iz takih namenskih poljščin, kot tudi spremljati in poročati o s tem povezanih učinkih. Opredeliti bi bilo treba obstoječe projekte v Uniji ter jih uporabiti za izboljšanje informacijske podlage za bolj poglobljeno analizo tveganj in koristi, povezanih z okoljsko trajnostjo. |
| --- | --- |

(22)

Do tveganj zaradi posredne spremembe rabe zemljišč lahko pride, če se namenske neživilske poljščine, ki se pridelujejo predvsem za energetske namene, pridelujejo na obstoječih kmetijskih zemljiščih, ki se uporabljajo za proizvodnjo hrane in krme. Vseeno pa lahko imajo take namenske poljščine, ki se pridelujejo predvsem za energetske namene, v primerjavi s poljščinami, ki se uporabljajo za prehrano in krmo, večji donos in potencialno lahko prispevajo k sanaciji močno degradiranih in onesnaženih zemljišč. Vendar so informacije o proizvodnji biogoriv in tekočih biogoriv iz takih namenskih poljščin in njihovem dejanskem vplivu na spremembo rabe zemljišč omejene. Zato bi morala Komisija spremljati in redno poročati tudi o stanju proizvodnje in porabe biogoriv in tekočih biogoriv iz takih namenskih poljščin, kot tudi spremljati in poročati o s tem povezanih učinkih. Opredeliti bi bilo treba obstoječe projekte v Uniji ter jih uporabiti za izboljšanje informacijske podlage za bolj poglobljeno analizo tveganj in koristi, povezanih z okoljsko trajnostjo.

| (23) | S povečanjem donosa kmetijskih sektorjev prek izboljšanih raziskav, tehnološkega razvoja in prenosa znanja, nad ravni, ki bi sicer bile dosežene, če ne bi bili uvedeni sistemi za spodbujanje proizvodnje biogoriv iz poljščin, ki se uporabljajo za živila in krmo, kot tudi prek pridelave druge letne poljščine na območjih, ki se pred tem niso uporabljala za gojenje druge letne poljščine, bi prav tako lahko ublažili emisije zaradi posredne spremembe rabe zemljišč. Če je učinek ublažitve emisij zaradi posredne spremembe rabe zemljišč na nacionalni ali projektni ravni mogoče količinsko opredeliti, bi ukrepi, uvedeni s to direktivo, lahko odražali taka izboljšanja v produktivnosti tako v smislu zmanjšanih ocenjenih vrednosti emisij zaradi posredne spremembe rabe zemljišč kot prispevka biogoriv iz poljščin, ki se uporabljajo za živila in krmo, k deležu energije iz obnovljivih virov v prometu, ki ga je treba doseči v letu 2020. |
| --- | --- |

(23)

S povečanjem donosa kmetijskih sektorjev prek izboljšanih raziskav, tehnološkega razvoja in prenosa znanja, nad ravni, ki bi sicer bile dosežene, če ne bi bili uvedeni sistemi za spodbujanje proizvodnje biogoriv iz poljščin, ki se uporabljajo za živila in krmo, kot tudi prek pridelave druge letne poljščine na območjih, ki se pred tem niso uporabljala za gojenje druge letne poljščine, bi prav tako lahko ublažili emisije zaradi posredne spremembe rabe zemljišč. Če je učinek ublažitve emisij zaradi posredne spremembe rabe zemljišč na nacionalni ali projektni ravni mogoče količinsko opredeliti, bi ukrepi, uvedeni s to direktivo, lahko odražali taka izboljšanja v produktivnosti tako v smislu zmanjšanih ocenjenih vrednosti emisij zaradi posredne spremembe rabe zemljišč kot prispevka biogoriv iz poljščin, ki se uporabljajo za živila in krmo, k deležu energije iz obnovljivih virov v prometu, ki ga je treba doseči v letu 2020.

| (24) | Prostovoljni sistemi so vse pomembnejši pri dokazovanju izpolnjevanja zahtev glede trajnosti iz direktiv 98/70/ES in 2009/28/ES. Zato je ustrezno, da se Komisijo pooblasti, da od prostovoljnih sistemov, tudi tistih, ki jih je Komisija že priznala v skladu s členom 7c(6) Direktive 98/70/ES in členom 18(6) Direktive 2009/28/ES, zahteva, da redno poročajo o svojih dejavnostih. Taka poročila bi morala biti javno objavljena, da se poveča preglednost, Komisiji pa omogoči boljši nadzor. S tem poročanjem bi Komisija tudi pridobila informacije, ki jih potrebuje za svoje poročilo o delovanju prostovoljnih sistemov, da bi opredelila najboljšo prakso in po potrebi pripravila predlog za nadaljnje spodbujanje take najboljše prakse. |
| --- | --- |

(24)

Prostovoljni sistemi so vse pomembnejši pri dokazovanju izpolnjevanja zahtev glede trajnosti iz direktiv 98/70/ES in 2009/28/ES. Zato je ustrezno, da se Komisijo pooblasti, da od prostovoljnih sistemov, tudi tistih, ki jih je Komisija že priznala v skladu s členom 7c(6) Direktive 98/70/ES in členom 18(6) Direktive 2009/28/ES, zahteva, da redno poročajo o svojih dejavnostih. Taka poročila bi morala biti javno objavljena, da se poveča preglednost, Komisiji pa omogoči boljši nadzor. S tem poročanjem bi Komisija tudi pridobila informacije, ki jih potrebuje za svoje poročilo o delovanju prostovoljnih sistemov, da bi opredelila najboljšo prakso in po potrebi pripravila predlog za nadaljnje spodbujanje take najboljše prakse.

| (25) | Da bi spodbudili nemoteno delovanje notranjega trga, je ustrezno pojasniti pogoje, pod katerimi se uporablja načelo vzajemnega priznavanja med vsemi sistemi za preverjanje izpolnjevanja trajnostnih meril za biogoriva in tekoča biogoriva, določenih v skladu z direktivama 98/70/ES in 2009/28/ES. |
| --- | --- |

(25)

Da bi spodbudili nemoteno delovanje notranjega trga, je ustrezno pojasniti pogoje, pod katerimi se uporablja načelo vzajemnega priznavanja med vsemi sistemi za preverjanje izpolnjevanja trajnostnih meril za biogoriva in tekoča biogoriva, določenih v skladu z direktivama 98/70/ES in 2009/28/ES.

| (26) | Pri odzivanju na preskrbo s hrano in prehransko varnost sta na vseh ravneh bistvena dobro upravljanje in pristop, ki temelji na pravicah in obsega vse človekove pravice, v primeru negativnih vplivov na preskrbo s hrano in prehransko varnost pa si je treba prizadevati za usklajenost med politikami. V zvezi s tem je zlasti pomembno upravljanje in zagotavljanje zemljiške posesti ter pravice do rabe zemljišč. Zato bi morale države članice spoštovati načela odgovornega vlaganja v kmetijske in prehranske sisteme, ki jih je oktobra 2014 odobril Odbor za svetovno prehransko varnost (CFS) Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO). Države članice se tudi spodbuja, naj podprejo izvajanje prostovoljnih smernic za odgovorno upravljanje posesti zemlje, ribištva in gozdov v okviru zanesljivosti preskrbe s hrano na državni ravni, ki jih je CFS sprejel oktobra 2013. |
| --- | --- |

(26)

Pri odzivanju na preskrbo s hrano in prehransko varnost sta na vseh ravneh bistvena dobro upravljanje in pristop, ki temelji na pravicah in obsega vse človekove pravice, v primeru negativnih vplivov na preskrbo s hrano in prehransko varnost pa si je treba prizadevati za usklajenost med politikami. V zvezi s tem je zlasti pomembno upravljanje in zagotavljanje zemljiške posesti ter pravice do rabe zemljišč. Zato bi morale države članice spoštovati načela odgovornega vlaganja v kmetijske in prehranske sisteme, ki jih je oktobra 2014 odobril Odbor za svetovno prehransko varnost (CFS) Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO). Države članice se tudi spodbuja, naj podprejo izvajanje prostovoljnih smernic za odgovorno upravljanje posesti zemlje, ribištva in gozdov v okviru zanesljivosti preskrbe s hrano na državni ravni, ki jih je CFS sprejel oktobra 2013.

| (27) | Čeprav so biogoriva iz poljščin, ki se uporabljajo za živila in krmo, običajno povezana s tveganji emisij zaradi posredne spremembe rabe zemljišč, obstajajo tudi izjeme. Države članice in Komisija bi morale spodbujati razvoj in uporabo sistemov, ki lahko zanesljivo dokažejo, da določena količina surovin za biogoriva, proizvedena v okviru določenega projekta, ni izpodrinila proizvodnje za druge namene. To se na primer lahko zgodi, ko je proizvodnja biogoriv enaka količini dodatne proizvodnje, dosežene z naložbami v boljšo produktivnost nad ravnjo, ki bi sicer bila dosežena brez tovrstnih podpornih sistemov za spodbujanje proizvodnje, ali ko proizvodnja biogoriv poteka na zemljišču, na katerem neposredna sprememba rabe zemljišč ni povzročila večjih negativnih posledic za že obstoječe ekosistemske storitve, ki jih to zemljišče omogoča, vključno z zaščito zalog ogljika in biotske raznovrstnosti. Države članice in Komisija bi morale preučiti možnost za določitev meril za prepoznavanje in certificiranje tovrstnih sistemov, s katerimi je mogoče zanesljivo dokazati, da določena količina surovin za biogoriva, proizvedena v okviru določenega projekta, ni izpodrinila proizvodnje za druge namene ter da so bile tovrstne surovine za biogoriva proizvedene v skladu s trajnostnimi merili Unije za biogoriva. Upošteva se lahko le količina surovin, ki ustreza dejanskemu zmanjšanju izpodrivanja, doseženemu v okviru sistema. |
| --- | --- |

(27)

Čeprav so biogoriva iz poljščin, ki se uporabljajo za živila in krmo, običajno povezana s tveganji emisij zaradi posredne spremembe rabe zemljišč, obstajajo tudi izjeme. Države članice in Komisija bi morale spodbujati razvoj in uporabo sistemov, ki lahko zanesljivo dokažejo, da določena količina surovin za biogoriva, proizvedena v okviru določenega projekta, ni izpodrinila proizvodnje za druge namene. To se na primer lahko zgodi, ko je proizvodnja biogoriv enaka količini dodatne proizvodnje, dosežene z naložbami v boljšo produktivnost nad ravnjo, ki bi sicer bila dosežena brez tovrstnih podpornih sistemov za spodbujanje proizvodnje, ali ko proizvodnja biogoriv poteka na zemljišču, na katerem neposredna sprememba rabe zemljišč ni povzročila večjih negativnih posledic za že obstoječe ekosistemske storitve, ki jih to zemljišče omogoča, vključno z zaščito zalog ogljika in biotske raznovrstnosti. Države članice in Komisija bi morale preučiti možnost za določitev meril za prepoznavanje in certificiranje tovrstnih sistemov, s katerimi je mogoče zanesljivo dokazati, da določena količina surovin za biogoriva, proizvedena v okviru določenega projekta, ni izpodrinila proizvodnje za druge namene ter da so bile tovrstne surovine za biogoriva proizvedene v skladu s trajnostnimi merili Unije za biogoriva. Upošteva se lahko le količina surovin, ki ustreza dejanskemu zmanjšanju izpodrivanja, doseženemu v okviru sistema.

| (28) | Ustrezno je uskladiti pravila za uporabo privzetih vrednosti, da se zagotovi enaka obravnava proizvajalcev, ne glede na to, kje poteka proizvodnja. Medtem ko tretje države lahko uporabljajo privzete vrednosti, morajo proizvajalci iz Unije uporabljati dejanske vrednosti, kadar so te višje od privzetih ali država članica ni predložila poročila, kar povečuje njihovo upravno breme. Zato bi bilo treba sedanja pravila poenostaviti, tako da uporaba privzetih vrednosti ni omejena na območja v Uniji, ki so vključena v sezname iz člena 19(2) Direktive 2009/28/ES in člena 7d(2) Direktive 98/70/ES. |
| --- | --- |

(28)

Ustrezno je uskladiti pravila za uporabo privzetih vrednosti, da se zagotovi enaka obravnava proizvajalcev, ne glede na to, kje poteka proizvodnja. Medtem ko tretje države lahko uporabljajo privzete vrednosti, morajo proizvajalci iz Unije uporabljati dejanske vrednosti, kadar so te višje od privzetih ali država članica ni predložila poročila, kar povečuje njihovo upravno breme. Zato bi bilo treba sedanja pravila poenostaviti, tako da uporaba privzetih vrednosti ni omejena na območja v Uniji, ki so vključena v sezname iz člena 19(2) Direktive 2009/28/ES in člena 7d(2) Direktive 98/70/ES.

| (29) | Zaradi začetka veljavnosti PDEU je treba pooblastila, ki so prenesena na Komisijo na podlagi direktiv 2009/28/ES in 98/70/ES, uskladiti s členoma 290 in 291 PDEU. |
| --- | --- |

(29)

Zaradi začetka veljavnosti PDEU je treba pooblastila, ki so prenesena na Komisijo na podlagi direktiv 2009/28/ES in 98/70/ES, uskladiti s členoma 290 in 291 PDEU.

| (30) | Za zagotovitev enotnih pogojev za izvajanje direktiv 98/70/ES in 2009/28/ES bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (7). |
| --- | --- |

(30)

Za zagotovitev enotnih pogojev za izvajanje direktiv 98/70/ES in 2009/28/ES bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (7).

| (31) | Da se omogoči prilagoditev Direktive 98/70/ES tehničnemu in znanstvenemu napredku, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 PDEU v zvezi z novimi vnosi ocenjenih tipičnih in privzetih vrednosti za postopke proizvodnje biogoriv in prilagoditvijo dovoljenih analitičnih metod, kar zadeva specifikacije za goriva, ter odstopanjem parnega tlaka, dovoljenega za motorni bencin, ki vsebuje bioetanol, kot tudi za določitev privzetih vrednosti za emisije toplogrednih plinov, kar zadeva obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora, namenjena uporabi v prometu, ter zajemanje in uporabo ogljika za uporabo v prometu. |
| --- | --- |

(31)

Da se omogoči prilagoditev Direktive 98/70/ES tehničnemu in znanstvenemu napredku, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 PDEU v zvezi z novimi vnosi ocenjenih tipičnih in privzetih vrednosti za postopke proizvodnje biogoriv in prilagoditvijo dovoljenih analitičnih metod, kar zadeva specifikacije za goriva, ter odstopanjem parnega tlaka, dovoljenega za motorni bencin, ki vsebuje bioetanol, kot tudi za določitev privzetih vrednosti za emisije toplogrednih plinov, kar zadeva obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora, namenjena uporabi v prometu, ter zajemanje in uporabo ogljika za uporabo v prometu.

| (32) | Da se omogoči prilagoditev Direktive 2009/28/ES tehničnemu in znanstvenemu napredku, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila, da v skladu s členom 290 PDEU sprejeme akte v zvezi z morebitnimi novimi vnosi na seznam surovin za biogoriva in goriv, katerih prispevek k cilju iz člena 3(4) navedene direktive bi se moral šteti kot dvakratna vrednost njihove energijske vsebnosti, in tudi v zvezi z dodatnimi vnosi ocenjenih tipičnih in privzetih vrednosti za postopke proizvodnje biogoriv in tekočih biogoriv, kot tudi za prilagoditev energijske vsebnosti goriv, namenjenih uporabi v prometu, kot je določeno v Prilogi III k Direktivi 2009/28/ES, tehničnemu in znanstvenemu napredku. |
| --- | --- |

(32)

Da se omogoči prilagoditev Direktive 2009/28/ES tehničnemu in znanstvenemu napredku, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila, da v skladu s členom 290 PDEU sprejeme akte v zvezi z morebitnimi novimi vnosi na seznam surovin za biogoriva in goriv, katerih prispevek k cilju iz člena 3(4) navedene direktive bi se moral šteti kot dvakratna vrednost njihove energijske vsebnosti, in tudi v zvezi z dodatnimi vnosi ocenjenih tipičnih in privzetih vrednosti za postopke proizvodnje biogoriv in tekočih biogoriv, kot tudi za prilagoditev energijske vsebnosti goriv, namenjenih uporabi v prometu, kot je določeno v Prilogi III k Direktivi 2009/28/ES, tehničnemu in znanstvenemu napredku.

| (33) | Zlasti je pomembno, da se Komisija pri uporabi direktiv 98/70/ES in 2009/28/ES pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da se zadevni dokumenti posredujejo Evropskemu parlamentu in Svetu sočasno, pravočasno in na ustrezen način. |
| --- | --- |

(33)

Zlasti je pomembno, da se Komisija pri uporabi direktiv 98/70/ES in 2009/28/ES pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da se zadevni dokumenti posredujejo Evropskemu parlamentu in Svetu sočasno, pravočasno in na ustrezen način.

| (34) | Komisija bi morala na podlagi najboljših in najnovejših razpoložljivih znanstvenih dokazov pregledati učinkovitost ukrepov, uvedenih s to direktivo, pri omejevanju vpliva emisij zaradi posredne spremembe rabe zemljišč ter pri obravnavi načinov za dodatno zmanjšanje tega vpliva. |
| --- | --- |

(34)

Komisija bi morala na podlagi najboljših in najnovejših razpoložljivih znanstvenih dokazov pregledati učinkovitost ukrepov, uvedenih s to direktivo, pri omejevanju vpliva emisij zaradi posredne spremembe rabe zemljišč ter pri obravnavi načinov za dodatno zmanjšanje tega vpliva.

| (35) | Pomembno je, da Komisija brez odlašanja predloži celovit predlog stroškovno učinkovite in tehnološko nevtralne politike po letu 2020, da bi ustvarila dolgoročne možnosti za naložbe v trajnostna biogoriva z majhnim tveganjem povzročanja posrednih sprememb rabe zemljišč in druga sredstva za razogličenje prometnega sektorja. |
| --- | --- |

(35)

Pomembno je, da Komisija brez odlašanja predloži celovit predlog stroškovno učinkovite in tehnološko nevtralne politike po letu 2020, da bi ustvarila dolgoročne možnosti za naložbe v trajnostna biogoriva z majhnim tveganjem povzročanja posrednih sprememb rabe zemljišč in druga sredstva za razogličenje prometnega sektorja.

| (36) | V skladu s skupno politično izjavo držav članic in Komisije o obrazložitvenih dokumentih z dne 28. septembra 2011 (8) so se države članice zavezale, da bodo v utemeljenih primerih uradnemu obvestilu o ukrepih za prenos priložile enega ali več dokumentov, v katerih bo pojasnjeno razmerje med deli direktive in ustreznimi deli nacionalnih instrumentov za prenos. Zakonodajalec meni, da je predložitev takih dokumentov v primeru te direktive utemeljena. |
| --- | --- |

(36)

V skladu s skupno politično izjavo držav članic in Komisije o obrazložitvenih dokumentih z dne 28. septembra 2011 (8) so se države članice zavezale, da bodo v utemeljenih primerih uradnemu obvestilu o ukrepih za prenos priložile enega ali več dokumentov, v katerih bo pojasnjeno razmerje med deli direktive in ustreznimi deli nacionalnih instrumentov za prenos. Zakonodajalec meni, da je predložitev takih dokumentov v primeru te direktive utemeljena.

| (37) | Ker ciljev te direktive, in sicer zagotovitve enotnega trga za gorivo za cestni promet in necestne premične delovne stroje ter zagotovitve upoštevanja najnižjih ravni varstva okolja pri uporabi teh goriv, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi njunega obsega in učinkov lažje dosežeta na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev. |
| --- | --- |

(37)

Ker ciljev te direktive, in sicer zagotovitve enotnega trga za gorivo za cestni promet in necestne premične delovne stroje ter zagotovitve upoštevanja najnižjih ravni varstva okolja pri uporabi teh goriv, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi njunega obsega in učinkov lažje dosežeta na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev.

| (38) | Direktivi 98/70/ES in 2009/28/ES bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(38)

Direktivi 98/70/ES in 2009/28/ES bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Spremembe Direktive 98/70/ES

Direktiva 98/70/ES se spremeni:

| 1. | v členu 2 se dodajo naslednje točke:






  „10. | ‚obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora, namenjena uporabi v prometu‘ pomenijo tekoča ali plinasta goriva, ki niso biogoriva in katerih energijska vsebnost izhaja iz obnovljivih virov energije, ki ni biomasa, ter se uporabljajo v prometu; |
| --- | --- | --- |

1.

v členu 2 se dodajo naslednje točke:

„10.

‚obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora, namenjena uporabi v prometu‘ pomenijo tekoča ali plinasta goriva, ki niso biogoriva in katerih energijska vsebnost izhaja iz obnovljivih virov energije, ki ni biomasa, ter se uporabljajo v prometu;

| 11. | ‚poljščine z visoko vsebnostjo škroba‘ pomenijo poljščine, večinoma žitarice (ne glede na to, ali se uporabijo le zrna ali pa se uporabi cela rastlina, kot v primeru silažne koruze), gomoljnice in korenovke (kot so krompir, topinambur, sladki krompir, maniok in jam) ter stebelne gomoljnice (kot sta kolokazija in malanga); |
| --- | --- |

11.

‚poljščine z visoko vsebnostjo škroba‘ pomenijo poljščine, večinoma žitarice (ne glede na to, ali se uporabijo le zrna ali pa se uporabi cela rastlina, kot v primeru silažne koruze), gomoljnice in korenovke (kot so krompir, topinambur, sladki krompir, maniok in jam) ter stebelne gomoljnice (kot sta kolokazija in malanga);

| 12. | ‚biogoriva z nizkim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč‘ pomenijo biogoriva, katerih surovine so bile proizvedene v okviru sistemov, ki zmanjšujejo izpodrivanje proizvodnje za druge namene, kot je proizvodnja biogoriv, in v skladu s trajnostnimi merili za biogoriva iz člena 7b; |
| --- | --- |

12.

‚biogoriva z nizkim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč‘ pomenijo biogoriva, katerih surovine so bile proizvedene v okviru sistemov, ki zmanjšujejo izpodrivanje proizvodnje za druge namene, kot je proizvodnja biogoriv, in v skladu s trajnostnimi merili za biogoriva iz člena 7b;

| 13. | ‚ostanek iz predelave‘ pomeni snov, ki ni eden od končnih proizvodov, ki so neposredni cilj proizvodnega postopka; ni primarni cilj proizvodnega postopka in postopek ni bil namerno spremenjen zaradi njegove proizvodnje; |
| --- | --- |

13.

‚ostanek iz predelave‘ pomeni snov, ki ni eden od končnih proizvodov, ki so neposredni cilj proizvodnega postopka; ni primarni cilj proizvodnega postopka in postopek ni bil namerno spremenjen zaradi njegove proizvodnje;

| 14. | ‚ostanki iz kmetijstva, akvakulture, ribištva in gozdarstva‘ pomenijo ostanke, ki neposredno nastajajo v kmetijstvu, akvakulturi, ribištvu in gozdarstvu; ne zajemajo ostankov, ki nastajajo v z njimi povezanih panogah ali predelavi.“; |
| --- | --- |

14.

‚ostanki iz kmetijstva, akvakulture, ribištva in gozdarstva‘ pomenijo ostanke, ki neposredno nastajajo v kmetijstvu, akvakulturi, ribištvu in gozdarstvu; ne zajemajo ostankov, ki nastajajo v z njimi povezanih panogah ali predelavi.“;

| 2. | člen 7a se spremeni:






  (a) | v odstavku 1 se za prvim pododstavkom doda naslednji pododstavek:
  „Države članice lahko dobaviteljem biogoriv, ki se uporabljajo v letalstvu, prepustijo odločitev, ali bodo prispevali k obveznosti glede zmanjšanja iz odstavka 2 tega člena, pod pogojem, da ta biogoriva izpolnjujejo trajnostna merila iz člena 7b.“; |
| --- | --- | --- |

2.

člen 7a se spremeni:

(a)

v odstavku 1 se za prvim pododstavkom doda naslednji pododstavek:

„Države članice lahko dobaviteljem biogoriv, ki se uporabljajo v letalstvu, prepustijo odločitev, ali bodo prispevali k obveznosti glede zmanjšanja iz odstavka 2 tega člena, pod pogojem, da ta biogoriva izpolnjujejo trajnostna merila iz člena 7b.“;

| (b) | v odstavku 2 se doda naslednji pododstavek:
  „Države članice lahko določijo, da največji prispevek biogoriv, proizvedenih iz žitaric in drugih poljščin z visoko vsebnostjo škroba, rastlin za pridelavo sladkorja in oljnic ter iz poljščin, ki se na kmetijskih zemljiščih pridelujejo kot glavne poljščine predvsem za energetske namene, zaradi skladnosti s ciljem iz prvega pododstavka tega odstavka ne presega največjega prispevka, določenega v točki (d) drugega pododstavka člena 3(4) Direktive 2009/28/ES.“; |
| --- | --- |

(b)

v odstavku 2 se doda naslednji pododstavek:

„Države članice lahko določijo, da največji prispevek biogoriv, proizvedenih iz žitaric in drugih poljščin z visoko vsebnostjo škroba, rastlin za pridelavo sladkorja in oljnic ter iz poljščin, ki se na kmetijskih zemljiščih pridelujejo kot glavne poljščine predvsem za energetske namene, zaradi skladnosti s ciljem iz prvega pododstavka tega odstavka ne presega največjega prispevka, določenega v točki (d) drugega pododstavka člena 3(4) Direktive 2009/28/ES.“;

| (c) | odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:
  „5.   Komisija sprejme izvedbene akte v skladu s postopkom pregleda iz člena 11(3), s katerimi določi podrobna pravila za enotno izvajanje odstavka 4 tega člena s strani držav članic.“; |
| --- | --- |

(c)

odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:

„5.   Komisija sprejme izvedbene akte v skladu s postopkom pregleda iz člena 11(3), s katerimi določi podrobna pravila za enotno izvajanje odstavka 4 tega člena s strani držav članic.“;

| (d) | dodata se naslednja odstavka:
  „6.   Na Komisijo se prenese pooblastilo, da najpozneje 31. decembra 2017 sprejme delegirane akte za določitev privzetih vrednosti emisij toplogrednih plinov, če te vrednosti še niso bile določene pred 5. oktobrom 2015, kar zadeva:






  (a) | obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora, namenjena uporabi v prometu; |
| --- | --- | --- |

(d)

dodata se naslednja odstavka:

„6.   Na Komisijo se prenese pooblastilo, da najpozneje 31. decembra 2017 sprejme delegirane akte za določitev privzetih vrednosti emisij toplogrednih plinov, če te vrednosti še niso bile določene pred 5. oktobrom 2015, kar zadeva:

(a)

obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora, namenjena uporabi v prometu;

| (b) | zajemanje in uporabo ogljika za uporabo v prometu. |
| --- | --- |

(b)

zajemanje in uporabo ogljika za uporabo v prometu.

7.   Države članice v okviru poročanja iz odstavka 1 zagotovijo, da dobavitelji goriv vsako leto poročajo organu, ki ga imenuje država članica, o postopkih proizvodnje biogoriv, količinah biogoriv, proizvedenih iz surovin, opredeljenih v delu A Priloge V, in emisijah toplogrednih plinov v življenjskem ciklu goriva na enoto energije iz goriva, vključno z okvirnimi povprečnimi vrednostmi ocenjenih emisij iz biogoriv zaradi posrednih sprememb rabe zemljišč. Države članice te podatke posredujejo Komisiji.“;

| 3. | člen 7b se spremeni:






  (a) | odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:
  „2.   Prihranek emisij toplogrednih plinov zaradi rabe biogoriv, ki se upošteva za namene iz odstavka 1, je vsaj 60 % za biogoriva, proizvedena v obratih, ki so začeli obratovati po 5. oktobru 2015. Za obrat se šteje, da obratuje, če so bila biogoriva fizično proizvedena.
  V primeru obratov, obratujočih 5. oktobra 2015 ali pred tem datumom, biogoriva za namene odstavka 1 dosegajo prihranek emisij toplogrednih plinov vsaj 35 % do 31. decembra 2017 ter vsaj 50 % po 1. januarju 2018.
  Prihranek emisij toplogrednih plinov zaradi uporabe biogoriv se izračuna v skladu s členom 7d(1).“; |
| --- | --- | --- |

3.

člen 7b se spremeni:

(a)

odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

„2.   Prihranek emisij toplogrednih plinov zaradi rabe biogoriv, ki se upošteva za namene iz odstavka 1, je vsaj 60 % za biogoriva, proizvedena v obratih, ki so začeli obratovati po 5. oktobru 2015. Za obrat se šteje, da obratuje, če so bila biogoriva fizično proizvedena.

V primeru obratov, obratujočih 5. oktobra 2015 ali pred tem datumom, biogoriva za namene odstavka 1 dosegajo prihranek emisij toplogrednih plinov vsaj 35 % do 31. decembra 2017 ter vsaj 50 % po 1. januarju 2018.

Prihranek emisij toplogrednih plinov zaradi uporabe biogoriv se izračuna v skladu s členom 7d(1).“;

| (b) | v odstavku 3 se drugi pododstavek črta; |
| --- | --- |

(b)

v odstavku 3 se drugi pododstavek črta;

| 4. | člen 7c se spremeni:






  (a) | v odstavku 3 se tretji pododstavek nadomesti z naslednjim:
  „Komisija sprejme izvedbene akte v skladu s postopkom pregleda iz člena 11(3), s katerimi določi seznam ustreznih in pomembnih informacij iz prvih dveh pododstavkov tega odstavka. Komisija predvsem zagotovi, da na splošno upravljavci, zlasti pa mali kmetje, organizacije pridelovalcev in zadruge, zaradi zagotavljanja teh informacij niso prekomerno upravno obremenjeni.“; |
| --- | --- | --- |

4.

člen 7c se spremeni:

(a)

v odstavku 3 se tretji pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Komisija sprejme izvedbene akte v skladu s postopkom pregleda iz člena 11(3), s katerimi določi seznam ustreznih in pomembnih informacij iz prvih dveh pododstavkov tega odstavka. Komisija predvsem zagotovi, da na splošno upravljavci, zlasti pa mali kmetje, organizacije pridelovalcev in zadruge, zaradi zagotavljanja teh informacij niso prekomerno upravno obremenjeni.“;

| (b) | v odstavku 5 se dodata naslednja pododstavka:
  „Prostovoljni sistemi iz odstavka 4 (v nadaljnjem besedilu: prostovoljni sistemi) redno in vsaj enkrat letno objavijo seznam svojih organov za certificiranje, ki opravljajo neodvisne revizije, pri čemer za vsak tak organ navedejo, kateri subjekt ali nacionalni javni organ ga je priznal in kateri subjekt ali nacionalni javni organ ga nadzoruje.
  Zlasti za preprečevanje goljufij lahko Komisija na podlagi analize tveganja ali poročil iz drugega pododstavka odstavka 6 tega člena opredeli standarde za neodvisno revizijo, od vseh prostovoljnih sistemov pa zahteva, da jih uporabljajo. To stori z izvedbenimi akti, sprejetimi v skladu s postopkom pregleda iz člena 11(3). V takih aktih se določi časovni okvir, v katerem morajo prostovoljni sistemi uveljaviti navedene standarde. Komisija lahko razveljavi odločitve o priznanju prostovoljnih sistemov, če ti sistemi ne izvajajo takih standardov v določenem časovnem okviru.“; |
| --- | --- |

(b)

v odstavku 5 se dodata naslednja pododstavka:

„Prostovoljni sistemi iz odstavka 4 (v nadaljnjem besedilu: prostovoljni sistemi) redno in vsaj enkrat letno objavijo seznam svojih organov za certificiranje, ki opravljajo neodvisne revizije, pri čemer za vsak tak organ navedejo, kateri subjekt ali nacionalni javni organ ga je priznal in kateri subjekt ali nacionalni javni organ ga nadzoruje.

Zlasti za preprečevanje goljufij lahko Komisija na podlagi analize tveganja ali poročil iz drugega pododstavka odstavka 6 tega člena opredeli standarde za neodvisno revizijo, od vseh prostovoljnih sistemov pa zahteva, da jih uporabljajo. To stori z izvedbenimi akti, sprejetimi v skladu s postopkom pregleda iz člena 11(3). V takih aktih se določi časovni okvir, v katerem morajo prostovoljni sistemi uveljaviti navedene standarde. Komisija lahko razveljavi odločitve o priznanju prostovoljnih sistemov, če ti sistemi ne izvajajo takih standardov v določenem časovnem okviru.“;

| (c) | odstavek 6 se nadomesti z naslednjim:
  „6.   Odločitve v skladu z odstavkom 4 tega člena se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 11(3). Take odločitve veljajo največ pet let.
  Komisija zahteva, da ji vsak prostovoljni sistem, glede katerega sprejme odločitev na podlagi odstavka 4, do 6. oktobra 2016 in nato do 30. aprila vsako leto predloži poročilo, ki obravnava vse točke iz tretjega pododstavka tega odstavka. Poročilo se praviloma nanaša na predhodno koledarsko leto. Prvo poročilo se nanaša na najmanj šest mesecev od 9. septembra 2015. Obveznost predložiti poročilo velja le za prostovoljne sisteme, ki delujejo najmanj 12 mesecev.
  Komisija do 6. aprila 2017 predloži Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo, v katerem preuči poročila iz drugega pododstavka tega odstavka, pregleda izvajanje sporazumov iz odstavka 4 ali prostovoljnih sistemov, glede katerih je sprejela odločitev v skladu s tem členom, in opredeli najboljše prakse. Poročilo temelji na najboljših razpoložljivih informacijah, vključno s tistimi, pridobljenimi v posvetovanjih z deležniki, in na praktičnih izkušnjah pri uporabi zadevnih sporazumov ali sistemov. V poročilu se preuči naslednje: | na splošno:






  (a) | neodvisnost, način in pogostost revizij, tako v zvezi z navedbami o teh vidikih, v dokumentaciji sistema v času, ko je zadevni sistem potrdila Komisija, kot v zvezi z najboljšo prakso v sektorju; |
| --- | --- | --- | --- |

(c)

odstavek 6 se nadomesti z naslednjim:

„6.   Odločitve v skladu z odstavkom 4 tega člena se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 11(3). Take odločitve veljajo največ pet let.

Komisija zahteva, da ji vsak prostovoljni sistem, glede katerega sprejme odločitev na podlagi odstavka 4, do 6. oktobra 2016 in nato do 30. aprila vsako leto predloži poročilo, ki obravnava vse točke iz tretjega pododstavka tega odstavka. Poročilo se praviloma nanaša na predhodno koledarsko leto. Prvo poročilo se nanaša na najmanj šest mesecev od 9. septembra 2015. Obveznost predložiti poročilo velja le za prostovoljne sisteme, ki delujejo najmanj 12 mesecev.

Komisija do 6. aprila 2017 predloži Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo, v katerem preuči poročila iz drugega pododstavka tega odstavka, pregleda izvajanje sporazumov iz odstavka 4 ali prostovoljnih sistemov, glede katerih je sprejela odločitev v skladu s tem členom, in opredeli najboljše prakse. Poročilo temelji na najboljših razpoložljivih informacijah, vključno s tistimi, pridobljenimi v posvetovanjih z deležniki, in na praktičnih izkušnjah pri uporabi zadevnih sporazumov ali sistemov. V poročilu se preuči naslednje:

na splošno:

(a)

neodvisnost, način in pogostost revizij, tako v zvezi z navedbami o teh vidikih, v dokumentaciji sistema v času, ko je zadevni sistem potrdila Komisija, kot v zvezi z najboljšo prakso v sektorju;

| (b) | razpoložljivost, izkušnje in preglednost pri uporabi metod za odkrivanje in odzivanje na nespoštovanje določb, s posebnim poudarkom na reševanju dejanskih ali domnevnih resnih kršitev s strani članov sistema; |
| --- | --- |

(b)

razpoložljivost, izkušnje in preglednost pri uporabi metod za odkrivanje in odzivanje na nespoštovanje določb, s posebnim poudarkom na reševanju dejanskih ali domnevnih resnih kršitev s strani članov sistema;

| (c) | preglednost, zlasti v zvezi z dostopnostjo sistema, razpoložljivostjo prevodov v uradne jezike držav in regij, iz katerih izvirajo surovine, dostopnostjo seznama pooblaščenih subjektov in zadevnih certifikatov ter dostopnostjo revizijskih poročil; |
| --- | --- |

(c)

preglednost, zlasti v zvezi z dostopnostjo sistema, razpoložljivostjo prevodov v uradne jezike držav in regij, iz katerih izvirajo surovine, dostopnostjo seznama pooblaščenih subjektov in zadevnih certifikatov ter dostopnostjo revizijskih poročil;

| (d) | udeležba deležnikov, zlasti kar zadeva posvetovanja z domorodnimi in lokalnimi skupnostmi pred odločanjem, med pripravo in pregledom sistema in revizijami ter odziv na njihove prispevke; |
| --- | --- |

(d)

udeležba deležnikov, zlasti kar zadeva posvetovanja z domorodnimi in lokalnimi skupnostmi pred odločanjem, med pripravo in pregledom sistema in revizijami ter odziv na njihove prispevke;

| (e) | splošna zanesljivost sistema, zlasti v zvezi s pravili o akreditaciji, usposobljenostjo in neodvisnostjo revizorjev ter zadevnih teles sistema; |
| --- | --- |

(e)

splošna zanesljivost sistema, zlasti v zvezi s pravili o akreditaciji, usposobljenostjo in neodvisnostjo revizorjev ter zadevnih teles sistema;

| (f) | tržno posodabljanje sistema, količina certificiranih surovin in biogoriv za vsako državo izvora in vrsto ter število udeležencev; |
| --- | --- |

(f)

tržno posodabljanje sistema, količina certificiranih surovin in biogoriv za vsako državo izvora in vrsto ter število udeležencev;

| (g) | enostavnost in učinkovitost izvajanja sistema za sledenje dokazil o spoštovanju trajnostnih meril, ki jih članu oziroma članom izda sistem, pri čemer je tak sistem namenjen preprečevanju goljufij, zlasti odkrivanju in obravnavi sumov goljufij in drugih nepravilnosti ter nadaljnjemu ukrepanju po njih, po potrebi pa tudi število odkritih goljufij in nepravilnosti; |
| --- | --- |

(g)

enostavnost in učinkovitost izvajanja sistema za sledenje dokazil o spoštovanju trajnostnih meril, ki jih članu oziroma članom izda sistem, pri čemer je tak sistem namenjen preprečevanju goljufij, zlasti odkrivanju in obravnavi sumov goljufij in drugih nepravilnosti ter nadaljnjemu ukrepanju po njih, po potrebi pa tudi število odkritih goljufij in nepravilnosti;

| | in še posebej:






  (h) | možnosti, da bi se subjekte pooblastilo za priznavanje in spremljanje organov za certificiranje; |
| --- | --- | --- |

in še posebej:

(h)

možnosti, da bi se subjekte pooblastilo za priznavanje in spremljanje organov za certificiranje;

| (i) | merila za priznavanje ali akreditacijo organov za certificiranje; |
| --- | --- |

(i)

merila za priznavanje ali akreditacijo organov za certificiranje;

| (j) | pravila o izvajanju spremljanja organov za certificiranje; |
| --- | --- |

(j)

pravila o izvajanju spremljanja organov za certificiranje;

| (k) | načine za lažje ali boljše razširjanje najboljše prakse. |
| --- | --- |

(k)

načine za lažje ali boljše razširjanje najboljše prakse.

Država članica lahko svoj nacionalni sistem priglasi Komisiji. Komisija tak sistem prednostno oceni. Odločitev o tem, ali tak priglašeni nacionalni sistem izpolnjuje pogoje iz te direktive, se sprejme v skladu s postopkom pregleda iz člena 11(3), s čimer se olajša vzajemno dvo- ali večstransko priznavanje sistemov za preverjanje izpolnjevanja trajnostnih meril za biogoriva. Kadar je izpolnjevanje pogojev potrjeno, sistemi, vzpostavljeni v skladu s tem členom, ne zavrnejo medsebojnega priznavanja s sistemom zadevne države članice glede preverjanja izpolnjevanja trajnostnih meril, določenih v členu 7b(2) do (5).“;

| (d) | odstavek 8 se nadomesti z naslednjim:
  „8.   Komisija na zahtevo države članice ali na lastno pobudo pregleda uporabo člena 7b v zvezi z virom biogoriva ter v šestih mesecih po prejemu zahteve in v skladu s postopkom pregleda iz člena 11(3) odloči, ali lahko zadevna država članica biogorivo iz tega vira upošteva za namene člena 7a.“; |
| --- | --- |

(d)

odstavek 8 se nadomesti z naslednjim:

„8.   Komisija na zahtevo države članice ali na lastno pobudo pregleda uporabo člena 7b v zvezi z virom biogoriva ter v šestih mesecih po prejemu zahteve in v skladu s postopkom pregleda iz člena 11(3) odloči, ali lahko zadevna država članica biogorivo iz tega vira upošteva za namene člena 7a.“;

| 5. | člen 7d se spremeni:






  (a) | odstavki 3, 4 in 5 se nadomestijo z naslednjim:
  „3.   Komisiji se lahko posredujejo podatki o tipičnih emisijah toplogrednih plinov iz pridelave kmetijskih surovin, ki so v primeru držav članic navedeni v poročilih iz odstavka 2, v primeru ozemelj zunaj Unije pa v poročilih, ki so enakovredna poročilom iz odstavka 2 in ki jih pripravijo pristojni organi.
  4.   Komisija lahko z izvedbenim aktom, sprejetim v skladu s postopkom pregleda iz člena 11(3), odloči, da poročila iz odstavka 3 tega člena vsebujejo točne podatke za namene merjenja emisij toplogrednih plinov, povezanih s pridelavo surovin za biogoriva, ki se običajno proizvajajo na navedenih območjih za namene člena 7b(2).
  5.   Komisija najpozneje do 31. decembra 2012 in nato vsaki dve leti pripravi in objavi poročilo o ocenjenih tipičnih in privzetih vrednostih iz delov B in E Priloge IV, pri čemer upošteva zlasti emisije toplogrednih plinov, ki jih povzročata promet in predelava.
  Če je iz poročil iz prvega pododstavka razvidno, da bi bilo na podlagi najnovejših znanstvenih dokazov morda treba prilagoditi ocenjene tipične in privzete vrednosti iz delov B in E Priloge IV, Komisija po potrebi predloži zakonodajni predlog Evropskemu parlamentu in Svetu.“; |
| --- | --- | --- |

5.

člen 7d se spremeni:

(a)

odstavki 3, 4 in 5 se nadomestijo z naslednjim:

„3.   Komisiji se lahko posredujejo podatki o tipičnih emisijah toplogrednih plinov iz pridelave kmetijskih surovin, ki so v primeru držav članic navedeni v poročilih iz odstavka 2, v primeru ozemelj zunaj Unije pa v poročilih, ki so enakovredna poročilom iz odstavka 2 in ki jih pripravijo pristojni organi.

4.   Komisija lahko z izvedbenim aktom, sprejetim v skladu s postopkom pregleda iz člena 11(3), odloči, da poročila iz odstavka 3 tega člena vsebujejo točne podatke za namene merjenja emisij toplogrednih plinov, povezanih s pridelavo surovin za biogoriva, ki se običajno proizvajajo na navedenih območjih za namene člena 7b(2).

5.   Komisija najpozneje do 31. decembra 2012 in nato vsaki dve leti pripravi in objavi poročilo o ocenjenih tipičnih in privzetih vrednostih iz delov B in E Priloge IV, pri čemer upošteva zlasti emisije toplogrednih plinov, ki jih povzročata promet in predelava.

Če je iz poročil iz prvega pododstavka razvidno, da bi bilo na podlagi najnovejših znanstvenih dokazov morda treba prilagoditi ocenjene tipične in privzete vrednosti iz delov B in E Priloge IV, Komisija po potrebi predloži zakonodajni predlog Evropskemu parlamentu in Svetu.“;

| (b) | odstavek 6 se črta; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 6 se črta;

| (c) | v odstavku 7 se prvi, drugi in tretji pododstavek nadomestijo z naslednjim:
  „7.   Komisija pregleduje Prilogo IV, da se v utemeljenih primerih dodajo vrednosti za nove postopke proizvodnje biogoriv iz iste surovine ali drugih surovin. Pri pregledu preuči, ali bi bilo treba spremeniti tudi metodologijo, določeno v delu C Priloge IV, zlasti glede:






  — | metode upoštevanja odpadkov in ostankov, |
| --- | --- | --- |

(c)

v odstavku 7 se prvi, drugi in tretji pododstavek nadomestijo z naslednjim:

„7.   Komisija pregleduje Prilogo IV, da se v utemeljenih primerih dodajo vrednosti za nove postopke proizvodnje biogoriv iz iste surovine ali drugih surovin. Pri pregledu preuči, ali bi bilo treba spremeniti tudi metodologijo, določeno v delu C Priloge IV, zlasti glede:

—

metode upoštevanja odpadkov in ostankov,

| — | metode upoštevanja soproizvodov, |
| --- | --- |

—

metode upoštevanja soproizvodov,

| — | metode upoštevanja soproizvodnje in |
| --- | --- |

—

metode upoštevanja soproizvodnje in

| — | statusa soproizvoda, dodeljenega ostankom kmetijskih pridelkov. |
| --- | --- |

—

statusa soproizvoda, dodeljenega ostankom kmetijskih pridelkov.

Privzete vrednosti za biodizel iz odpadnega rastlinskega ali živalskega olja se čim prej pregledajo. Če je iz pregleda Komisije razvidno, da bi bilo treba spremeniti Prilogo IV, se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 10a, s katerimi v dele A, B, D in E Priloge IV doda, nikakor pa ne odvzame ali spremeni, ocenjene tipične in privzete vrednosti za postopke proizvodnje biogoriv, za katera posebne vrednosti še niso vključene v navedeno prilogo.“;

| (d) | odstavek 8 se nadomesti z naslednjim:
  „8.   Kadar je treba zagotoviti enotno uporabo točke 9 dela C Priloge IV, lahko Komisija sprejme izvedbene akte, s katerimi določi podrobne tehnične specifikacije in opredelitve. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 11(3).“; |
| --- | --- |

(d)

odstavek 8 se nadomesti z naslednjim:

„8.   Kadar je treba zagotoviti enotno uporabo točke 9 dela C Priloge IV, lahko Komisija sprejme izvedbene akte, s katerimi določi podrobne tehnične specifikacije in opredelitve. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 11(3).“;

| 6. | v členu 7e se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:
  „2.   Poročila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu iz člena 7b(7), člena 7c(2), člena 7c(9) ter člena 7d(4) in (5), kot tudi poročila in informacije, predložene v skladu s prvim in petim pododstavkom člena 7c(3) in členom 7d(2), se pripravijo in posredujejo za namene Direktive 2009/28/ES in te direktive.“; |
| --- | --- |

6.

v členu 7e se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

„2.   Poročila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu iz člena 7b(7), člena 7c(2), člena 7c(9) ter člena 7d(4) in (5), kot tudi poročila in informacije, predložene v skladu s prvim in petim pododstavkom člena 7c(3) in členom 7d(2), se pripravijo in posredujejo za namene Direktive 2009/28/ES in te direktive.“;

| 7. | člen 8 se spremeni:






  (a) | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:
  „1.   Države članice skladnost motornih bencinov in dizelskih goriv z zahtevami iz členov 3 in 4 spremljajo na osnovi analiznih metod, navedenih v Prilogi I oziroma II.“; |
| --- | --- | --- |

7.

člen 8 se spremeni:

(a)

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Države članice skladnost motornih bencinov in dizelskih goriv z zahtevami iz členov 3 in 4 spremljajo na osnovi analiznih metod, navedenih v Prilogi I oziroma II.“;

| (b) | odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:
  „3.   Države članice vsako leto do 31. avgusta predložijo poročilo o nacionalnih podatkih o kakovosti goriva za predhodno koledarsko leto. Komisija z izvedbenim aktom, sprejetim v skladu s postopkom pregleda iz člena 11(3), določi skupni format za predložitev povzetka nacionalnih podatkov o kakovosti goriva. Prvo poročilo se predloži do 30. junija 2002. Od 1. januarja 2004 se za to poročilo uporabi format, opisan v ustreznem evropskem standardu. Države članice poročajo tudi o skupnih količinah motornega bencina in dizelskega goriva, trženih na njihovem ozemlju, ter o trženih količinah neosvinčenega motornega bencina in dizelskega goriva z mejno vsebnostjo žvepla 10 mg/kg. Poleg tega na ustrezno uravnoteženi geografski osnovi letno poročajo tudi o razpoložljivosti motornega bencina in dizelskega goriva z mejno vsebnostjo žvepla 10 mg/kg, ki se tržita na njihovih ozemljih.“; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

„3.   Države članice vsako leto do 31. avgusta predložijo poročilo o nacionalnih podatkih o kakovosti goriva za predhodno koledarsko leto. Komisija z izvedbenim aktom, sprejetim v skladu s postopkom pregleda iz člena 11(3), določi skupni format za predložitev povzetka nacionalnih podatkov o kakovosti goriva. Prvo poročilo se predloži do 30. junija 2002. Od 1. januarja 2004 se za to poročilo uporabi format, opisan v ustreznem evropskem standardu. Države članice poročajo tudi o skupnih količinah motornega bencina in dizelskega goriva, trženih na njihovem ozemlju, ter o trženih količinah neosvinčenega motornega bencina in dizelskega goriva z mejno vsebnostjo žvepla 10 mg/kg. Poleg tega na ustrezno uravnoteženi geografski osnovi letno poročajo tudi o razpoložljivosti motornega bencina in dizelskega goriva z mejno vsebnostjo žvepla 10 mg/kg, ki se tržita na njihovih ozemljih.“;

| 8. | v členu 8a se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:
  „3.   Glede na oceno, izvedeno z uporabo preskusne metodologije iz odstavka 1, lahko Evropski parlament in Svet na podlagi zakonodajnega predloga Komisije revidirata omejitev za vsebnost MMT v gorivu iz odstavka 2.“; |
| --- | --- |

8.

v členu 8a se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:

„3.   Glede na oceno, izvedeno z uporabo preskusne metodologije iz odstavka 1, lahko Evropski parlament in Svet na podlagi zakonodajnega predloga Komisije revidirata omejitev za vsebnost MMT v gorivu iz odstavka 2.“;

| 9. | v členu 9(1) se doda naslednja točka:






  „(k) | postopke proizvodnje, količine in emisije toplogrednih plinov v življenjskem ciklu goriva na enoto energije iz goriva, vključno z okvirnimi povprečnimi vrednostmi ocenjenih emisij zaradi posredne spremembe rabe zemljišč in s tem povezanim razponom iz analize občutljivosti, kot je določeno v Prilogi V za biogoriva, porabljena v Uniji. Komisija javno objavi podatke o okvirnih povprečnih vrednostih ocenjenih emisij zaradi posredne spremembe rabe zemljišč in s tem povezanim razponom iz analize občutljivosti.“; |
| --- | --- | --- |

9.

v členu 9(1) se doda naslednja točka:

„(k)

postopke proizvodnje, količine in emisije toplogrednih plinov v življenjskem ciklu goriva na enoto energije iz goriva, vključno z okvirnimi povprečnimi vrednostmi ocenjenih emisij zaradi posredne spremembe rabe zemljišč in s tem povezanim razponom iz analize občutljivosti, kot je določeno v Prilogi V za biogoriva, porabljena v Uniji. Komisija javno objavi podatke o okvirnih povprečnih vrednostih ocenjenih emisij zaradi posredne spremembe rabe zemljišč in s tem povezanim razponom iz analize občutljivosti.“;

| 10. | člen 10 se spremeni:






  (a) | naslov se nadomesti z naslednjim:
  „Postopek za prilagoditev dovoljenih analitičnih metod in dovoljena odstopanja parnega tlaka“; |
| --- | --- | --- |

10.

člen 10 se spremeni:

(a)

naslov se nadomesti z naslednjim:

„Postopek za prilagoditev dovoljenih analitičnih metod in dovoljena odstopanja parnega tlaka“;

| (b) | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:
  „1.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 10a v obsegu, ki je nujen za prilagoditev dovoljenih analitičnih metod, da se zagotovi usklajenost z revizijami evropskih standardov iz Priloge I ali II. Na Komisijo se prenese tudi pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 10a za prilagoditev dovoljenih odstopanj parnega tlaka v kPa za vsebnost etanola v motornem bencinu, določenih v Prilogi III, znotraj mejne vrednosti iz prvega pododstavka člena 3(4). Taki delegirani akti ne posegajo v odstopanje, odobreno v skladu s členom 3(4).“; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 10a v obsegu, ki je nujen za prilagoditev dovoljenih analitičnih metod, da se zagotovi usklajenost z revizijami evropskih standardov iz Priloge I ali II. Na Komisijo se prenese tudi pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 10a za prilagoditev dovoljenih odstopanj parnega tlaka v kPa za vsebnost etanola v motornem bencinu, določenih v Prilogi III, znotraj mejne vrednosti iz prvega pododstavka člena 3(4). Taki delegirani akti ne posegajo v odstopanje, odobreno v skladu s členom 3(4).“;

| 11. | vstavi se naslednji člen:
  „Člen 10a
  Izvajanje pooblastila
  1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.
  2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 7a(6), člena 7d(7) in člena 10(1) se prenese na Komisijo za obdobje petih let od 5. oktobra 2015.
  3.   Prenos pooblastila iz člena 7a(6), člena 7d(7) in člena 10(1) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.
  4.   Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.
  5.   Delegirani akt, sprejet na podlagi člena 7a(6), člena 7d(7) oziroma člena 10(1), začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.“; |
| --- | --- |

11.

vstavi se naslednji člen:

„Člen 10a

Izvajanje pooblastila

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 7a(6), člena 7d(7) in člena 10(1) se prenese na Komisijo za obdobje petih let od 5. oktobra 2015.

3.   Prenos pooblastila iz člena 7a(6), člena 7d(7) in člena 10(1) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.   Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

5.   Delegirani akt, sprejet na podlagi člena 7a(6), člena 7d(7) oziroma člena 10(1), začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.“;

| 12. | člen 11 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 11
  Postopek v odboru
  1.   Komisiji pomaga Odbor za kakovost goriva, razen v primerih iz odstavka 2. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (9).
  2.   Komisiji pri zadevah, povezanih s trajnostjo biogoriv iz členov 7b, 7c in 7d, pomaga Odbor za trajnost biogoriv in tekočih biogoriv iz člena 25(2) Direktive 2009/28/ES. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.
  3.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.
  Kadar odbora ne podata mnenja, Komisija osnutka izvedbenega akta ne sprejme in se uporabi tretji pododstavek člena 5(4) Uredbe (EU) št. 182/2011.

  (9)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).“;" |
| --- | --- |

12.

člen 11 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 11

Postopek v odboru

1.   Komisiji pomaga Odbor za kakovost goriva, razen v primerih iz odstavka 2. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (9).

2.   Komisiji pri zadevah, povezanih s trajnostjo biogoriv iz členov 7b, 7c in 7d, pomaga Odbor za trajnost biogoriv in tekočih biogoriv iz člena 25(2) Direktive 2009/28/ES. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

3.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

Kadar odbora ne podata mnenja, Komisija osnutka izvedbenega akta ne sprejme in se uporabi tretji pododstavek člena 5(4) Uredbe (EU) št. 182/2011.

(9)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).“;"

| 13. | Priloga IV se spremeni in Priloga V se doda v skladu s Prilogo I k tej direktivi. |
| --- | --- |

13.

Priloga IV se spremeni in Priloga V se doda v skladu s Prilogo I k tej direktivi.

Člen 2

Spremembe Direktive 2009/28/ES

Direktiva 2009/28/ES se spremeni:

| 1. | v členu 2 se v drugem odstavku dodajo naslednje točke:






  „(p) | ‚odpadki‘ so opredeljeni kakor v členu 3(1) Direktive 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta (10); v tej opredelitvi niso zajete snovi, ki so bile namerno spremenjene ali onesnažene, da bi ustrezale tej opredelitvi; |
| --- | --- | --- |

1.

v členu 2 se v drugem odstavku dodajo naslednje točke:

„(p)

‚odpadki‘ so opredeljeni kakor v členu 3(1) Direktive 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta (10); v tej opredelitvi niso zajete snovi, ki so bile namerno spremenjene ali onesnažene, da bi ustrezale tej opredelitvi;

| (q) | ‚poljščine z visoko vsebnostjo škroba‘ pomenijo poljščine, večinoma žitarice (ne glede na to, ali se uporabijo le zrna ali pa se uporabi cela rastlina, kot v primeru silažne koruze), gomoljnice in korenovke (kot so krompir, topinambur, sladki krompir, maniok in jam) ter stebelne gomoljnice (kot sta kolokazija in malanga); |
| --- | --- |

(q)

‚poljščine z visoko vsebnostjo škroba‘ pomenijo poljščine, večinoma žitarice (ne glede na to, ali se uporabijo le zrna ali pa se uporabi cela rastlina, kot v primeru silažne koruze), gomoljnice in korenovke (kot so krompir, topinambur, sladki krompir, maniok in jam) ter stebelne gomoljnice (kot sta kolokazija in malanga);

| (r) | ‚lesna celuloza‘ pomeni material, sestavljen iz lignina, celuloze in hemiceluloze, kot so biomasa, pridobljena iz gozdov, gozdne energijske poljščine ter ostanki in odpadki iz gozdarstva; |
| --- | --- |

(r)

‚lesna celuloza‘ pomeni material, sestavljen iz lignina, celuloze in hemiceluloze, kot so biomasa, pridobljena iz gozdov, gozdne energijske poljščine ter ostanki in odpadki iz gozdarstva;

| (s) | ‚neživilska celuloza‘ pomeni surovine, ki so pretežno sestavljene iz celuloze in hemiceluloze ter imajo nižjo vsebnost lignina kot lesna celuloza; vključuje ostanke poljščin, ki se uporabljajo za živila in krmo (kot so slama, koruzna stebla, ličje in lupine), travnate energijske poljščine z nizko vsebnostjo škroba (kot so ljuljka, proso, miskant in navadna kanela ter pokrovne poljščine pred in za glavnimi poljščinami), industrijske ostanke (vključno z ostanki poljščin, ki se uporabljajo za živila in krmo, potem ko so bili izločeni rastlinska olja, sladkorji, škrob in proteini) in materiale iz bioloških odpadkov; |
| --- | --- |

(s)

‚neživilska celuloza‘ pomeni surovine, ki so pretežno sestavljene iz celuloze in hemiceluloze ter imajo nižjo vsebnost lignina kot lesna celuloza; vključuje ostanke poljščin, ki se uporabljajo za živila in krmo (kot so slama, koruzna stebla, ličje in lupine), travnate energijske poljščine z nizko vsebnostjo škroba (kot so ljuljka, proso, miskant in navadna kanela ter pokrovne poljščine pred in za glavnimi poljščinami), industrijske ostanke (vključno z ostanki poljščin, ki se uporabljajo za živila in krmo, potem ko so bili izločeni rastlinska olja, sladkorji, škrob in proteini) in materiale iz bioloških odpadkov;

| (t) | ‚ostanek iz predelave‘ pomeni snov, ki ni eden od končnih proizvodov, ki so neposredni cilj proizvodnega postopka; ni primarni cilj proizvodnega postopka in postopek ni bil namerno spremenjen zaradi njegove proizvodnje; |
| --- | --- |

(t)

‚ostanek iz predelave‘ pomeni snov, ki ni eden od končnih proizvodov, ki so neposredni cilj proizvodnega postopka; ni primarni cilj proizvodnega postopka in postopek ni bil namerno spremenjen zaradi njegove proizvodnje;

| (u) | ‚obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora, namenjena uporabi v prometu‘ pomenijo tekoča ali plinasta goriva, ki niso biogoriva in katerih energijska vsebnost izhaja iz obnovljivih virov energije, ki ni biomasa, ter se uporabljajo v prometu; |
| --- | --- |

(u)

‚obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora, namenjena uporabi v prometu‘ pomenijo tekoča ali plinasta goriva, ki niso biogoriva in katerih energijska vsebnost izhaja iz obnovljivih virov energije, ki ni biomasa, ter se uporabljajo v prometu;

| (v) | ‚ostanki iz kmetijstva, akvakulture, ribištva in gozdarstva‘ pomenijo ostanke, ki neposredno nastajajo v kmetijstvu, akvakulturi, ribištvu in gozdarstvu, in ne zajemajo ostankov, ki nastajajo v z njimi povezanih panogah ali predelavi; |
| --- | --- |

(v)

‚ostanki iz kmetijstva, akvakulture, ribištva in gozdarstva‘ pomenijo ostanke, ki neposredno nastajajo v kmetijstvu, akvakulturi, ribištvu in gozdarstvu, in ne zajemajo ostankov, ki nastajajo v z njimi povezanih panogah ali predelavi;

| (w) | ‚biogoriva in tekoča biogoriva z nizkim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč‘ pomenijo biogoriva in tekoča biogoriva, katerih surovine so bile proizvedene v okviru sistemov, ki zmanjšujejo izpodrivanje proizvodnje za druge namene, kot je proizvodnja biogoriv in tekočih biogoriv, in v skladu s trajnostnimi merili za biogoriva in tekoča biogoriva iz člena 17. |
| --- | --- |

(w)

‚biogoriva in tekoča biogoriva z nizkim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč‘ pomenijo biogoriva in tekoča biogoriva, katerih surovine so bile proizvedene v okviru sistemov, ki zmanjšujejo izpodrivanje proizvodnje za druge namene, kot je proizvodnja biogoriv in tekočih biogoriv, in v skladu s trajnostnimi merili za biogoriva in tekoča biogoriva iz člena 17.

(10)  Direktiva 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o odpadkih in razveljavitvi nekaterih direktiv (UL L 312, 22.11.2008, str. 3).“;"

| 2. | člen 3 se spremeni:






  (a) | v odstavku 1 se doda naslednji pododstavek:
  „Zaradi izpolnitve ciljev iz prvega pododstavka tega odstavka največji skupni prispevek iz biogoriv in drugih tekočih biogoriv, proizvedenih iz žitaric in drugih poljščin z visoko vsebnostjo škroba, rastlin za pridelavo sladkorja in oljnic ter iz poljščin, ki se na kmetijskih zemljiščih pridelujejo kot glavne poljščine predvsem za energetske namene, ne presega količine energije, ki ustreza največjemu prispevku iz odstavka 4(d).“; |
| --- | --- | --- |

2.

člen 3 se spremeni:

(a)

v odstavku 1 se doda naslednji pododstavek:

„Zaradi izpolnitve ciljev iz prvega pododstavka tega odstavka največji skupni prispevek iz biogoriv in drugih tekočih biogoriv, proizvedenih iz žitaric in drugih poljščin z visoko vsebnostjo škroba, rastlin za pridelavo sladkorja in oljnic ter iz poljščin, ki se na kmetijskih zemljiščih pridelujejo kot glavne poljščine predvsem za energetske namene, ne presega količine energije, ki ustreza največjemu prispevku iz odstavka 4(d).“;

| (b) | v odstavku 4 se drugi pododstavek spremeni:






  (i) | točka (a) se nadomesti z naslednjim:






  „(a) | pri izračunu imenovalca, namreč skupne porabe energije v prometu za namene prvega pododstavka, se upoštevajo samo motorni bencin, dizelsko gorivo in biogoriva, porabljeni v cestnem in železniškem prometu, in električna energija, vključno z električno energijo, porabljeno za proizvodnjo obnovljivih tekočih in plinastih goriv nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu;“; |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

v odstavku 4 se drugi pododstavek spremeni:

(i)

točka (a) se nadomesti z naslednjim:

„(a)

pri izračunu imenovalca, namreč skupne porabe energije v prometu za namene prvega pododstavka, se upoštevajo samo motorni bencin, dizelsko gorivo in biogoriva, porabljeni v cestnem in železniškem prometu, in električna energija, vključno z električno energijo, porabljeno za proizvodnjo obnovljivih tekočih in plinastih goriv nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu;“;

| (ii) | v točki (b) se doda naslednji stavek:
  „Ta točka ne posega v točko (d) tega odstavka in člen 17(1)(a);“; |
| --- | --- |

(ii)

v točki (b) se doda naslednji stavek:

„Ta točka ne posega v točko (d) tega odstavka in člen 17(1)(a);“;

| (iii) | točka (c) se nadomesti z naslednjim:






  „(c) | države članice se lahko odločijo, da bodo pri izračunu prispevka električne energije, proizvedene iz obnovljivih virov in porabljene v vseh vrstah električnih vozil ter za proizvodnjo obnovljivih tekočih in plinastih goriv nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, za namene točk (a) in (b) uporabile povprečni delež električne energije iz obnovljivih virov energije v Uniji ali delež električne energije iz obnovljivih virov energije v svoji državi, izmerjen dve leti pred zadevnim letom. Poleg tega pri izračunu porabe električne energije iz obnovljivih virov energije v električnem železniškem prometu ta poraba šteje za 2,5-kratno energijsko vsebnost dovedene električne energije iz obnovljivih virov energije. Pri izračunu porabe električne energije iz obnovljivih virov energije v električnih cestnih vozilih iz točke (b) ta poraba šteje za 5-kratno energijsko vsebnost dovedene električne energije iz obnovljivih virov energije;“; |
| --- | --- | --- |

(iii)

točka (c) se nadomesti z naslednjim:

„(c)

države članice se lahko odločijo, da bodo pri izračunu prispevka električne energije, proizvedene iz obnovljivih virov in porabljene v vseh vrstah električnih vozil ter za proizvodnjo obnovljivih tekočih in plinastih goriv nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, za namene točk (a) in (b) uporabile povprečni delež električne energije iz obnovljivih virov energije v Uniji ali delež električne energije iz obnovljivih virov energije v svoji državi, izmerjen dve leti pred zadevnim letom. Poleg tega pri izračunu porabe električne energije iz obnovljivih virov energije v električnem železniškem prometu ta poraba šteje za 2,5-kratno energijsko vsebnost dovedene električne energije iz obnovljivih virov energije. Pri izračunu porabe električne energije iz obnovljivih virov energije v električnih cestnih vozilih iz točke (b) ta poraba šteje za 5-kratno energijsko vsebnost dovedene električne energije iz obnovljivih virov energije;“;

| (iv) | dodajo se naslednje točke:






  „(d) | pri izračunu biogoriv v števcu delež energije iz biogoriv, proizvedenih iz žitaric in drugih poljščin z visoko vsebnostjo škroba, rastlin za pridelavo sladkorja in oljnic ter iz poljščin, ki se na kmetijskih zemljiščih pridelujejo kot glavne poljščine predvsem za energetske namene, ne presega 7 % končne porabe energije v prometu v državah članicah leta 2020.
  Biogoriva, proizvedena iz surovin, navedenih v Prilogi IX, ne štejejo v mejno vrednost iz prvega pododstavka te točke.
  Države članice lahko določijo, da v mejno vrednost iz prvega pododstavka te točke ne šteje delež energije iz biogoriv, proizvedenih iz poljščin, ki se na kmetijskih zemljiščih pridelujejo kot glavne poljščine predvsem za energetske namene in ki niso žitarice in druge poljščine z visoko vsebnostjo škroba, rastline za pridelavo sladkorja in oljnice, in sicer pod pogojem, da:






  (i) | se je v skladu s členom 18 preverilo izpolnjevanje trajnostnih meril iz člena 17(2) do (5) in |
| --- | --- | --- | --- |

(iv)

dodajo se naslednje točke:

„(d)

pri izračunu biogoriv v števcu delež energije iz biogoriv, proizvedenih iz žitaric in drugih poljščin z visoko vsebnostjo škroba, rastlin za pridelavo sladkorja in oljnic ter iz poljščin, ki se na kmetijskih zemljiščih pridelujejo kot glavne poljščine predvsem za energetske namene, ne presega 7 % končne porabe energije v prometu v državah članicah leta 2020.

Biogoriva, proizvedena iz surovin, navedenih v Prilogi IX, ne štejejo v mejno vrednost iz prvega pododstavka te točke.

Države članice lahko določijo, da v mejno vrednost iz prvega pododstavka te točke ne šteje delež energije iz biogoriv, proizvedenih iz poljščin, ki se na kmetijskih zemljiščih pridelujejo kot glavne poljščine predvsem za energetske namene in ki niso žitarice in druge poljščine z visoko vsebnostjo škroba, rastline za pridelavo sladkorja in oljnice, in sicer pod pogojem, da:

(i)

se je v skladu s členom 18 preverilo izpolnjevanje trajnostnih meril iz člena 17(2) do (5) in

| (ii) | da so bile te poljščine pridelane na zemljiščih, ki spadajo v točko 8 dela C Priloge V in je pri izračunu emisij toplogrednih plinov upoštevana ustrezna dodatna vrednost ‚eB‘ iz točke 7 dela C Priloge V, da se dokaže skladnost s členom 17(2); |
| --- | --- |

(ii)

da so bile te poljščine pridelane na zemljiščih, ki spadajo v točko 8 dela C Priloge V in je pri izračunu emisij toplogrednih plinov upoštevana ustrezna dodatna vrednost ‚eB‘ iz točke 7 dela C Priloge V, da se dokaže skladnost s členom 17(2);

| (e) | vsaka država članica si prizadeva uresničiti cilj, da se na njenem ozemlju potroši minimalna raven biogoriv iz surovin in drugih goriv, navedenih v delu A Priloge IX. Vsaka država članica v ta namen določi nacionalni cilj, ki si ga prizadeva uresničiti do 6. aprila 2017. Referenčna vrednost za ta cilj je 0,5 odstotne točke v energijski vsebnosti deleža energije iz obnovljivih virov v vseh oblikah prometa v letu 2020 iz prvega pododstavka, ki se doseže z biogorivi, proizvedenimi iz surovin, in drugimi gorivi iz dela A Priloge IX. Poleg tega v nacionalni cilj lahko štejejo biogoriva iz surovin, ki niso uvrščene na seznam iz Priloge IX in so jih pristojni nacionalni organi opredelili kot odpadke, ostanke, neživilsko celulozo ali lesno celulozo in so se uporabljale v obstoječih obratih pred sprejetjem Direktive (EU) 2015/1513 Evropskega parlamenta in Sveta (11).
  Države članice lahko določijo nacionalni cilj, nižji od referenčne vrednosti 0,5 odstotne točke, iz enega ali več naslednjih razlogov:






  (i) | objektivnih dejavnikov, kot so omejena zmožnost trajnostne proizvodnje biogoriv iz surovin in drugih goriv, navedenih v delu A Priloge IX, ali omejena razpoložljivost stroškovno učinkovitih biogoriv na trgu; |
| --- | --- | --- |

(e)

vsaka država članica si prizadeva uresničiti cilj, da se na njenem ozemlju potroši minimalna raven biogoriv iz surovin in drugih goriv, navedenih v delu A Priloge IX. Vsaka država članica v ta namen določi nacionalni cilj, ki si ga prizadeva uresničiti do 6. aprila 2017. Referenčna vrednost za ta cilj je 0,5 odstotne točke v energijski vsebnosti deleža energije iz obnovljivih virov v vseh oblikah prometa v letu 2020 iz prvega pododstavka, ki se doseže z biogorivi, proizvedenimi iz surovin, in drugimi gorivi iz dela A Priloge IX. Poleg tega v nacionalni cilj lahko štejejo biogoriva iz surovin, ki niso uvrščene na seznam iz Priloge IX in so jih pristojni nacionalni organi opredelili kot odpadke, ostanke, neživilsko celulozo ali lesno celulozo in so se uporabljale v obstoječih obratih pred sprejetjem Direktive (EU) 2015/1513 Evropskega parlamenta in Sveta (11).

Države članice lahko določijo nacionalni cilj, nižji od referenčne vrednosti 0,5 odstotne točke, iz enega ali več naslednjih razlogov:

(i)

objektivnih dejavnikov, kot so omejena zmožnost trajnostne proizvodnje biogoriv iz surovin in drugih goriv, navedenih v delu A Priloge IX, ali omejena razpoložljivost stroškovno učinkovitih biogoriv na trgu;

| (ii) | posebnih tehničnih ali podnebnih značilnosti nacionalnega trga goriv, namenjenih uporabi v prometu, kot sta sestava in stanje cestnega voznega parka, ali |
| --- | --- |

(ii)

posebnih tehničnih ali podnebnih značilnosti nacionalnega trga goriv, namenjenih uporabi v prometu, kot sta sestava in stanje cestnega voznega parka, ali

| (iii) | nacionalnih politik, v skladu s katerimi se dodeljujejo ustrezna finančna sredstva za spodbujanje energetske učinkovitosti in uporabe električne energije iz obnovljivih virov energije v prometu. |
| --- | --- |

(iii)

nacionalnih politik, v skladu s katerimi se dodeljujejo ustrezna finančna sredstva za spodbujanje energetske učinkovitosti in uporabe električne energije iz obnovljivih virov energije v prometu.

Pri določanju nacionalnih ciljev države članice zagotovijo razpoložljive informacije o količinah biogoriv, porabljenih iz surovin in drugih goriv, navedenih v delu A Priloge IX.

Pri določanju politik za spodbujanje proizvodnje biogoriv iz surovin, navedenih v Prilogi IX, države članice upoštevajo hierarhijo odpadkov, kot je vzpostavljena v členu 4 Direktive 2008/98/ES, vključno z določbami o upoštevanju življenjskega cikla pri splošnih vplivih nastajanja različnih tokov odpadkov in ravnanja z njimi.

Komisija v skladu s členom 24 te direktive objavi:

| — | nacionalne cilje držav članic, |
| --- | --- |

—

nacionalne cilje držav članic,

| — | kadar so na voljo, načrte držav članic za uresničevanje nacionalnih ciljev, |
| --- | --- |

—

kadar so na voljo, načrte držav članic za uresničevanje nacionalnih ciljev,

| — | kadar je ustrezno, razloge za odstopanje nacionalnih ciljev držav članic od referenčne vrednosti, ki je bila uradno sporočena v skladu s členom 4(2) Direktive (EU) 2015/1513, in |
| --- | --- |

—

kadar je ustrezno, razloge za odstopanje nacionalnih ciljev držav članic od referenčne vrednosti, ki je bila uradno sporočena v skladu s členom 4(2) Direktive (EU) 2015/1513, in

| — | zbirno poročilo o dosežkih držav članic pri uresničevanju njihovih nacionalnih ciljev; |
| --- | --- |

—

zbirno poročilo o dosežkih držav članic pri uresničevanju njihovih nacionalnih ciljev;

| (f) | za biogoriva, proizvedena iz surovin, navedenih v Prilogi IX, za namene uresničevanja cilja iz prvega pododstavka velja, da imajo dvakratno vrednost njihove energijske vsebnosti. |
| --- | --- |

(f)

za biogoriva, proizvedena iz surovin, navedenih v Prilogi IX, za namene uresničevanja cilja iz prvega pododstavka velja, da imajo dvakratno vrednost njihove energijske vsebnosti.

(11)  Direktiva (EU) 2015/1513 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. septembra 2015 o spremembi Direktive 98/70/ES o kakovosti motornega bencina in dizelskega goriva ter spremembi Direktive 2009/28/ES o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov (UL L 239, 15.9.2015, str. 1).“;"

| (c) | v odstavku 4 se tretji pododstavek nadomesti z naslednjim:
  „Komisija do 31. decembra 2017 po potrebi predstavi predlog, ki pod določenimi pogoji dovoljuje, da se upošteva vsa električna energija iz obnovljivih virov za pogon vseh vrst električnih vozil in proizvodnjo obnovljivih tekočih in plinastih goriv nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu.“; |
| --- | --- |

(c)

v odstavku 4 se tretji pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Komisija do 31. decembra 2017 po potrebi predstavi predlog, ki pod določenimi pogoji dovoljuje, da se upošteva vsa električna energija iz obnovljivih virov za pogon vseh vrst električnih vozil in proizvodnjo obnovljivih tekočih in plinastih goriv nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu.“;

| (d) | doda se naslednji odstavek:
  „5.   Da bi čim bolj zmanjšale tveganje večkratnega prevzema posameznih pošiljk v Uniji, si države članice in Komisija prizadevajo okrepiti sodelovanje med nacionalnimi sistemi ter med nacionalnimi sistemi in prostovoljnimi sistemi, vzpostavljenimi v skladu s členom 18, med drugim tudi z izmenjavo podatkov, kadar je to ustrezno. Da bi preprečile namerno spremembo ali odlaganje materialov, da bi ti spadali v Prilogo IX, države članice spodbujajo razvoj in uporabo sistemov sledenja surovin in biogoriv, ki se pridelujejo iz njih, vzdolž celotne vrednostne verige. Države članice zagotovijo, da se po odkritju goljufije sprejmejo ustrezni ukrepi. Države članice o sprejetih ukrepih poročajo do 31. decembra 2017 in nato vsaki dve leti, če v svojih poročilih o napredku pri spodbujanju in uporabi energije iz obnovljivih virov, pripravljenih v skladu s členom 22(1)(d), niso predložile enakovrednih informacij o zanesljivosti in zaščiti pred goljufijami.
  Na Komisijo se prenese pooblastilo, da v skladu s členom 25a sprejme delegirane akte za spremembo seznama surovin iz dela A Priloge IX, in sicer da se na seznam dodajo surovine, ne pa tudi, da se črtajo. Komisija sprejme ločen delegirani akt za vsako surovino, ki se doda na seznam iz dela A Priloge IX. Vsak delegirani akt temelji na analizi najnovejšega znanstvenega in tehničnega napredka ob ustreznem upoštevanju načel hierarhije ravnanja z odpadki, kot je vzpostavljena v Direktivi 2008/98/ES, in utemeljuje zaključek, da zadevna surovina ne ustvarja dodatne potrebe po zemljiščih oziroma ne povzroča večjih izkrivljajočih učinkov na trgih za (stranske) proizvode, odpadke ali ostanke, da zagotavlja pomembne prihranke emisij toplogrednih plinov v primerjavi s fosilnimi gorivi in da ne utegne imeti negativnih posledic za okolje in biotsko raznovrstnost.“; |
| --- | --- |

(d)

doda se naslednji odstavek:

„5.   Da bi čim bolj zmanjšale tveganje večkratnega prevzema posameznih pošiljk v Uniji, si države članice in Komisija prizadevajo okrepiti sodelovanje med nacionalnimi sistemi ter med nacionalnimi sistemi in prostovoljnimi sistemi, vzpostavljenimi v skladu s členom 18, med drugim tudi z izmenjavo podatkov, kadar je to ustrezno. Da bi preprečile namerno spremembo ali odlaganje materialov, da bi ti spadali v Prilogo IX, države članice spodbujajo razvoj in uporabo sistemov sledenja surovin in biogoriv, ki se pridelujejo iz njih, vzdolž celotne vrednostne verige. Države članice zagotovijo, da se po odkritju goljufije sprejmejo ustrezni ukrepi. Države članice o sprejetih ukrepih poročajo do 31. decembra 2017 in nato vsaki dve leti, če v svojih poročilih o napredku pri spodbujanju in uporabi energije iz obnovljivih virov, pripravljenih v skladu s členom 22(1)(d), niso predložile enakovrednih informacij o zanesljivosti in zaščiti pred goljufijami.

Na Komisijo se prenese pooblastilo, da v skladu s členom 25a sprejme delegirane akte za spremembo seznama surovin iz dela A Priloge IX, in sicer da se na seznam dodajo surovine, ne pa tudi, da se črtajo. Komisija sprejme ločen delegirani akt za vsako surovino, ki se doda na seznam iz dela A Priloge IX. Vsak delegirani akt temelji na analizi najnovejšega znanstvenega in tehničnega napredka ob ustreznem upoštevanju načel hierarhije ravnanja z odpadki, kot je vzpostavljena v Direktivi 2008/98/ES, in utemeljuje zaključek, da zadevna surovina ne ustvarja dodatne potrebe po zemljiščih oziroma ne povzroča večjih izkrivljajočih učinkov na trgih za (stranske) proizvode, odpadke ali ostanke, da zagotavlja pomembne prihranke emisij toplogrednih plinov v primerjavi s fosilnimi gorivi in da ne utegne imeti negativnih posledic za okolje in biotsko raznovrstnost.“;

| 3. | v členu 5 se odstavek 5 nadomesti z naslednjim:
  „5.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 25a v zvezi s prilagoditvijo energijske vsebnosti goriv, namenjenih uporabi v prometu, iz Priloge III znanstvenemu in tehničnemu napredku.“; |
| --- | --- |

3.

v členu 5 se odstavek 5 nadomesti z naslednjim:

„5.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 25a v zvezi s prilagoditvijo energijske vsebnosti goriv, namenjenih uporabi v prometu, iz Priloge III znanstvenemu in tehničnemu napredku.“;

| 4. | v členu 6 se odstavka 1 in 2 nadomestita z naslednjim:
  „1.   Države članice lahko sklenejo dogovore o statističnih prenosih določene količine energije iz obnovljivih virov iz ene države članice v drugo in uredijo vse potrebno zanje. Prenesena količina se:






  (a) | odšteje od količine energije iz obnovljivih virov, ki se upošteva pri oceni, ali država članica, ki izvaja prenos, izpolnjuje zahteve iz člena 3(1), (2) in (4), ter |
| --- | --- | --- |

4.

v členu 6 se odstavka 1 in 2 nadomestita z naslednjim:

„1.   Države članice lahko sklenejo dogovore o statističnih prenosih določene količine energije iz obnovljivih virov iz ene države članice v drugo in uredijo vse potrebno zanje. Prenesena količina se:

(a)

odšteje od količine energije iz obnovljivih virov, ki se upošteva pri oceni, ali država članica, ki izvaja prenos, izpolnjuje zahteve iz člena 3(1), (2) in (4), ter

| (b) | doda količini energije iz obnovljivih virov, ki se upošteva pri oceni, ali država članica, ki sprejema prenos, izpolnjuje zahteve iz člena 3(1), (2) in (4). |
| --- | --- |

(b)

doda količini energije iz obnovljivih virov, ki se upošteva pri oceni, ali država članica, ki sprejema prenos, izpolnjuje zahteve iz člena 3(1), (2) in (4).

2.   Ureditve iz odstavka 1 tega člena v zvezi s členom 3(1), (2) in (4) lahko trajajo eno leto ali več let. Komisija je o njih obveščena najpozneje v treh mesecih po koncu vsakega leta, v katerem veljajo. Informacije, poslane Komisiji, vključujejo količino in ceno zadevne energije.“;

| 5. | člen 17 se spremeni:






  (a) | odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:
  „2.   Prihranek emisij toplogrednih plinov zaradi rabe biogoriv in tekočih biogoriv, ki se upošteva za namene odstavka 1, je najmanj 60 % za biogoriva in tekoča biogoriva, proizvedena v obratih, ki so začeli obratovati po 5. oktobru 2015. Za obrat se šteje, da obratuje, če so biogoriva ali tekoča biogoriva fizično proizvedena.
  V primeru obratov, obratujočih 5. oktobra 2015 ali pred tem datumom, se za namene odstavka 1 z biogorivi in tekočimi biogorivi doseže prihranek emisij toplogrednih plinov vsaj 35 % do 31. decembra 2017 ter vsaj 50 % po 1. januarju 2018.
  Prihranek emisij toplogrednih plinov zaradi uporabe biogoriv in tekočih biogoriv se izračuna v skladu s členom 19(1).“; |
| --- | --- | --- |

5.

člen 17 se spremeni:

(a)

odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

„2.   Prihranek emisij toplogrednih plinov zaradi rabe biogoriv in tekočih biogoriv, ki se upošteva za namene odstavka 1, je najmanj 60 % za biogoriva in tekoča biogoriva, proizvedena v obratih, ki so začeli obratovati po 5. oktobru 2015. Za obrat se šteje, da obratuje, če so biogoriva ali tekoča biogoriva fizično proizvedena.

V primeru obratov, obratujočih 5. oktobra 2015 ali pred tem datumom, se za namene odstavka 1 z biogorivi in tekočimi biogorivi doseže prihranek emisij toplogrednih plinov vsaj 35 % do 31. decembra 2017 ter vsaj 50 % po 1. januarju 2018.

Prihranek emisij toplogrednih plinov zaradi uporabe biogoriv in tekočih biogoriv se izračuna v skladu s členom 19(1).“;

| (b) | v odstavku 3 se drugi pododstavek črta; |
| --- | --- |

(b)

v odstavku 3 se drugi pododstavek črta;

| 6. | člen 18 se spremeni:






  (a) | v odstavku 3 se tretji pododstavek nadomesti z naslednjim:
  „Komisija sprejme izvedbene akte v skladu s postopkom pregleda iz člena 25(3), s katerimi določi seznam ustreznih in pomembnih informacij iz prvih dveh pododstavkov tega odstavka. Komisija predvsem zagotovi, da na splošno upravljavci, zlasti pa mali kmetje, organizacije pridelovalcev in zadruge, zaradi zagotavljanja teh informacij niso prekomerno upravno obremenjeni.“; |
| --- | --- | --- |

6.

člen 18 se spremeni:

(a)

v odstavku 3 se tretji pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Komisija sprejme izvedbene akte v skladu s postopkom pregleda iz člena 25(3), s katerimi določi seznam ustreznih in pomembnih informacij iz prvih dveh pododstavkov tega odstavka. Komisija predvsem zagotovi, da na splošno upravljavci, zlasti pa mali kmetje, organizacije pridelovalcev in zadruge, zaradi zagotavljanja teh informacij niso prekomerno upravno obremenjeni.“;

| (b) | v odstavku 4 se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:
  „Komisija lahko odloči, da prostovoljni nacionalni ali mednarodni sistemi, ki določajo standarde za proizvodnjo proizvodov iz biomase, vsebujejo točne podatke za namene člena 17(2) in/ali dokazujejo, da pošiljke biogoriva ali tekočega biogoriva izpolnjujejo trajnostna merila iz člena 17(3), (4) in (5) in/ali da noben material ni bil namerno spremenjen ali odložen, na podlagi česar bi bila pošiljka ali njen del zajeta v Prilogi IX. Komisija lahko odloči, da ti sistemi vsebujejo natančne podatke za namene obveščanja o ukrepih, sprejetih za zaščito območij, ki v izrednih razmerah (kot sta zaščita porečij, obvladovanje erozije) zagotavljajo bistvene ekosistemske storitve, za zaščito tal, vode in zraka, sanacijo degradiranih zemljišč, preprečevanje prekomerne porabe vode na območjih, kjer je primanjkuje, in o vidikih iz drugega pododstavka člena 17(7). Komisija lahko za namene člena 17(3)(b)(ii) prizna tudi zavarovana območja za ohranjanje redkih, prizadetih ali ogroženih ekosistemov ali vrst, priznana v mednarodnih sporazumih ali uvrščena na sezname medvladnih organizacij ali Mednarodne zveze za ohranjanje narave in naravnih virov.“; |
| --- | --- |

(b)

v odstavku 4 se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Komisija lahko odloči, da prostovoljni nacionalni ali mednarodni sistemi, ki določajo standarde za proizvodnjo proizvodov iz biomase, vsebujejo točne podatke za namene člena 17(2) in/ali dokazujejo, da pošiljke biogoriva ali tekočega biogoriva izpolnjujejo trajnostna merila iz člena 17(3), (4) in (5) in/ali da noben material ni bil namerno spremenjen ali odložen, na podlagi česar bi bila pošiljka ali njen del zajeta v Prilogi IX. Komisija lahko odloči, da ti sistemi vsebujejo natančne podatke za namene obveščanja o ukrepih, sprejetih za zaščito območij, ki v izrednih razmerah (kot sta zaščita porečij, obvladovanje erozije) zagotavljajo bistvene ekosistemske storitve, za zaščito tal, vode in zraka, sanacijo degradiranih zemljišč, preprečevanje prekomerne porabe vode na območjih, kjer je primanjkuje, in o vidikih iz drugega pododstavka člena 17(7). Komisija lahko za namene člena 17(3)(b)(ii) prizna tudi zavarovana območja za ohranjanje redkih, prizadetih ali ogroženih ekosistemov ali vrst, priznana v mednarodnih sporazumih ali uvrščena na sezname medvladnih organizacij ali Mednarodne zveze za ohranjanje narave in naravnih virov.“;

| (c) | v odstavku 5 se dodata naslednja pododstavka:
  „Prostovoljni sistemi iz odstavka 4 (v nadaljnjem besedilu: prostovoljni sistemi) redno in vsaj enkrat letno objavijo seznam svojih organov za certificiranje, ki opravljajo neodvisne revizije, pri čemer za vsak tak organ navedejo, kateri subjekt ali nacionalni javni organ ga je priznal in kateri subjekt ali nacionalni javni organ ga nadzoruje.
  Zlasti za preprečevanje goljufij lahko Komisija na podlagi analize tveganja ali poročil iz drugega pododstavka odstavka 6 tega člena opredeli standarde za neodvisno revizijo, od vseh prostovoljnih sistemov pa zahteva, da te standarde uporabljajo. To stori z izvedbenimi akti, sprejetimi v skladu s postopkom pregleda iz člena 25(3). V teh aktih se določi časovni okvir, v katerem morajo prostovoljni sistemi uveljaviti te standarde. Komisija lahko razveljavi odločitve o priznanju prostovoljnih sistemov, če ti sistemi ne izvajajo teh standardov v določenem časovnem okviru.“; |
| --- | --- |

(c)

v odstavku 5 se dodata naslednja pododstavka:

„Prostovoljni sistemi iz odstavka 4 (v nadaljnjem besedilu: prostovoljni sistemi) redno in vsaj enkrat letno objavijo seznam svojih organov za certificiranje, ki opravljajo neodvisne revizije, pri čemer za vsak tak organ navedejo, kateri subjekt ali nacionalni javni organ ga je priznal in kateri subjekt ali nacionalni javni organ ga nadzoruje.

Zlasti za preprečevanje goljufij lahko Komisija na podlagi analize tveganja ali poročil iz drugega pododstavka odstavka 6 tega člena opredeli standarde za neodvisno revizijo, od vseh prostovoljnih sistemov pa zahteva, da te standarde uporabljajo. To stori z izvedbenimi akti, sprejetimi v skladu s postopkom pregleda iz člena 25(3). V teh aktih se določi časovni okvir, v katerem morajo prostovoljni sistemi uveljaviti te standarde. Komisija lahko razveljavi odločitve o priznanju prostovoljnih sistemov, če ti sistemi ne izvajajo teh standardov v določenem časovnem okviru.“;

| (d) | odstavek 6 se nadomesti z naslednjim:
  „6.   Odločitve v skladu z odstavkom 4 tega člena se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 25(3). Take odločitve veljajo največ pet let.
  Komisija zahteva, da ji vsak prostovoljni sistem, glede katerega sprejme odločitev na podlagi odstavka 4, do 6. oktobra 2016 in nato do 30. aprila vsako leto predloži poročilo, ki obravnava vse točke iz tretjega pododstavka tega odstavka. Poročilo se praviloma nanaša na predhodno koledarsko leto. Prvo poročilo se nanaša na najmanj šest mesecev od 9. septembra 2015. Obveznost predložiti poročilo velja le za prostovoljne sisteme, ki delujejo najmanj 12 mesecev.
  Komisija do 6. aprila 2017 in nato v svojih poročilih v skladu s členom 23(3), predloži Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo, v katerem preuči poročila iz drugega pododstavka tega odstavka, pregleda izvajanje sporazumov iz odstavka 4 ali prostovoljnih sistemov, glede katerih je sprejela odločitev v skladu s tem členom, in opredeli najboljše prakse. Poročilo temelji na najboljših razpoložljivih informacijah, vključno s tistimi, pridobljenimi v posvetovanjih z deležniki, in na praktičnih izkušnjah pri uporabi zadevnih sporazumov ali sistemov. V poročilu se preuči naslednje: | na splošno:






  (a) | neodvisnost, način in pogostost revizij, tako v zvezi z navedbami o teh vidikih v dokumentaciji sistema v času, ko je zadevni sistem potrdila Komisija, kot v zvezi z najboljšo prakso v sektorju; |
| --- | --- | --- | --- |

(d)

odstavek 6 se nadomesti z naslednjim:

„6.   Odločitve v skladu z odstavkom 4 tega člena se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 25(3). Take odločitve veljajo največ pet let.

Komisija zahteva, da ji vsak prostovoljni sistem, glede katerega sprejme odločitev na podlagi odstavka 4, do 6. oktobra 2016 in nato do 30. aprila vsako leto predloži poročilo, ki obravnava vse točke iz tretjega pododstavka tega odstavka. Poročilo se praviloma nanaša na predhodno koledarsko leto. Prvo poročilo se nanaša na najmanj šest mesecev od 9. septembra 2015. Obveznost predložiti poročilo velja le za prostovoljne sisteme, ki delujejo najmanj 12 mesecev.

Komisija do 6. aprila 2017 in nato v svojih poročilih v skladu s členom 23(3), predloži Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo, v katerem preuči poročila iz drugega pododstavka tega odstavka, pregleda izvajanje sporazumov iz odstavka 4 ali prostovoljnih sistemov, glede katerih je sprejela odločitev v skladu s tem členom, in opredeli najboljše prakse. Poročilo temelji na najboljših razpoložljivih informacijah, vključno s tistimi, pridobljenimi v posvetovanjih z deležniki, in na praktičnih izkušnjah pri uporabi zadevnih sporazumov ali sistemov. V poročilu se preuči naslednje:

na splošno:

(a)

neodvisnost, način in pogostost revizij, tako v zvezi z navedbami o teh vidikih v dokumentaciji sistema v času, ko je zadevni sistem potrdila Komisija, kot v zvezi z najboljšo prakso v sektorju;

| (b) | razpoložljivost, izkušnje in preglednost pri uporabi metod za odkrivanje in odzivanje na nespoštovanje določb, s posebnim poudarkom na reševanju dejanskih ali domnevnih resnih kršitev s strani članov sistema; |
| --- | --- |

(b)

razpoložljivost, izkušnje in preglednost pri uporabi metod za odkrivanje in odzivanje na nespoštovanje določb, s posebnim poudarkom na reševanju dejanskih ali domnevnih resnih kršitev s strani članov sistema;

| (c) | preglednost, zlasti v zvezi z dostopnostjo sistema, razpoložljivostjo prevodov v uradne jezike držav in regij, iz katerih izvirajo surovine, dostopnostjo seznama pooblaščenih subjektov in zadevnih certifikatov ter dostopnostjo revizijskih poročil; |
| --- | --- |

(c)

preglednost, zlasti v zvezi z dostopnostjo sistema, razpoložljivostjo prevodov v uradne jezike držav in regij, iz katerih izvirajo surovine, dostopnostjo seznama pooblaščenih subjektov in zadevnih certifikatov ter dostopnostjo revizijskih poročil;

| (d) | udeležba deležnikov, zlasti kar zadeva posvetovanja z domorodnimi in lokalnimi skupnostmi pred odločanjem, med pripravo in pregledom sistema in revizijami ter odziv na njihove prispevke; |
| --- | --- |

(d)

udeležba deležnikov, zlasti kar zadeva posvetovanja z domorodnimi in lokalnimi skupnostmi pred odločanjem, med pripravo in pregledom sistema in revizijami ter odziv na njihove prispevke;

| (e) | splošna zanesljivost sistema, zlasti v zvezi s pravili o akreditaciji, usposobljenostjo in neodvisnostjo revizorjev ter zadevnih teles sistema; |
| --- | --- |

(e)

splošna zanesljivost sistema, zlasti v zvezi s pravili o akreditaciji, usposobljenostjo in neodvisnostjo revizorjev ter zadevnih teles sistema;

| (f) | tržno posodabljanje sistema, količina certificiranih surovin in biogoriv za vsako državo izvora in vrsto ter število udeležencev; |
| --- | --- |

(f)

tržno posodabljanje sistema, količina certificiranih surovin in biogoriv za vsako državo izvora in vrsto ter število udeležencev;

| (g) | enostavnost in učinkovitost izvajanja sistema za sledenje dokazil o spoštovanju trajnostnih meril, ki jih članu oziroma članom izda sistem, pri čemer je tak sistem namenjen preprečevanju goljufij, zlasti odkrivanju in obravnavi sumov goljufij in drugih nepravilnosti ter nadaljnjemu ukrepanju po njih, po potrebi pa tudi število odkritih goljufij in nepravilnosti; |
| --- | --- |

(g)

enostavnost in učinkovitost izvajanja sistema za sledenje dokazil o spoštovanju trajnostnih meril, ki jih članu oziroma članom izda sistem, pri čemer je tak sistem namenjen preprečevanju goljufij, zlasti odkrivanju in obravnavi sumov goljufij in drugih nepravilnosti ter nadaljnjemu ukrepanju po njih, po potrebi pa tudi število odkritih goljufij in nepravilnosti;

| | in zlasti:






  (h) | možnosti, da bi se subjekte pooblastilo za priznavanje in spremljanje organov za certificiranje; |
| --- | --- | --- |

in zlasti:

(h)

možnosti, da bi se subjekte pooblastilo za priznavanje in spremljanje organov za certificiranje;

| (i) | merila za priznavanje ali akreditacijo organov za certificiranje; |
| --- | --- |

(i)

merila za priznavanje ali akreditacijo organov za certificiranje;

| (j) | pravila o izvajanju spremljanja organov za certificiranje; |
| --- | --- |

(j)

pravila o izvajanju spremljanja organov za certificiranje;

| (k) | načine za lažje ali boljše razširjanje najboljše prakse. |
| --- | --- |

(k)

načine za lažje ali boljše razširjanje najboljše prakse.

Komisija poročila, ki jih pripravijo prostovoljni sistemi, v zbirni obliki ali po potrebi v celoti objavi na platformi za preglednost iz člena 24.

Država članica lahko svoj nacionalni sistem priglasi Komisiji. Komisija tak sistem prednostno oceni. Odločitev o tem, ali tak priglašeni nacionalni sistem izpolnjuje pogoje iz te direktive, se sprejme v skladu s postopkom pregleda iz člena 25(3), s čimer se olajša vzajemno dvo- ali večstransko priznavanje sistemov za preverjanje izpolnjevanja trajnostnih meril za biogoriva in tekoča biogoriva. Kadar je izpolnjevanje pogojev potrjeno, sistemi, vzpostavljeni v skladu s tem členom, ne zavrnejo medsebojnega priznavanja s sistemom zadevne države članice glede preverjanja izpolnjevanja trajnostnih meril, določenih v členu 17(2) do (5).“;

| (e) | odstavek 8 se nadomesti z naslednjim:
  „8.   Komisija na zahtevo države članice ali na lastno pobudo pregleda uporabo člena 17 v zvezi z virom biogoriva ter v šestih mesecih po prejemu zahteve in v skladu s postopkom pregleda iz člena 25(3) odloči, ali lahko zadevna država članica biogorivo iz tega vira upošteva za namene člena 17(1).“; |
| --- | --- |

(e)

odstavek 8 se nadomesti z naslednjim:

„8.   Komisija na zahtevo države članice ali na lastno pobudo pregleda uporabo člena 17 v zvezi z virom biogoriva ter v šestih mesecih po prejemu zahteve in v skladu s postopkom pregleda iz člena 25(3) odloči, ali lahko zadevna država članica biogorivo iz tega vira upošteva za namene člena 17(1).“;

| 7. | člen 19 se spremeni:






  (a) | odstavki 3, 4 in 5 se nadomestijo z naslednjim:
  „3.   Komisiji se lahko posredujejo podatki o tipičnih emisijah toplogrednih plinov iz pridelave kmetijskih surovin, ki so v primeru držav članic navedeni v poročilih iz odstavka 2, v primeru ozemelj zunaj Unije pa v poročilih, ki so enakovredna poročilom iz odstavka 2 in ki jih pripravijo pristojni organi.
  4.   Komisija lahko z izvedbenim aktom, sprejetim v skladu s postopkom pregleda iz člena 25(3), odloči, da poročila iz odstavka 3 tega člena vsebujejo točne podatke za namene merjenja emisij toplogrednih plinov, povezanih s pridelavo surovin za biogoriva in tekoča biogoriva, ki se običajno proizvajajo na navedenih območjih za namene člena 17(2).
  5.   Komisija najpozneje do 31. decembra 2012 in nato vsaki dve leti pripravi in objavi poročilo o ocenjenih tipičnih in privzetih vrednostih iz delov B in E Priloge V, pri čemer upošteva zlasti emisije toplogrednih plinov, ki jih povzročata promet in predelava.
  Če je iz poročil iz prvega pododstavka razvidno, da bi bilo na podlagi najnovejših znanstvenih dokazov morda treba prilagoditi ocenjene tipične in privzete vrednosti iz delov B in E Priloge V, Komisija po potrebi predloži zakonodajni predlog Evropskemu parlamentu in Svetu.“; |
| --- | --- | --- |

7.

člen 19 se spremeni:

(a)

odstavki 3, 4 in 5 se nadomestijo z naslednjim:

„3.   Komisiji se lahko posredujejo podatki o tipičnih emisijah toplogrednih plinov iz pridelave kmetijskih surovin, ki so v primeru držav članic navedeni v poročilih iz odstavka 2, v primeru ozemelj zunaj Unije pa v poročilih, ki so enakovredna poročilom iz odstavka 2 in ki jih pripravijo pristojni organi.

4.   Komisija lahko z izvedbenim aktom, sprejetim v skladu s postopkom pregleda iz člena 25(3), odloči, da poročila iz odstavka 3 tega člena vsebujejo točne podatke za namene merjenja emisij toplogrednih plinov, povezanih s pridelavo surovin za biogoriva in tekoča biogoriva, ki se običajno proizvajajo na navedenih območjih za namene člena 17(2).

5.   Komisija najpozneje do 31. decembra 2012 in nato vsaki dve leti pripravi in objavi poročilo o ocenjenih tipičnih in privzetih vrednostih iz delov B in E Priloge V, pri čemer upošteva zlasti emisije toplogrednih plinov, ki jih povzročata promet in predelava.

Če je iz poročil iz prvega pododstavka razvidno, da bi bilo na podlagi najnovejših znanstvenih dokazov morda treba prilagoditi ocenjene tipične in privzete vrednosti iz delov B in E Priloge V, Komisija po potrebi predloži zakonodajni predlog Evropskemu parlamentu in Svetu.“;

| (b) | odstavek 6 se črta; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 6 se črta;

| (c) | v odstavku 7 se prvi, drugi in tretji pododstavek nadomestijo z naslednjim:
  „7.   Komisija pregleduje Prilogo V, da se v utemeljenih primerih dodajo vrednosti za nove postopke proizvodnje biogoriv iz iste surovine ali drugih surovin. Pri tem pregledu preuči, ali bi bilo treba spremeniti tudi metodologijo, določeno v delu C Priloge V, zlasti glede:






  — | metode upoštevanja odpadkov in ostankov, |
| --- | --- | --- |

(c)

v odstavku 7 se prvi, drugi in tretji pododstavek nadomestijo z naslednjim:

„7.   Komisija pregleduje Prilogo V, da se v utemeljenih primerih dodajo vrednosti za nove postopke proizvodnje biogoriv iz iste surovine ali drugih surovin. Pri tem pregledu preuči, ali bi bilo treba spremeniti tudi metodologijo, določeno v delu C Priloge V, zlasti glede:

—

metode upoštevanja odpadkov in ostankov,

| — | metode upoštevanja soproizvodov, |
| --- | --- |

—

metode upoštevanja soproizvodov,

| — | metode upoštevanja soproizvodnje in |
| --- | --- |

—

metode upoštevanja soproizvodnje in

| — | statusa soproizvoda, dodeljenega ostankom kmetijskih pridelkov. |
| --- | --- |

—

statusa soproizvoda, dodeljenega ostankom kmetijskih pridelkov.

Privzete vrednosti za biodizel iz odpadnega rastlinskega ali živalskega olja se čim prej pregledajo. Če je iz pregleda Komisije razvidno, da bi bilo treba Prilogo V spremeniti, se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 25a, s katerimi v delih A, B, D in E Priloge V doda, nikakor pa ne odvzame ali spremeni, ocenjene tipične in privzete vrednosti za postopke proizvodnje biogoriv in tekočih biogoriv, za katera posebne vrednosti še niso vključene v navedeno prilogo.“;

| (d) | odstavek 8 se nadomesti z naslednjim:
  „8.   Kadar je treba zagotoviti enotno uporabo točke 9 dela C Priloge V, lahko Komisija sprejme izvedbene akte, s katerimi se določijo podrobne tehnične specifikacije in opredelitve. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 25(3).“; |
| --- | --- |

(d)

odstavek 8 se nadomesti z naslednjim:

„8.   Kadar je treba zagotoviti enotno uporabo točke 9 dela C Priloge V, lahko Komisija sprejme izvedbene akte, s katerimi se določijo podrobne tehnične specifikacije in opredelitve. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 25(3).“;

| 8. | člen 21 se črta; |
| --- | --- |

8.

člen 21 se črta;

| 9. | v členu 22(1) se drugi pododstavek spremeni:






  (a) | točka (i) se nadomesti z naslednjim:






  „(i) | razvoj in delež biogoriv, proizvedenih iz surovin, navedenih na seznamu v Prilogi IX, vključno z oceno virov s poudarkom na vidikih trajnosti v zvezi z učinkom nadomestitve prehranskih proizvodov in krme za proizvodnjo biogoriva, ob ustreznem upoštevanju načel hierarhije ravnanja z odpadki, vzpostavljene v Direktivi 2008/98/ES, in načela kaskadne uporabe biomase ter regionalnih in lokalnih ekonomskih in tehnoloških okoliščin, ohranitve potrebne zaloge ogljika v zemlji ter kakovosti zemlje in ekosistemov;“; |
| --- | --- | --- | --- |

9.

v členu 22(1) se drugi pododstavek spremeni:

(a)

točka (i) se nadomesti z naslednjim:

„(i)

razvoj in delež biogoriv, proizvedenih iz surovin, navedenih na seznamu v Prilogi IX, vključno z oceno virov s poudarkom na vidikih trajnosti v zvezi z učinkom nadomestitve prehranskih proizvodov in krme za proizvodnjo biogoriva, ob ustreznem upoštevanju načel hierarhije ravnanja z odpadki, vzpostavljene v Direktivi 2008/98/ES, in načela kaskadne uporabe biomase ter regionalnih in lokalnih ekonomskih in tehnoloških okoliščin, ohranitve potrebne zaloge ogljika v zemlji ter kakovosti zemlje in ekosistemov;“;

| (b) | doda se naslednja točka:






  „(o) | količine biogoriv in tekočih biogoriv v enoti energije, ki ustrezajo vsaki kategoriji skupine surovin iz dela A Priloge VIII, ki jih je zadevna država članica upoštevala za namen uresničevanja ciljev iz člena 3(1) in (2) ter iz prvega pododstavka člena 3(4).“; |
| --- | --- | --- |

(b)

doda se naslednja točka:

„(o)

količine biogoriv in tekočih biogoriv v enoti energije, ki ustrezajo vsaki kategoriji skupine surovin iz dela A Priloge VIII, ki jih je zadevna država članica upoštevala za namen uresničevanja ciljev iz člena 3(1) in (2) ter iz prvega pododstavka člena 3(4).“;

| 10. | člen 23 se spremeni:






  (a) | zadnji stavek v odstavku 1 se črta; |
| --- | --- | --- |

10.

člen 23 se spremeni:

(a)

zadnji stavek v odstavku 1 se črta;

| (b) | odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:
  „4.   Pri poročanju o prihrankih emisij toplogrednih plinov zaradi uporabe biogoriv in tekočih biogoriv Komisija uporabi količine, ki so jih države članice sporočile v skladu s točko (o) člena 22(1), vključno z okvirnimi povprečnimi vrednostmi ocenjenih emisij zaradi posredne spremembe rabe zemljišč in s tem povezanim razponom iz analize občutljivosti, kot je določeno v Prilogi VIII. Komisija javno objavi podatke o okvirnih povprečnih vrednostih ocenjenih emisij zaradi posredne spremembe rabe zemljišč in s tem povezanim razponom iz analize občutljivosti. Komisija tudi oceni, ali in koliko bi se spremenila ocena neposrednih prihrankov emisij zaradi upoštevanja soproizvodov z uporabo substitucijskega pristopa.“; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

„4.   Pri poročanju o prihrankih emisij toplogrednih plinov zaradi uporabe biogoriv in tekočih biogoriv Komisija uporabi količine, ki so jih države članice sporočile v skladu s točko (o) člena 22(1), vključno z okvirnimi povprečnimi vrednostmi ocenjenih emisij zaradi posredne spremembe rabe zemljišč in s tem povezanim razponom iz analize občutljivosti, kot je določeno v Prilogi VIII. Komisija javno objavi podatke o okvirnih povprečnih vrednostih ocenjenih emisij zaradi posredne spremembe rabe zemljišč in s tem povezanim razponom iz analize občutljivosti. Komisija tudi oceni, ali in koliko bi se spremenila ocena neposrednih prihrankov emisij zaradi upoštevanja soproizvodov z uporabo substitucijskega pristopa.“;

| (c) | v odstavku 5 se točki (e) in (f) nadomestita z naslednjim:






  „(e) | razpoložljivost in trajnost biogoriv, proizvedenih iz surovin, navedenih v Prilogi IX, vključno z oceno učinka nadomestitve prehranskih proizvodov in krme za proizvodnjo biogoriva, ob ustreznem upoštevanju načel hierarhije ravnanja z odpadki, vzpostavljene v Direktivi 2008/98/ES, in načela kaskadne uporabe biomase ter regionalnih in lokalnih ekonomskih in tehnoloških okoliščin, ohranitve potrebne zaloge ogljika v zemlji ter kakovosti zemlje in ekosistemov; |
| --- | --- | --- |

(c)

v odstavku 5 se točki (e) in (f) nadomestita z naslednjim:

„(e)

razpoložljivost in trajnost biogoriv, proizvedenih iz surovin, navedenih v Prilogi IX, vključno z oceno učinka nadomestitve prehranskih proizvodov in krme za proizvodnjo biogoriva, ob ustreznem upoštevanju načel hierarhije ravnanja z odpadki, vzpostavljene v Direktivi 2008/98/ES, in načela kaskadne uporabe biomase ter regionalnih in lokalnih ekonomskih in tehnoloških okoliščin, ohranitve potrebne zaloge ogljika v zemlji ter kakovosti zemlje in ekosistemov;

| (f) | informacije o razpoložljivih rezultatih znanstvenih raziskav o posredni spremembi rabe zemljišč v povezavi z vsemi postopki proizvodnje in analizo teh rezultatov z oceno, ali je razpon negotovosti, ugotovljen pri analizi, na kateri temeljijo ocene emisij zaradi posredne spremembe rabe zemljišč, mogoče zmanjšati in upoštevati morebitni učinek politik Unije, kot so okoljska, podnebna in kmetijska politika, ter |
| --- | --- |

(f)

informacije o razpoložljivih rezultatih znanstvenih raziskav o posredni spremembi rabe zemljišč v povezavi z vsemi postopki proizvodnje in analizo teh rezultatov z oceno, ali je razpon negotovosti, ugotovljen pri analizi, na kateri temeljijo ocene emisij zaradi posredne spremembe rabe zemljišč, mogoče zmanjšati in upoštevati morebitni učinek politik Unije, kot so okoljska, podnebna in kmetijska politika, ter

| (g) | tehnološki razvoj in razpoložljivost podatkov o uporabi, gospodarskih in okoljskih vplivih biogoriv in tekočih biogoriv, proizvedenih v Uniji iz namenskih neživilskih poljščin, pridelanih predvsem za energetske namene.“; |
| --- | --- |

(g)

tehnološki razvoj in razpoložljivost podatkov o uporabi, gospodarskih in okoljskih vplivih biogoriv in tekočih biogoriv, proizvedenih v Uniji iz namenskih neživilskih poljščin, pridelanih predvsem za energetske namene.“;

| (d) | v odstavku 8 se točka (b) prvega pododstavka nadomesti z naslednjim:






  „(b) | v zvezi s ciljem iz člena 3(4) pregled:






  (i) | stroškovne učinkovitosti ukrepov, ki se morajo izvajati za doseganje ciljev; |
| --- | --- | --- | --- |

(d)

v odstavku 8 se točka (b) prvega pododstavka nadomesti z naslednjim:

„(b)

v zvezi s ciljem iz člena 3(4) pregled:

(i)

stroškovne učinkovitosti ukrepov, ki se morajo izvajati za doseganje ciljev;

| (ii) | možnosti za izpolnitev ciljev, ob hkratnem zagotavljanju trajnosti proizvodnje biogoriv v Uniji in tretjih državah ter upoštevanju gospodarskih, okoljskih in družbenih vplivov, vključno z neposrednimi učinki in vplivi na biotsko raznovrstnost, pa tudi razpoložljivosti biogoriv druge generacije na trgu; |
| --- | --- |

(ii)

možnosti za izpolnitev ciljev, ob hkratnem zagotavljanju trajnosti proizvodnje biogoriv v Uniji in tretjih državah ter upoštevanju gospodarskih, okoljskih in družbenih vplivov, vključno z neposrednimi učinki in vplivi na biotsko raznovrstnost, pa tudi razpoložljivosti biogoriv druge generacije na trgu;

| (iii) | vpliva doseganja ciljev na razpoložljivost živil po dostopnih cenah; |
| --- | --- |

(iii)

vpliva doseganja ciljev na razpoložljivost živil po dostopnih cenah;

| (iv) | razpoložljivosti vozil na električni, hibridni in vodikov pogon na trgu ter metodologij, izbranih za izračun deleža energije iz obnovljivih virov v prometnem sektorju; |
| --- | --- |

(iv)

razpoložljivosti vozil na električni, hibridni in vodikov pogon na trgu ter metodologij, izbranih za izračun deleža energije iz obnovljivih virov v prometnem sektorju;

| (v) | ocene posebnih tržnih pogojev ob upoštevanju posameznih trgov, na katerih goriva, namenjena uporabi v prometu, predstavljajo več kot polovico končne porabe energije, in trgov, ki so v celoti odvisni od uvoženih biogoriv;“; |
| --- | --- |

(v)

ocene posebnih tržnih pogojev ob upoštevanju posameznih trgov, na katerih goriva, namenjena uporabi v prometu, predstavljajo več kot polovico končne porabe energije, in trgov, ki so v celoti odvisni od uvoženih biogoriv;“;

| 11. | člen 25 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 25
  Postopek v odboru
  1.   Komisiji pomaga Odbor za obnovljive vire energije, razen v primerih iz odstavka 2. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (12).
  2.   Pri zadevah v zvezi s trajnostjo biogoriv in tekočih biogoriv Komisiji pomaga Odbor za trajnost biogoriv in tekočih biogoriv. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.
  3.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.
  Kadar odbora ne podata mnenja, Komisija osnutka izvedbenega akta ne sprejme in se uporabi tretji pododstavek člena 5(4) Uredbe (EU) št. 182/2011.

  (12)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).“;" |
| --- | --- |

11.

člen 25 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 25

Postopek v odboru

1.   Komisiji pomaga Odbor za obnovljive vire energije, razen v primerih iz odstavka 2. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (12).

2.   Pri zadevah v zvezi s trajnostjo biogoriv in tekočih biogoriv Komisiji pomaga Odbor za trajnost biogoriv in tekočih biogoriv. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

3.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

Kadar odbora ne podata mnenja, Komisija osnutka izvedbenega akta ne sprejme in se uporabi tretji pododstavek člena 5(4) Uredbe (EU) št. 182/2011.

(12)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).“;"

| 12. | vstavi se naslednji člen:
  „Člen 25a
  Izvajanje pooblastila
  1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.
  2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 3(5), člena 5(5) in člena 19(7) se prenese na Komisijo za obdobje petih let od 5. oktobra 2015.
  3.   Prenos pooblastila iz člena 3(5), člena 5(5) in člena 19(7) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.
  4.   Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.
  5.   Delegirani akti, sprejeti na podlagi člena 3(5), 5(5) člena oziroma člena 19(7), začnejo veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.“; |
| --- | --- |

12.

vstavi se naslednji člen:

„Člen 25a

Izvajanje pooblastila

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 3(5), člena 5(5) in člena 19(7) se prenese na Komisijo za obdobje petih let od 5. oktobra 2015.

3.   Prenos pooblastila iz člena 3(5), člena 5(5) in člena 19(7) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.   Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

5.   Delegirani akti, sprejeti na podlagi člena 3(5), 5(5) člena oziroma člena 19(7), začnejo veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.“;

| 13. | Priloga V se spremeni, prilogi VIII in IX pa dodata v skladu s Prilogo II k tej direktivi. |
| --- | --- |

13.

Priloga V se spremeni, prilogi VIII in IX pa dodata v skladu s Prilogo II k tej direktivi.

Člen 3

Pregled

1.   Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu najpozneje do 31. decembra 2016 predloži poročilo, vključno z oceno razpoložljivosti potrebnih količin stroškovno učinkovitih biogoriv na trgu Unije do leta 2020, pridobljenih iz surovin, ki ne zahtevajo rabe zemljišč, in iz pridelkov, ki se ne uporabljajo za prehrano, in njihovega okoljskega, gospodarskega in družbenega vpliva ter potrebe po dodatnih merilih, da se zagotovi trajnost teh biogoriv, ter najboljših razpoložljivih znanstvenih dokazov o emisijah zaradi posredne spremembe rabe zemljišč, povezane s proizvodnjo biogoriv in tekočih biogoriv. Poročilu po potrebi priloži predloge za dodatne ukrepe, pri čemer upošteva ekonomske, socialne in okoljske vidike.

2.   Komisija do 31. decembra 2017 Evropskemu parlamentu in Svetu na podlagi najboljših najnovejših razpoložljivih znanstvenih dokazih predloži poročilo o:

| (a) | učinkovitosti ukrepov, uvedenih s to direktivo, pri omejevanju emisij zaradi posredne spremembe rabe zemljišč, povezanih s proizvodnjo biogoriv in tekočih biogoriv. V zvezi s tem poročilo zajema tudi najnovejše razpoložljive informacije v zvezi s ključnimi predpostavkami, ki vplivajo na rezultate modelov, ki se uporabljajo za emisije toplogrednih plinov zaradi posredne spremembe rabe zemljišč, povezane s proizvodnjo biogoriv in tekočih biogoriv, vključno z izmerjenimi trendi v kmetijskem donosu in produktivnosti, dodelitvijo soproizvodov ter zaznanimi globalnimi spremembami rabe zemljišč in stopnjami krčenja gozdov ter morebitnim učinkom politik Unije, kot so okoljska, podnebna in kmetijska politika, pri čemer v takšen postopek pregleda vključi tudi deležnike; |
| --- | --- |

(a)

učinkovitosti ukrepov, uvedenih s to direktivo, pri omejevanju emisij zaradi posredne spremembe rabe zemljišč, povezanih s proizvodnjo biogoriv in tekočih biogoriv. V zvezi s tem poročilo zajema tudi najnovejše razpoložljive informacije v zvezi s ključnimi predpostavkami, ki vplivajo na rezultate modelov, ki se uporabljajo za emisije toplogrednih plinov zaradi posredne spremembe rabe zemljišč, povezane s proizvodnjo biogoriv in tekočih biogoriv, vključno z izmerjenimi trendi v kmetijskem donosu in produktivnosti, dodelitvijo soproizvodov ter zaznanimi globalnimi spremembami rabe zemljišč in stopnjami krčenja gozdov ter morebitnim učinkom politik Unije, kot so okoljska, podnebna in kmetijska politika, pri čemer v takšen postopek pregleda vključi tudi deležnike;

| (b) | učinkovitosti pobud, ki so za biogoriva iz surovin, pri katerih ni potrebna raba zemljišč, in iz pridelkov, ki se ne uporabljajo za prehrano, na voljo po členu 3(4) Direktive 2009/28/ES, med drugim tudi, ali se od vse Unije pričakuje, da bo leta 2020 v vseh oblikah prometa v energijski vsebnosti deleža energije iz obnovljivih virov uporabljala 0,5 odstotne točke biogoriv iz surovin in drugih goriv, navedenih v delu A Priloge IX; |
| --- | --- |

(b)

učinkovitosti pobud, ki so za biogoriva iz surovin, pri katerih ni potrebna raba zemljišč, in iz pridelkov, ki se ne uporabljajo za prehrano, na voljo po členu 3(4) Direktive 2009/28/ES, med drugim tudi, ali se od vse Unije pričakuje, da bo leta 2020 v vseh oblikah prometa v energijski vsebnosti deleža energije iz obnovljivih virov uporabljala 0,5 odstotne točke biogoriv iz surovin in drugih goriv, navedenih v delu A Priloge IX;

| (c) | vplivu večjega povpraševanja po biomasi na sektorje, ki uporabljajo biomaso; |
| --- | --- |

(c)

vplivu večjega povpraševanja po biomasi na sektorje, ki uporabljajo biomaso;

| (d) | možnosti, da bi določila merila za določitev in certificiranje biogoriv in tekočih biogoriv z nizkim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč, ki se proizvajajo skladno z merili trajnosti iz direktiv 98/70/ES in 2009/28/ES, da se po potrebi prilagodita Priloga V k Direktivi 98/70/ES in Priloga VIII k Direktivi 2009/28/ES; |
| --- | --- |

(d)

možnosti, da bi določila merila za določitev in certificiranje biogoriv in tekočih biogoriv z nizkim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč, ki se proizvajajo skladno z merili trajnosti iz direktiv 98/70/ES in 2009/28/ES, da se po potrebi prilagodita Priloga V k Direktivi 98/70/ES in Priloga VIII k Direktivi 2009/28/ES;

| (e) | potencialnih gospodarskih in okoljskih koristih in tveganjih zaradi povečane proizvodnje in uporabe namenskih poljščin, ki niso namenjene za prehrano, pridelanih predvsem za energetske namene, in sicer tudi tako, da uporabi podatke o obstoječih projektih; |
| --- | --- |

(e)

potencialnih gospodarskih in okoljskih koristih in tveganjih zaradi povečane proizvodnje in uporabe namenskih poljščin, ki niso namenjene za prehrano, pridelanih predvsem za energetske namene, in sicer tudi tako, da uporabi podatke o obstoječih projektih;

| (f) | sorazmernem deležu bioetanola in biodizla na trgu Unije ter deležu energije iz obnovljivih virov v motornem bencinu. Komisija tudi oceni dejavnike, ki vplivajo na delež energije iz obnovljivih virov v motornem bencinu, kot tudi vse ovire za uporabo. Ocena zajema stroške, standarde goriva, infrastrukturo in podnebne razmere. Komisija lahko po potrebi oblikuje priporočila, kako premagati ovire, ki so bile odkrite, in |
| --- | --- |

(f)

sorazmernem deležu bioetanola in biodizla na trgu Unije ter deležu energije iz obnovljivih virov v motornem bencinu. Komisija tudi oceni dejavnike, ki vplivajo na delež energije iz obnovljivih virov v motornem bencinu, kot tudi vse ovire za uporabo. Ocena zajema stroške, standarde goriva, infrastrukturo in podnebne razmere. Komisija lahko po potrebi oblikuje priporočila, kako premagati ovire, ki so bile odkrite, in

| (g) | določitvi, katere države članice so se odločile uporabljati mejno vrednost za količino biogoriv, proizvedenih iz žitaric in drugih poljščin z visoko vsebnostjo škroba, rastlin za pridelavo sladkorja in oljnic ter iz poljščin, ki se na kmetijskih zemljiščih pridelujejo kot glavne poljščine predvsem za energetske namene, za doseganje cilja iz člena 7a Direktive 98/70/ES, in o tem, ali so se odprla vprašanja v zvezi z izvajanjem ali doseganjem cilja iz člena 7a Direktive 98/70/ES. Komisija tudi oceni, do katere mere se biogoriva, proizvedena iz žitaric in drugih poljščin z visoko vsebnostjo škroba, rastlin za pridelavo sladkorja in oljnic ter iz poljščin, ki se na kmetijskih zemljiščih pridelujejo kot glavne poljščine predvsem za energetske namene, dobavljajo za uresničevanje cilja iz člena 7a Direktive 98/70/ES nad ravnmi, ki lahko prispevajo k ciljem iz Direktive 2009/28/ES. Ocena zajema oceno vpliva posredne spremembe rabe zemljišč in stroškovne učinkovitosti pristopa, ki so ga uporabile države članice. |
| --- | --- |

(g)

določitvi, katere države članice so se odločile uporabljati mejno vrednost za količino biogoriv, proizvedenih iz žitaric in drugih poljščin z visoko vsebnostjo škroba, rastlin za pridelavo sladkorja in oljnic ter iz poljščin, ki se na kmetijskih zemljiščih pridelujejo kot glavne poljščine predvsem za energetske namene, za doseganje cilja iz člena 7a Direktive 98/70/ES, in o tem, ali so se odprla vprašanja v zvezi z izvajanjem ali doseganjem cilja iz člena 7a Direktive 98/70/ES. Komisija tudi oceni, do katere mere se biogoriva, proizvedena iz žitaric in drugih poljščin z visoko vsebnostjo škroba, rastlin za pridelavo sladkorja in oljnic ter iz poljščin, ki se na kmetijskih zemljiščih pridelujejo kot glavne poljščine predvsem za energetske namene, dobavljajo za uresničevanje cilja iz člena 7a Direktive 98/70/ES nad ravnmi, ki lahko prispevajo k ciljem iz Direktive 2009/28/ES. Ocena zajema oceno vpliva posredne spremembe rabe zemljišč in stroškovne učinkovitosti pristopa, ki so ga uporabile države članice.

Poročilo po potrebi vsebuje tudi informacije o razpoložljivosti financiranja in drugih ukrepov za podporo napredka pri čimprejšnjem doseganju deleža 0,5 odstotne točke v energetski vsebnosti biogoriv, ki se proizvajajo iz surovin in drugih goriv, navedenih v delu A Priloge IX, v deležu energije iz obnovljivih virov v vseh oblikah prometa v Uniji, če je to tehnično izvedljivo in ekonomsko upravičeno.

Poročilu iz prvega pododstavka se po potrebi priložijo zakonodajni predlogi, ki temeljijo na najboljših razpoložljivih znanstvenih dokazih, za:

| (a) | vključitev prilagojenih ocenjenih faktorjev emisij zaradi posredne spremembe rabe zemljišč v ustrezna trajnostna merila iz direktiv 98/70/ES in 2009/28/ES; |
| --- | --- |

(a)

vključitev prilagojenih ocenjenih faktorjev emisij zaradi posredne spremembe rabe zemljišč v ustrezna trajnostna merila iz direktiv 98/70/ES in 2009/28/ES;

| (b) | uvedbo nadaljnjih sprejetih ukrepov za preprečevanje goljufij in boj proti njim, vključno z dodatnimi ukrepi na ravni Unije; |
| --- | --- |

(b)

uvedbo nadaljnjih sprejetih ukrepov za preprečevanje goljufij in boj proti njim, vključno z dodatnimi ukrepi na ravni Unije;

| (c) | tehnološko nevtralno spodbujanje trajnostnih biogoriv po letu 2020, upoštevaje okvir podnebne in energetske politike do leta 2030. |
| --- | --- |

(c)

tehnološko nevtralno spodbujanje trajnostnih biogoriv po letu 2020, upoštevaje okvir podnebne in energetske politike do leta 2030.

3.   Komisija na podlagi poročil iz prostovoljnih sistemov v skladu z drugim pododstavkom člena 7c(6) Direktive 98/70/ES in drugim pododstavkom člena 18(6) Direktive 2009/28/ES Evropskemu parlamentu in Svetu po potrebi predloži predlog za spremembo določb navedenih direktiv, ki se nanašajo na prostovoljne sisteme, da bi se tako spodbujala najboljša praksa.

Člen 4

Prenos

1.   Države članice do 10. septembra 2017 sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo. O tem takoj obvestijo Komisijo.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice sporočijo Komisiji besedila temeljnih določb nacionalne zakonodaje, sprejete na področju, ki ga ureja ta direktiva. Države članice ob tej priložnosti Komisijo obvestijo o nacionalnih ciljih, določenih v skladu s točko (e) člena 3(4) Direktive 2009/28/ES ter, kadar je primerno, o odstopanju nacionalnih ciljev od referenčne vrednosti iz navedene direktive in razlogih za takšno odstopanje.

Države članice leta 2020 poročajo Komisiji o svojih dosežkih pri uresničevanju njihovih nacionalnih ciljev, določenih v skladu s točko (e) člena 3(4) Direktive 2009/28/ES in navedejo razloge za morebitno neuresničevanje.

Člen 5

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 6

Naslovniki

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Strasbourgu, 9. septembra 2015

Za Evropski parlament

Predsednik

M. SCHULZ

Za Svet

Predsednik

N. SCHMIT

---

(1)  UL C 198, 10.7.2013, str. 56.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 11. septembra 2013 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in stališče Sveta v prvi obravnavi z dne 9. decembra 2014 (UL C 50, 12.2.2015, str. 1). Stališče Evropskega parlamenta z dne 28. aprila 2015 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 13. julija 2015.

2

(3)  Direktiva 2009/28/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov, spremembi in poznejši razveljavitvi direktiv 2001/77/ES in 2003/30/ES (UL L 140, 5.6.2009, str. 16).

3

(4)  Direktiva 2012/27/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o energetski učinkovitosti, spremembi direktiv 2009/125/ES in 2010/30/EU ter razveljavitvi direktiv 2004/8/ES in 2006/32/ES (UL L 315, 14.11.2012, str. 1).

4

(5)  Direktiva 98/70/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 1998 o kakovosti motornega bencina in dizelskega goriva ter spremembi Direktive 93/12/EGS (UL L 350, 28.12.1998, str. 58).

5

(6)  Direktiva 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o odpadkih in razveljavitvi nekaterih direktiv (UL L 312, 22.11.2008, str. 3).

6

(7)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

7

(8)  UL C 369, 17.12.2011, str. 14.

8

---

PRILOGA I

Priloge k Direktivi 98/70/ES se spremenijo:

| 1. | točka 7 dela C Priloge IV se nadomesti z naslednjim:






  „7. | Letne emisije, ki nastanejo zaradi sprememb zalog ogljika na podlagi spremenjene rabe zemljišča (el), se izračunajo z enakomerno porazdelitvijo skupnih emisij na dobo 20 let. Za izračun teh emisij se uporabi naslednje pravilo:
  el = (CSR – CSA) × 3,664 × 1/20 × 1/P – eB

   (1)

  pri čemer je:







  el | = | letne emisije toplogrednih plinov, ki nastanejo zaradi sprememb zalog ogljika na podlagi spremenjene rabe zemljišča (merjene kot masa (v gramih) ekvivalenta CO2 na enoto energije biogoriva (v megajoulih)). ‚Kmetijsko zemljišče‘ (2) in ‚kmetijsko zemljišče s trajnicami‘ (3) se obravnavata kot ena raba zemljišč; |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CSR | = | zaloga ogljika na enoto površine, povezana z referenčno rabo zemljišča (merjena kot masa (v tonah) ogljika na enoto površine, vključno z zemljo in vegetacijo). Referenčna raba zemljišča je raba zemljišča januarja 2008 oziroma 20 let pred pridobitvijo surovine – kar je pozneje; |
| CSA | = | zaloga ogljika na enoto površine, povezana s trenutno rabo zemljišča (merjena kot masa (v tonah) ogljika na enoto površine, vključno z zemljo in vegetacijo). Če se zaloga ogljika nabira več kot eno leto, vrednost CSA znaša toliko, kot je ocenjena zaloga ogljika na enoto površine po 20 letih ali ko pridelek dozori – kar je prej; |
| P | = | produktivnost pridelka (merjena kot energija iz biogoriva na enoto površine na leto) ter |
| eB | = | dodatna vrednost 29 gCO2eq/MJ biogoriva, če je biomasa pridobljena na saniranem degradiranem zemljišču pod pogoji iz točke 8. |

1.

točka 7 dela C Priloge IV se nadomesti z naslednjim:

„7.

Letne emisije, ki nastanejo zaradi sprememb zalog ogljika na podlagi spremenjene rabe zemljišča (el), se izračunajo z enakomerno porazdelitvijo skupnih emisij na dobo 20 let. Za izračun teh emisij se uporabi naslednje pravilo:

el = (CSR – CSA) × 3,664 × 1/20 × 1/P – eB

   (1)

pri čemer je:

el

=

letne emisije toplogrednih plinov, ki nastanejo zaradi sprememb zalog ogljika na podlagi spremenjene rabe zemljišča (merjene kot masa (v gramih) ekvivalenta CO2 na enoto energije biogoriva (v megajoulih)). ‚Kmetijsko zemljišče‘ (2) in ‚kmetijsko zemljišče s trajnicami‘ (3) se obravnavata kot ena raba zemljišč;

CSR

=

zaloga ogljika na enoto površine, povezana z referenčno rabo zemljišča (merjena kot masa (v tonah) ogljika na enoto površine, vključno z zemljo in vegetacijo). Referenčna raba zemljišča je raba zemljišča januarja 2008 oziroma 20 let pred pridobitvijo surovine – kar je pozneje;

CSA

=

zaloga ogljika na enoto površine, povezana s trenutno rabo zemljišča (merjena kot masa (v tonah) ogljika na enoto površine, vključno z zemljo in vegetacijo). Če se zaloga ogljika nabira več kot eno leto, vrednost CSA znaša toliko, kot je ocenjena zaloga ogljika na enoto površine po 20 letih ali ko pridelek dozori – kar je prej;

P

=

produktivnost pridelka (merjena kot energija iz biogoriva na enoto površine na leto) ter

eB

=

dodatna vrednost 29 gCO2eq/MJ biogoriva, če je biomasa pridobljena na saniranem degradiranem zemljišču pod pogoji iz točke 8.

(1)  Kvocient, dobljen z delitvijo molekulske mase CO2 (44,010 g/mol) z molekulsko maso ogljika (12,011 g/mol), je enak 3,664."

(2)  Kmetijsko zemljišče, kakor je opredeljeno v okviru IPCC."

(3)  Trajnice so opredeljene kot večletne poljščine, ki se običajno ne pospravljajo letno, kot so hitro rastoče grmovnice in oljna palma.“;"

| 2. | doda se naslednja priloga:

  „PRILOGA V
  Del A. Okvirne ocenjene emisije iz biogoriv zaradi posredne spremembe rabe zemljišč (gCO2eq/MJ) (4)








  Skupina surovin | Povprečje (5) | Razpon med odstotki, pridobljen z analizo občutljivosti (6) |
| --- | --- | --- | --- |
| Žitarice in druge poljščine z visoko vsebnostjo škroba | 12 | 8 do 16 |
| Rastline za pridelavo sladkorja | 13 | 4 do 17 |
| Oljnice | 55 | 33 do 66 |

2.

doda se naslednja priloga:

„PRILOGA V

Del A. Okvirne ocenjene emisije iz biogoriv zaradi posredne spremembe rabe zemljišč (gCO2eq/MJ) (4)

Skupina surovin

Povprečje (5)

Razpon med odstotki, pridobljen z analizo občutljivosti (6)

Žitarice in druge poljščine z visoko vsebnostjo škroba

12

8 do 16

Rastline za pridelavo sladkorja

13

4 do 17

Oljnice

55

33 do 66

Del B. Biogoriva, za katera se šteje, da so ocenjene emisije zaradi posredne spremembe rabe zemljišč enake nič

Za biogoriva, proizvedena iz naslednjih kategorij surovin, se šteje, da so ocenjene emisije zaradi posredne spremembe rabe zemljišč enake nič:

| 1. | surovine, ki niso navedene v delu A te priloge; |
| --- | --- |

1.

surovine, ki niso navedene v delu A te priloge;

| 2. | surovine, katerih pridelava je povzročila neposredno spremembo rabe zemljišč, tj. spremembo iz ene od naslednjih kategorij površin zemljišč, ki jih uporablja IPCC (gozdna zemljišča, travinja, mokrišča, naselja ali druga zemljišča), v kmetijsko zemljišče ali kmetijsko zemljišče s trajnicami (7). V tem primeru bi se morala vrednost emisij zaradi neposredne spremembe rabe zemljišč (el) izračunati v skladu z odstavkom 7 dela C Priloge IV. |
| --- | --- |

2.

surovine, katerih pridelava je povzročila neposredno spremembo rabe zemljišč, tj. spremembo iz ene od naslednjih kategorij površin zemljišč, ki jih uporablja IPCC (gozdna zemljišča, travinja, mokrišča, naselja ali druga zemljišča), v kmetijsko zemljišče ali kmetijsko zemljišče s trajnicami (7). V tem primeru bi se morala vrednost emisij zaradi neposredne spremembe rabe zemljišč (el) izračunati v skladu z odstavkom 7 dela C Priloge IV.

(4)

4

| (+) | Tu navedene povprečne vrednosti so tehtano povprečje posamezno modeliranih vrednosti surovin. Vrednosti iz Priloge so odvisne od več predpostavk (kot so obravnava stranskih proizvodov, razvoj donosa, zaloge ogljika, izpodrivanje drugih surovin), ki se uporabljajo v ekonomskih modelih, razvitih za oceno emisij. Nemogoče je torej v celoti opredeliti razpon negotovosti, povezan s tovrstnimi ocenami, kljub temu pa je bila v zvezi z rezultati opravljena analiza občutljivosti, t. i. analiza Monte Carlo, temelječa na naključni raznolikosti ključnih parametrov. |
| --- | --- |

(+)

+

(7)

7

| (++) | Trajnice so opredeljene kot večletne poljščine, ki se običajno ne pospravljajo letno, kot so hitro rastoče grmovnice in oljna palma.“ |
| --- | --- |

(++)

++

Trajnice so opredeljene kot večletne poljščine, ki se običajno ne pospravljajo letno, kot so hitro rastoče grmovnice in oljna palma.“

---

(5)  Tu navedene povprečne vrednosti so tehtano povprečje posamezno modeliranih vrednosti surovin.

5

(6)  Tu navedeni razpon predstavlja 90 % rezultatov, za katere so bile uporabljene 5- in 95-percentilne vrednosti, ki izhajajo iz analize. Vrednost 5 percentilov pomeni vrednost, pod katero je 5 % opazovanj (tj. 5 % vseh uporabljenih podatkov je pod 8, 4 in 33 gCO2eq/MJ). Vrednost 95 percentilov pomeni vrednost, pod katero je 95 % opazovanj (tj. 5 % vseh uporabljenih podatkov je nad 16, 17 in 66 gCO2eq/MJ).

6

2eq

2eq

---

PRILOGA II

Priloge k Direktivi 2009/28/ES se spremenijo:

| 1. | točka 7 dela C Priloge V se nadomesti z naslednjim:






  „7. | Letne emisije, ki nastanejo zaradi sprememb zalog ogljika na podlagi spremenjene rabe zemljišča (el), se izračunajo z enakomerno porazdelitvijo skupnih emisij na dobo 20 let. Za izračun teh emisij se uporabi naslednje pravilo:
  el = (CSR – CSA) × 3,664 × 1/20 × 1/P – eB
   (1)

  pri čemer je:







  el | = | letne emisije toplogrednih plinov, ki nastanejo zaradi sprememb zalog ogljika na podlagi spremenjene rabe zemljišča (merjene kot masa (v gramih) ekvivalenta CO2 na enoto energije biogoriva ali tekočega biogoriva (v megajoulih)). ‚Kmetijsko zemljišče‘ (2) in ‚kmetijsko zemljišče s trajnicami‘ (3) se obravnavata kot ena raba zemljišč; |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CSR | = | zaloga ogljika na enoto površine, povezana z referenčno rabo zemljišča (merjena kot masa (v tonah) ogljika na enoto površine, vključno z zemljo in vegetacijo). Referenčna raba zemljišča je raba zemljišča januarja 2008 oziroma 20 let pred pridobitvijo surovine – kar je pozneje; |
| CSA | = | zaloga ogljika na enoto površine, povezana s trenutno rabo zemljišča (merjena kot masa (v tonah) ogljika na enoto površine, vključno z zemljo in vegetacijo). Če se zaloga ogljika nabira več kot eno leto, vrednost CSA znaša toliko, kot je ocenjena zaloga ogljika na enoto površine po 20 letih ali ko pridelek dozori – kar je prej; |
| P | = | produktivnost pridelka (merjena kot energija iz biogoriva ali tekočega biogoriva na enoto površine na leto) ter |
| eB | = | dodatna vrednost 29 gCO2eq/MJ biogoriva ali tekočega biogoriva, če je biomasa pridobljena na saniranem degradiranem zemljišču pod pogoji iz točke 8. |

1.

točka 7 dela C Priloge V se nadomesti z naslednjim:

„7.

Letne emisije, ki nastanejo zaradi sprememb zalog ogljika na podlagi spremenjene rabe zemljišča (el), se izračunajo z enakomerno porazdelitvijo skupnih emisij na dobo 20 let. Za izračun teh emisij se uporabi naslednje pravilo:

el = (CSR – CSA) × 3,664 × 1/20 × 1/P – eB
   (1)

pri čemer je:

el

=

letne emisije toplogrednih plinov, ki nastanejo zaradi sprememb zalog ogljika na podlagi spremenjene rabe zemljišča (merjene kot masa (v gramih) ekvivalenta CO2 na enoto energije biogoriva ali tekočega biogoriva (v megajoulih)). ‚Kmetijsko zemljišče‘ (2) in ‚kmetijsko zemljišče s trajnicami‘ (3) se obravnavata kot ena raba zemljišč;

CSR

=

zaloga ogljika na enoto površine, povezana z referenčno rabo zemljišča (merjena kot masa (v tonah) ogljika na enoto površine, vključno z zemljo in vegetacijo). Referenčna raba zemljišča je raba zemljišča januarja 2008 oziroma 20 let pred pridobitvijo surovine – kar je pozneje;

CSA

=

zaloga ogljika na enoto površine, povezana s trenutno rabo zemljišča (merjena kot masa (v tonah) ogljika na enoto površine, vključno z zemljo in vegetacijo). Če se zaloga ogljika nabira več kot eno leto, vrednost CSA znaša toliko, kot je ocenjena zaloga ogljika na enoto površine po 20 letih ali ko pridelek dozori – kar je prej;

P

=

produktivnost pridelka (merjena kot energija iz biogoriva ali tekočega biogoriva na enoto površine na leto) ter

eB

=

dodatna vrednost 29 gCO2eq/MJ biogoriva ali tekočega biogoriva, če je biomasa pridobljena na saniranem degradiranem zemljišču pod pogoji iz točke 8.

(1)  Kvocient, dobljen z delitvijo molekulske mase CO2 (44,010 g/mol) z molekulsko maso ogljika (12,011 g/mol), je enak 3,664."

(2)  Kmetijsko zemljišče, kakor je opredeljeno v okviru IPCC."

(3)  Trajnice so opredeljene kot večletne poljščine, ki se običajno ne pospravljajo letno, kot so hitro rastoče grmovnice in oljna palma.“;"

| 2. | doda se naslednja priloga:

  „PRILOGA VIII
  Del A. Okvirne ocenjene emisije iz surovin za biogoriva in tekoča biogoriva zaradi posredne spremembe rabe zemljišč (gCO2eq/MJ) (4)








  Skupina surovin | Povprečje (5) | Razpon med odstotki, pridobljen z analizo občutljivosti (6) |
| --- | --- | --- | --- |
| Žitarice in druge poljščine z visoko vsebnostjo škroba | 12 | 8 do 16 |
| Rastline za pridelavo sladkorja | 13 | 4 do 17 |
| Oljnice | 55 | 33 do 66 |

2.

doda se naslednja priloga:

„PRILOGA VIII

Del A. Okvirne ocenjene emisije iz surovin za biogoriva in tekoča biogoriva zaradi posredne spremembe rabe zemljišč (gCO2eq/MJ) (4)

Skupina surovin

Povprečje (5)

Razpon med odstotki, pridobljen z analizo občutljivosti (6)

Žitarice in druge poljščine z visoko vsebnostjo škroba

12

8 do 16

Rastline za pridelavo sladkorja

13

4 do 17

Oljnice

55

33 do 66

Del B. Biogoriva in tekoča biogoriva, za katera se šteje, da so ocenjene emisije zaradi posredne spremembe rabe zemljišč enake nič

Za biogoriva in tekoča biogoriva, proizvedena iz naslednjih kategorij surovin, se šteje, da so ocenjene emisije zaradi posredne spremembe rabe zemljišč enake nič:

| 1. | surovine, ki niso navedene v delu A te priloge; |
| --- | --- |

1.

surovine, ki niso navedene v delu A te priloge;

| 2. | surovine, katerih pridelava je povzročila neposredno spremembo rabe zemljišč, tj. spremembo iz ene od naslednjih kategorij površin zemljišč, ki jih uporablja IPCC (gozdna zemljišča, travinja, mokrišča, naselja ali druga zemljišča), v kmetijsko zemljišče ali kmetijsko zemljišče s trajnicami (7). V tem primeru bi se morala vrednost emisij zaradi neposredne spremembe rabe zemljišč (el) izračunati v skladu s točko 7 dela C Priloge V. |
| --- | --- |

2.

surovine, katerih pridelava je povzročila neposredno spremembo rabe zemljišč, tj. spremembo iz ene od naslednjih kategorij površin zemljišč, ki jih uporablja IPCC (gozdna zemljišča, travinja, mokrišča, naselja ali druga zemljišča), v kmetijsko zemljišče ali kmetijsko zemljišče s trajnicami (7). V tem primeru bi se morala vrednost emisij zaradi neposredne spremembe rabe zemljišč (el) izračunati v skladu s točko 7 dela C Priloge V.

(4)

4

| (+) | Tu navedene povprečne vrednosti so tehtano povprečje posamezno modeliranih vrednosti surovin. Vrednosti iz Priloge so odvisne od več predpostavk (kot so obravnava stranskih proizvodov, razvoj donosa, zaloge ogljika, izpodrivanje drugih surovin), ki se uporabljajo v ekonomskih modelih, razvitih za oceno emisij. Nemogoče je torej v celoti opredeliti razpon negotovosti, povezan s tovrstnimi ocenami, kljub temu pa je bila v zvezi z rezultati opravljena analiza občutljivosti, t. i. analiza Monte Carlo, temelječa na naključni raznolikosti ključnih parametrov. |
| --- | --- |

(+)

+

(7)

7

| (++) | Trajnice so opredeljene kot večletne poljščine, ki se običajno ne pospravljajo letno, kot so hitro rastoče grmovnice in oljna palma.“; |
| --- | --- |

(++)

++

Trajnice so opredeljene kot večletne poljščine, ki se običajno ne pospravljajo letno, kot so hitro rastoče grmovnice in oljna palma.“;

| 3. | doda se naslednja priloga:

  „PRILOGA IX
  Del A. Surovine, katerih prispevek k cilju iz prvega pododstavka člena 3(4) se šteje kot dvakratna vrednost njihove energijske vsebnosti






  (a) | Alge, če so gojene na zemljiščih v bazenih ali fotobioreaktorjih. |
| --- | --- | --- |

3.

doda se naslednja priloga:

„PRILOGA IX

Del A. Surovine, katerih prispevek k cilju iz prvega pododstavka člena 3(4) se šteje kot dvakratna vrednost njihove energijske vsebnosti

(a)

Alge, če so gojene na zemljiščih v bazenih ali fotobioreaktorjih.

| (b) | Biomasni del mešanih komunalnih odpadkov, vendar ne ločenih gospodinjskih odpadkov, za katere veljajo cilji recikliranja iz točke (a) člena 11(2) Direktive 2008/98/ES. |
| --- | --- |

(b)

Biomasni del mešanih komunalnih odpadkov, vendar ne ločenih gospodinjskih odpadkov, za katere veljajo cilji recikliranja iz točke (a) člena 11(2) Direktive 2008/98/ES.

| (c) | Biološki odpadki, kot so opredeljeni v členu 3(4) Direktive 2008/98/ES, iz gospodinjstev, za katere velja ločeno zbiranje, opredeljeno v členu 3(11) navedene direktive. |
| --- | --- |

(c)

Biološki odpadki, kot so opredeljeni v členu 3(4) Direktive 2008/98/ES, iz gospodinjstev, za katere velja ločeno zbiranje, opredeljeno v členu 3(11) navedene direktive.

| (d) | Biomasni del industrijskih odpadkov, ki ni primeren za uporabo v prehranski ali krmni verigi, vključno z materialom iz malo- in veleprodaje ter živilskopredelovalne, ribiške in akvakulturne industrije, razen surovin s seznama v delu B te priloge. |
| --- | --- |

(d)

Biomasni del industrijskih odpadkov, ki ni primeren za uporabo v prehranski ali krmni verigi, vključno z materialom iz malo- in veleprodaje ter živilskopredelovalne, ribiške in akvakulturne industrije, razen surovin s seznama v delu B te priloge.

| (e) | Slama. |
| --- | --- |

(e)

Slama.

| (f) | Živalski gnoj in blato iz čistilnih naprav. |
| --- | --- |

(f)

Živalski gnoj in blato iz čistilnih naprav.

| (g) | Odplake iz proizvodnje palmovega olja in prazni grozdi palmovih sadežev. |
| --- | --- |

(g)

Odplake iz proizvodnje palmovega olja in prazni grozdi palmovih sadežev.

| (h) | Smola talovega olja. |
| --- | --- |

(h)

Smola talovega olja.

| (i) | Surovi glicerin. |
| --- | --- |

(i)

Surovi glicerin.

| (j) | Odpadki sladkornega trsa. |
| --- | --- |

(j)

Odpadki sladkornega trsa.

| (k) | Grozdne tropine in vinske droži. |
| --- | --- |

(k)

Grozdne tropine in vinske droži.

| (l) | Orehove lupine. |
| --- | --- |

(l)

Orehove lupine.

| (m) | Pleve in luske. |
| --- | --- |

(m)

Pleve in luske.

| (n) | Storži koruze brez jedra. |
| --- | --- |

(n)

Storži koruze brez jedra.

| (o) | Biomasni del odpadkov in ostankov iz gozdarstva in z njim povezanih panog, kot so lubje, veje, predtržno redčenje, listje, iglice, krošnje, žagovina, oblanci, črna lužina, sulfitna lužina, mulji, ki vsebujejo vlakna, lignin in talovo olje. |
| --- | --- |

(o)

Biomasni del odpadkov in ostankov iz gozdarstva in z njim povezanih panog, kot so lubje, veje, predtržno redčenje, listje, iglice, krošnje, žagovina, oblanci, črna lužina, sulfitna lužina, mulji, ki vsebujejo vlakna, lignin in talovo olje.

| (p) | Druga neživilska celuloza, kakor je opredeljena v točki (s) drugega odstavka člena 2. |
| --- | --- |

(p)

Druga neživilska celuloza, kakor je opredeljena v točki (s) drugega odstavka člena 2.

| (q) | Druga lesna celuloza, kakor je opredeljena v točki (r) drugega odstavka člena 2, razen žaganih hlodov in furnirskih hlodov. |
| --- | --- |

(q)

Druga lesna celuloza, kakor je opredeljena v točki (r) drugega odstavka člena 2, razen žaganih hlodov in furnirskih hlodov.

| (r) | Obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora, namenjena uporabi v prometu. |
| --- | --- |

(r)

Obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora, namenjena uporabi v prometu.

| (s) | Zajemanje ogljika in uporaba v prometu, če gre za obnovljiv vir energije v skladu s točko (a) drugega odstavka člena 2. |
| --- | --- |

(s)

Zajemanje ogljika in uporaba v prometu, če gre za obnovljiv vir energije v skladu s točko (a) drugega odstavka člena 2.

| (t) | Bakterije, če gre za obnovljiv vir energije v skladu s točko (a) drugega odstavka člena 2. |
| --- | --- |

(t)

Bakterije, če gre za obnovljiv vir energije v skladu s točko (a) drugega odstavka člena 2.

Del B. Surovine, katerih prispevek k cilju iz prvega pododstavka člena 3(4) štejejo kot dvakratna vrednost njihove energijske vsebnosti

| (a) | Rabljeno olje za kuhanje. |
| --- | --- |

(a)

Rabljeno olje za kuhanje.

| (b) | Živalske maščobe, ki so po Uredbi (ES) št. 1069/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (8) razvrščene kot kategoriji 1 in 2. |
| --- | --- |

(b)

Živalske maščobe, ki so po Uredbi (ES) št. 1069/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (8) razvrščene kot kategoriji 1 in 2.

(8)  Uredba (ES) št. 1069/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o določitvi zdravstvenih pravil za živalske stranske proizvode in pridobljene proizvode, ki niso namenjeni prehrani ljudi, ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1774/2002 (Uredba o živalskih stranskih proizvodih) (UL L 300, 14.11.2009, str. 1).“"

8

---

(5)  Tu navedene povprečne vrednosti so tehtano povprečje posamezno modeliranih vrednosti surovin.

5

(6)  Tu navedeni razpon predstavlja 90 % rezultatov, za katere so bile uporabljene 5- in 95-percentilne vrednosti, ki izhajajo iz analize. Vrednost 5 percentilov pomeni vrednost, pod katero je 5 % opazovanj (tj. 5 % vseh uporabljenih podatkov je pod 8, 4 in 33 gCO2eq/MJ). Vrednost 95 percentilov pomeni vrednost, pod katero je 95 % opazovanj (tj. 5 % vseh uporabljenih podatkov je nad 16, 17 in 66 gCO2eq/MJ).

6

2eq

2eq

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 15.9.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 239/30 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 239/30

---

IZVEDBENA UREDBA SVETA (EU) 2015/1514

z dne 14. septembra 2015

o izvajanju Uredbe (EU) št. 269/2014 o omejevalnih ukrepih v zvezi z dejanji, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) št. 269/2014 z dne 17. marca 2014 o omejevalnih ukrepih v zvezi z dejanji, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine (1), ter zlasti člena 14(1) in (3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 17. marca 2014 sprejel Uredbo (EU) št. 269/2014. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 17. marca 2014 sprejel Uredbo (EU) št. 269/2014.

| (2) | Na podlagi pregleda v okviru Sveta bi bilo treba spremeniti vnose v Prilogi in črtati vnos za eno umrlo osebo. |
| --- | --- |

(2)

Na podlagi pregleda v okviru Sveta bi bilo treba spremeniti vnose v Prilogi in črtati vnos za eno umrlo osebo.

| (3) | Prilogo I k Uredbi (EU) št. 269/2014 bi bilo treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(3)

Prilogo I k Uredbi (EU) št. 269/2014 bi bilo treba ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga I k Uredbi (EU) št. 269/2014 se spremeni, kot je določeno v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 14. septembra 2015

Za Svet

Predsednik

J. ASSELBORN

---

(1)  UL L 78, 17.3.2014, str. 6.

1

---

PRILOGA

| I. | S seznama iz Priloge I k Uredbi (EU) št. 269/2014 se črta naslednja oseba:

  Osebe







  72. | Oleksiy Borisovych MOZGOVY |
| --- | --- | --- |

I.

S seznama iz Priloge I k Uredbi (EU) št. 269/2014 se črta naslednja oseba:

Osebe

72.

Oleksiy Borisovych MOZGOVY

| II. | Vnosi za naslednje osebe in en subjekt iz Priloge I k Uredbi (EU) št. 269/2014 se nadomestijo z naslednjim:

  Osebe | Ime | Podatki o istovetnosti | Razlogi | Datum uvrstitve na seznam |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Sergey Valeryevich AKSYONOV,
  Sergei Valerievich AKSENOV (Сер Валерьевич AKCëHOB),
  Serhiy Valeriyovych AKSYONOV (Сергiй Валерiйович Аксьонов) | Datum rojstva: 26.11.1972.
  Kraj rojstva: Bălţi, zdaj Republika Moldavija | Aksjonov je bil 27. februarja 2014 v parlamentu Krima (vrhovna rada) izvoljen za „predsednika vlade Krima“ ob navzočnosti proruskih oboroženih oseb. Oleksandr Turčinov je 1. marca 2014 njegovo „izvolitev“ razglasil za neustavno. Dejavno je lobiral za „referendum“16. marca 2014. Od 9. oktobra 2014 je „voditelj“ tako imenovane „Republike Krim“.
  Je član predsedstva državnega sveta Rusije. | 17.3.2014 |
| 2. | Vladimir Andreevich Konstantinov
  (Владимир Андреевич Константинов) | Datum rojstva: 19.11.1956
  Kraj rojstva: Vladimirovka (tudi Vladimirovca), območje Slobozie, SSR Moldavija (zdaj Republika Moldavija) ali
  Bogomol, SSR Moldavija | Kot predsedujoči vrhovnemu svetu Avtonomne republike Krim je imel pomembno vlogo pri odločitvah verhovne rade v zvezi z „referendumom“ proti ozemeljski nedotakljivosti Ukrajine in je pozival volivce, naj glasujejo za neodvisnost Krima. | 17.3.2014 |
| 3. | Rustam Ilmirovich Temirgaliev
  (Рустам Ильмирович Темиргалиев) | Datum rojstva: 15.8.1976
  Kraj rojstva: Ulan-Ude, ASSR Burjatija
  (Ruska SFSR) | Kot nekdanji podpredsednik ministrskega sveta Krima je imel pomembno vlogo pri odločitvah verhovne rade o „referendumu“ proti ozemeljski nedotakljivosti Ukrajine. Dejavno je lobiral za vključitev Krima v Rusko federacijo. | 17.3.2014 |
| 4. | Denis Valentinovich Berezovskiy
  (Денис Валентинович Березовский) | Datum rojstva: 15.7.1974
  Kraj rojstva: Harkov, SSR Ukrajina | Berezovskij je bil 1. marca 2014 imenovan za poveljnika ukrajinske mornarice, vendar pa potem je zaprisegel krimskim oboroženim silam ter tako prelomil zaprisego ukrajinski mornarici.
  Imenovan je bil za namestnika poveljnika črnomorske flote Ruske federacije. | 17.3.2014 |
| 5. | Aleksei Mikhailovich Chaliy
  (Алексей Михайлович Чалый) | Datum rojstva: 13.6.1961
  Kraj rojstva: Moskva ali Sevastopol | Chalij je 23. februarja 2014 na zahtevo javnosti postal „župan Sevastopola“ in sprejel to „izvolitev“. Dejavno se je zavzemal, naj Sevastopol postane ločena enota Ruske federacije po referendumu 16. marca 2014. Podpisal je pogodbo o ruski prisvojitvi Republike Krim. Predseduje zakonodajni skupščini mesta Sevastopol. | 17.3.2014 |
| 6. | Pyotr Anatoliyovych Zima
  (Пётр Анатольевич Зима) | Datum rojstva: 29.3.1965 | „Predsednik vlade“ Aksjonov je Zimo 3. marca 2014 imenoval za novega vodjo krimske varnostne službe (SBU), v kar je ta privolil. Pomembne informacije, vključno s podatkovno zbirko, je predal ruski obveščevalni službi (SBU). Te informacije so zajemale podatke o aktivistih na Trgu neodvisnosti in zagovornikih človekovih pravic s Krima. Imel je pomembno vlogo pri preprečevanju ukrajinskim oblastem, da bi nadzirale ozemlje Krima. 11. marca 2014 so nekdanji krimski uradniki SBU razglasili ustanovitev neodvisne varnostne službe Krima. | 17.3.2014 |
| 7. | Yuriy Gennadyevich Zherebtsov
  (Юрий Геннадиевич Жеребцов) | Datum rojstva: 19.11.1969
  Kraj rojstva: Izmail, območje Odese, SSR Ukrajina ali Odesa | Svetovalec predsednika parlamenta (Verkhovna rada) Krima, eden najpomembnejših organizatorjev „referenduma“ proti ozemeljski nedotakljivosti Ukrajine 16. marca 2014. Član državljanske zbornice tako imenovane Republike Krim. | 17.3.2014 |
| 8. | Sergey Pavlovych Tsekov
  (Сергей Павлович Цеков) | Datum rojstva: 29.9.1953 ali 23.9.1953,
  Kraj rojstva: Simferopol | Podpredsednik verhovne rade; skupaj s Sergeyem Aksyonovim je sprožil nezakonito razpustitev vlade Avtonomne republike Krim. K temu je pritegnil Vladimira Konstantinova, kateremu je grozil z razrešitvijo. Javno je priznal, da so bili poslanci s Krima pobudniki poziva ruskim vojakom, naj prevzamejo parlament Krima. Bil je eden prvih krimskih voditeljev, ki se je javno zavzel za priključitev Krima Rusiji.
  Član zveznega sveta Ruske federacije iz tako imenovane „Republike Krim“. | 17.3.2014 |
| 9. | Ozerov, Viktor Alekseevich
  (Виктор Алексеевич Озеров) | Datum rojstva: 5.1.1958
  Kraj rojstva: Abakan, Kakazija | Predsednik Odbora za varnost in obrambo zveznega sveta Ruske federacije.
  1. marca 2014 je Ozerov v imenu Odbora za varnost in obrambo zveznega sveta Ruske federacije v zveznem svetu javno podprl namestitev ruskih sil v Ukrajini. | 17.3.2014 |
| 10. | Dzhabarov, Vladimir Michailovich
  (Владимир Михайлович Джабаров) | Datum rojstva: 29.9.1952 | Prvi podpredsednik Odbora za mednarodne zadeve zveznega sveta Ruske federacije.
  1. marca 2014 je Džabarov v imenu Odbora za mednarodne zadeve zveznega sveta Ruske federacije v zveznem svetu javno podprl namestitev ruskih sil v Ukrajini. | 17.3.2014 |
| 11. | Klishas, Andrei Aleksandrovich
  (Андрей Александрович Клишас) | Datum rojstva: 9.11.1972
  Kraj rojstva: Sverdlovsk | Predsednik Odbora za ustavno pravo zveznega sveta Ruske federacije.
  1. marca 2014 je Klišas v zveznem svetu javno podprl namestitev ruskih sil v Ukrajini. V javnih izjavah je skušal upravičiti rusko vojaško posredovanje v Ukrajini in je trdil, da „ukrajinski predsednik podpira poziv krimskih oblasti predsedniku Ruske federacije, naj pošlje vsestransko pomoč za obrambo državljanov Krima“. | 17.3.2014 |
| 12. | Ryzhkov, Nikolai Ivanovich
  (Николай Иванович Рыжков) | Datum rojstva: 28.9.1929
  Kraj rojstva: Djiljivka, območje Donecka, SSR Ukrajina | Član Odbora za zvezne zadeve, regionalno politiko in sveta Ruske federacije za severni del federacije.
  1. marca 2014 je Rižkov v zveznem svetu javno podprl namestitev ruskih sil v Ukrajini. | 17.3.2014 |
| 13. | Bushmin, Evgeni Viktorovich
  (Евгений Викторович Бушмин) | Datum rojstva: 4.10.1958
  Kraj rojstva: Lopatino, območje Sergačijskega, RSFSR | Podpredsednik zveznega sveta Ruske federacije.
  1. marca 2014 je Bušmin v zveznem svetu javno podprl namestitev ruskih sil v Ukrajini. | 17.3.2014 |
| 14. | Totoonov, Aleksandr Borisovich
  (Александр Борисович Тотоонов) | Datum rojstva: 3.4.1957
  Kraj rojstva: Ordžonikice, Severna Osetija | Član Odbora za kulturo, znanost in obveščanje zveznega sveta Ruske federacije.
  1. marca 2014 je Totoonov v zveznem svetu javno podprl namestitev ruskih sil v Ukrajini. | 17.3.2014 |
| 15. | Panteleev, Oleg Evgenevich
  (Олег Евгеньевич Пантелеев) | Datum rojstva: 21.7.1952
  Kraj rojstva: Žitnikovsko, območje Kurgana | Prvi popredsednik Odbora za parlamentarne zadeve v zveznem svetu.
  1. marca 2014 je Panteleev v zveznem svetu javno podprl namestitev ruskih sil v Ukrajini. | 17.3.2014 |
| 16. | Mironov, Sergei Mikhailovich
  (Сергей Михайлович Миронов) | Datum rojstva: 14.2.1953
  Kraj rojstva: Puškin, območje Leningrada | Član sveta državne dume; vodja poslanske skupine stranke Poštena Rusija v dumi Ruske federacije.
  Pobudnik predloga zakona, ki Ruski federaciji dovoljuje, da v svojo sestavo pod pretvezo zaščite ruskih državljanov vključi ozemlja tujih držav brez soglasja teh držav ali mednarodne pogodbe. | 17.3.2014 |
| 17. | Zheleznyak, Sergei Vladimirovich
  (Сергей Владимирович Железняк) | Datum rojstva: 30.7.1970
  Kraj rojstva: Sankt Peterburg (nekoč Leningrad) | Podpredsednik državne dume Ruske federacije.
  Dejaven podpornik uporabe ruskih oboroženih sil in priključitve Krima. Osebno je vodil demonstracije v podporo uporabi ruskih oboroženih sil v Ukrajini. | 17.3.2014 |
| 18. | Slutski, Leonid Eduardovich
  (Леонид &#x042D;дуардович Слуцкий) | Datum rojstva: 4.1.1968
  Kraj rojstva: Moskva | Predsednik odbora Skupnosti neodvisnih držav v državni dumi Ruske federacije (član stranke LDPR).
  Dejaven podpornik uporabe ruskih oboroženih sil in priključitve Krima. | 17.3.2014 |
| 19. | Vitko, Aleksandr Viktorovich
  (Александр Викторович Витко) | Datum rojstva: 13.9.1961
  Kraj rojstva: Vitebsk (SSR Belorusija) | Poveljnik črnomorske flote, viceadmiral.
  Odgovoren za poveljevanje ruskim silam, ki so zasedle ukrajinsko suvereno ozemlje. | 17.3.2014 |
| 20. | Sidorov, Anatoliy Alekseevich
  (Анатолий Алексеевич Сидоров) | Datum rojstva: 2.7.1958
  Kraj rojstva: Siva, območje Perma, ZSSR | Poveljnik zahodnega vojaškega območja Rusije, katerega enote so nameščene na Krimu. Odgovoren je za del ruske vojaške prisotnosti na Krimu, ki spodkopava suverenost Ukrajine in je krimskim oblastem pomagala preprečevati javne demonstracije proti prizadevanjem za referendum in priključitev Rusiji. | 17.3.2014 |
| 21. | Galkin, Viktorovich Aleksandr
  (Александр Викторович Галкин) | Datum rojstva: 22.3.1958
  Kraj rojstva: Ordžonikice, ASSR Severna Osetija | Zahodno vojaško območje Rusije, katerega sile so nameščene na Krimu; črnomorska flota spada pod Galkinovo poveljstvo; velik del sil je na Krim prišel prek južnega vojaškega območja.
  Poveljnik južnega vojaškega območja Rusije. Sile južnega vojaškega območja so nameščene na Krimu. Odgovoren je za del ruske vojaške prisotnosti na Krimu, ki spodkopava suverenost Ukrajine in je krimskim oblastem pomagala preprečevati javne demonstracije proti prizadevanjem za referendum in priključitev Rusiji. Poleg tega pod nadzor tega območja spada tudi črnomorska flota. | 17.3.2014 |
| 22. | Rogozin, Dmitry Olegovich
  (Дмитрий Олегович Рогозин) | Datum rojstva: 21.12.1963
  Kraj rojstva: Moskva | Podpredsednik Ruske federacije. Javno pozival k priključitvi Krima. | 21.3.2014 |
| 23. | Glazyev, Yurievich Sergey
  (Сергей Юрьевич Глазьев) | Datum rojstva: 1.1.1961
  Kraj rojstva: Zaporozhye, SSR Ukrajina | Svetovalec predsednika Ruske federacije. Javno pozival k priključitvi Krima. | 21.3.2014 |
| 24. | Matviyenko, Valentina Ivanova (rojena Tyutina)
  (Валентина Ивановна Матвиенко (born Тютина)) | Datum rojstva: 7.4.1949
  Kraj rojstva: Šepetovka, območje Hmelnicki (Kamjanec-Podilski), SSR Ukrajina | Predsedujoča zveznemu svetu. Dne 1. marca 2014 je v zveznem svetu javno podprla razmestitev ruskih sil v Ukrajini. | 21.3.2014 |
| 25. | Naryshkin, Sergei Evgenevich
  (Сергей Евгеньевич Нарышкин) | Datum rojstva: 27.10.1954
  Kraj rojstva: Sankt Peterburg (nekoč Leningrad) | Predsedujoči državni dumi. Javno podprl razmestitev ruskih sil v Ukrajini. Javno podprl sporazum o ponovni rusko-krimski združitvi in s tem povezano zvezno ustavno pravo. | 21.3.2014 |
| 26. | Dmitry Konstantinovich KISELYOV,
  tudi Dmitrii Konstantinovich KISELEV
  (Дмитрий Константинович Киселёв) | Datum rojstva: 26.4.1954
  Kraj rojstva: Moskva | S predsedniškim dekretom z dne 9. decembra 2013 imenovan za vodjo ruske zvezne državne tiskovne agencije „Rossija Segodnja“.
  Osrednja osebnost vladne propagande v podporo razmestitvi ruskih sil v Ukrajini. | 21.3.2014 |
| 27. | Nosatov, Alexander Mihailovich
  (Александр Михайлович Носатов) | Datum rojstva: 27.3.1963
  Kraj rojstva: Sevastopol, SSR Ukrajina | Namestnik poveljnika črnomorske flote, kontraadmiral, odgovoren za poveljevanje
  Odgovoren za poveljevanje ruskim silam, ki so zasedle ukrajinsko suvereno ozemlje. | 21.3.2014 |
| 28. | Kulikov, Valery Vladimirovich
  (Валерий Владимирович Куликов) | Datum rojstva: 1.9.1956
  Kraj rojstva: Zaporožje, SSR Ukrajina | Namestnik poveljnika črnomorske flote, kontraadmiral.
  Odgovoren za poveljevanje ruskim silam, ki so zasedle ukrajinsko suvereno ozemlje. | 21.3.2014 |
| 29. | Surkov, Vladislav Yurievich
  (Владислав Юрьевич Сурков) | Datum rojstva: 21.9.1964
  Kraj rojstva: Solncevo, območje Lipecka | Pribočnik predsednika Ruske federacije. Bil je nosilec procesa za mobilizacijo krimskih lokalnih skupnosti k dejanjem, namenjenim spodkopavanju ukrajinskih organov na Krimu. | 21.3.2014 |
| 30. | Mikhail Grigorievich Malyshev
  (Михаил Григорьевич Малышев) | Datum rojstva: 10.10.1955
  Kraj rojstva: Simferopol, Krim | Vodja krimske volilne komisije. Odgovoren je za izvedbo referenduma na Krimu. V skladu z ruskim sistemom pristojen za podpis referendumskih rezultatov. | 21.3.2014 |
| 31. | Valery Kirillovich Medvedev
  (Валерий Кириллович Медведев) | Datum rojstva: 21.8.1946
  Kraj rojstva: Šmakovka, območje Primorskega | Vodja sevastopolske volilne komisije. Odgovoren je za izvedbo referenduma na Krimu. V skladu z ruskim sistemom pristojen za podpis referendumskih rezultatov. | 21.3.2014 |
| 32. | generalpodpolkovnik Igor Nikolaevich (Mykolayovich) Turchenyuk
  (Игорь Николаевич Турченюк) | Datum rojstva: 5.12.1959
  Kraj rojstva: Oš, SSR Kirgizistan | Dejanski poveljnik ruskih čet, nameščenih na terenu na Krimu (ki jih Rusija še naprej uradno imenuje „lokalne samoobrambne milice“). Namestnik poveljnika južnega vojaškega območja. | 21.3.2014 |
| 33. | Elena Borisovna Mizulina (rojena Dmitriyeva)
  (Елена Борисовна Мизулина (born Дмитриева) | Datum rojstva: 9.12.1954
  Kraj rojstva: Buj, območje Kostrome | Namestnica predsednika državne dume. Pobudnica in ena od podpornikov nedavnih zakonodajnih predlogov v Rusiji, na podlagi katerih bi se regije drugih držav lahko pridružile Rusiji brez predhodne privolitve njihovih osrednjih oblasti. | 21.3.2014 |
| 34. | Dmitry Nikolayevich Kozak
  (Дмитрий Николаевич Козак) | Datum rojstva: 7.11.1958
  Kraj rojstva: Bandurovo, območje Kirovograda, SSR Ukrajina | Podpredsednik vlade. Odgovoren za nadzor nad vključevanjem priključene Avtonomne republike Krim v Rusko federacijo. | 29.4.2014 |
| 35. | Oleg Yevgenyvich Belaventsev
  (Олег Евгеньевич Белавенцев) | Datum rojstva: 15.9.1949
  Kraj rojstva: Moskva | Pooblaščeni predstavnik predsednika Ruske federacije v tako imenovanem „Zveznem okrožju Krim“, nestalni član Varnostnega sveta Rusije. Odgovoren za izvajanje ustavnih odločb voditelja ruske države na ozemlju priključene Avtonomne republike Krim. | 29.4.2014 |
| 36. | Oleg Genrikhovich Savelyev
  (Олег Генрихович Савельев) | Datum rojstva: 27.10.1965
  Kraj rojstva: Leningrad | Minister za zadeve Krima. Odgovoren za vključevanje priključene Avtonomne republike Krim v Rusko federacijo. | 29.4.2014 |
| 37. | Sergei Ivanovich Menyailo
  (Сергей Иванович Меняйло) | Datum rojstva: 22.8.1960
  Kraj rojstva: Alagir, ASSR Severna Osetija,
  RSFSR | Guverner ukrajinskega priključenega mesta Sevastopol. | 29.4.2014 |
| 38. | Olga Fedorovna Kovitidi
  (Ольга Фёдоровна Ковитиди) | Datum rojstva: 7.5.1962
  Kraj rojstva: Simferopol, SSR Ukrajina | Članica zveznega sveta Rusije iz priključene Avtonomne republike Krim. | 29.4.2014 |
| 40. | Sergei Ivanovich Neverov
  (Сергей Иванович Неверов) | Datum rojstva: 21.12.1961
  Kraj rojstva: Taštagol, ZSSR | Namestnik predsednika državne dume, Združena Rusija. Odgovoren za začetek priprave zakonodaje za vključitev priključene Avtonomne republike Krim v Rusko federacijo. | 29.4.2014 |
| 41. | Igor Dmitrievich SERGUN
  (Игорь Дмитриевич Сергун) | Datum rojstva: 28.3.1957
  Kraj rojstva: Podolsk, Moskovsko okrožje | Direktor GRU (glavnega obveščevalnega direktorata) in namestnik vodje generalštaba oboroženih sil Ruske federacije, generalpodpolkovnik Odgovoren za delovanje urada GRU v vzhodni Ukrajini. | 29.4.2014 |
| 42. | Valery Vasilevich Gerasimov
  (Валерий Васильевич Герасимов) | Datum rojstva: 8.9.1955
  Kraj rojstva: Kazan | Poveljnik generalštaba Oboroženih sil Ruske federacije, prvi namestnik ministra za obrambo Ruske federacije, general. Odgovoren za množično nameščanje ruskih vojakov ob meji z Ukrajino in preprečeval je umirjanje razmer. | 29.4.2014 |
| 43. | German Prokopiv | | Dejaven voditelj „Luganske straže“. Sodeloval je pri zasedbi zgradbe regionalnega urada Varnostne službe v Lugansku. Tesno povezan z „Vojsko jugovzhoda“. | 29.4.2014 |
| 44. | Valeriy Dmitrievich Bolotov
  (Валерий Дмитриевич Болотов) | Datum rojstva: 13.2.1970
  Kraj rojstva: Lugansk | Eden od voditeljev separatistične skupine „Vojska jugovzhoda“, ki je zasedla urad Varnostne službe v regiji Lugansk. Upokojeni ofocir. Pred zasedbo zgradbe je s sodelavci posedoval orožje, ki ga je očitno nezakonito pridobil iz Rusije in od lokalnih kriminalnih združb. | 29.4.2014 |
| 45. | Andriy Yevgenovych PURGIN
  (Андрiй Eвгенович Пургiн),
  tudi Andrei Evgenevich PURGIN
  (Андрей Евгеньевич Пургин) | Datum rojstva: 26.1.1972
  Kraj rojstva: Doneck | Nekdanji voditelj „Ljudske republike Doneck“, dejaven udeleženec in organizator separatističnih dejavnosti, koordinator dejavnosti „ruskih turistov“ v Donecku. Soustanovitelj „državljanske pobude Donbas za Evroazijsko unijo“. Tako imenovani „predsednik“„Ljudskega sveta Ljudske republike Doneck“. | 29.4.2014 |
| 46. | Denys Volodymyrovych PUSHYLIN
  (Денис Володимирович Пушилiн),
  tudi Denis Vladimirovich PUSHILIN
  (Денис Владимирович Пушилин) | Datum rojstva: 9.5.1981 ali 9.5.1982
  Kraj rojstva: Makijevka (Doneško okrožje) | Eden od voditeljev Ljudske republike Doneck. Sodeloval je pri zasedbi in okupaciji regionalne uprave. Aktivni uradni govorec separatistov. Tako imenovani namestnik predsednika „Ljudskega sveta“ tako imenovane Ljudske republike Doneck. | 29.4.2014 |
| 47. | Tsyplakov Sergey Gennadevich | Datum rojstva: 1.5.1983
  Kraj rojstva: Harcisk, Doneško okrožje | Eden od voditeljev radikalne ideološke organizacije Ljudska milica Donbasa. Dejavno je sodeloval pri zasedbi več državnih zgradb na območju Donecka. | 29.4.2014 |
| 48. | Igor Vsevolodovich Girkin
  (Игорь Всеволодович Гиркин), tudi Igor Strelkov (Ihor Strielkov) | Datum rojstva: 17.12.1970
  Kraj rojstva: Moskva | Identificiran kot uslužbenec glavnega obveščevalnega direktorata generalštaba Oboroženih sil Ruske federacije (GRU). Udeležen je bil pri incidentih v Sloviansku. Je pomočnik samooklicanega predsednika vlade Krima, Sergeja Aksionova, za varnostne zadeve. Vodja ljudskega gibanja „Novorossija“. | 29.4.2014 |
| 49. | Vyacheslav Viktorovich Volodin
  (Вячеслав Викторович Володин) | Datum rojstva: 4.2.1964
  Kraj rojstva: Aleksejevka, območje Saratova | Prvi namestnik vodje predsedniške administracije v Rusiji. Odgovoren za nadzor nad političnim vključevanjem ukrajinskega območja Krim v Rusko federacijo. | 12.5.2014 |
| 50. | Vladimir Anatolievich Shamanov
  (Владимир Анатольевич Шаманов) | Datum rojstva: 15.2.1957
  Kraj rojstva: Barnaul | Poveljnik ruskih letalskih sil, generalni polkovnik. Na tem vodstvenem položaju je odgovoren za napotitev ruskih letalskih sil na Krim. | 12.5.2014 |
| 51. | Vladimir Nikolaevich Pligin
  (Владимир Николаевич Плигин) | Datum rojstva: 19.5.1960
  Kraj rojstva: Ignatovo,
  Vologodsko okrožje, ZSSR | Predsednik odbora za ustavno pravo v Dumi. Odgovoren za utiranje poti sprejetju zakonodaje o priključitvi Krima in Sevastopola Ruski federaciji. | 12.5.2014 |
| 52. | Petr Grigorievich JAROSH
  (Петр Григорьевич Ярош) | Datum rojstva: 30.1.1971 ali 16.3.1966
  Kraj rojstva: vas Skvorcovo, območje Simferopola, Krim | Vodja Zveznega urada za migracije za Krim. Odgovoren za sistematično in pospešeno izdajo ruskih potnih listov prebivalcem Krima. | 12.5.2014 |
| 53. | Oleg Grigorievich Kozyura
  (Олег Григорьевич Козюра) | Datum rojstva: 19.12.1962
  Kraj rojstva: Zaporožje | Vodja Zveznega urada za migracije za Sevastopol. Odgovoren za sistematično in pospešeno izdajo ruskih potnih listov prebivalcem Sevastopola. | 12.5.2014 |
| 54. | Viacheslav PONOMARIOV,
  Vyacheslav Volodymyrovich PONOMARYOV
  (В'ячеслав Володимирович Пономарьов),
  Viacheslav Vladimirovich PONOMAREV
  (Вячеслав Владимирович Пономарëв) | Datum rojstva: 2.5.1965
  Kraj rojstva: Slovjansk (Doneško okrožje) | Nekdanji samooklicani župan mesta Slovjansk. Ponomarjev je Vladimirja Putina pozval, naj pošlje ruske sile, da bi zaščitile mesto, zatem pa še, naj jim dobavi orožje. Pristaši Ponomarjeva so sodelovali pri ugrabitvah (zajeli so ukrajinsko poročevalko Irmo Krat in poročevalca za Vice News Simona Ostrovskega; oba sta bila pozneje izpuščena. Zajeli so vojaške opazovalce, napotene na podlagi dokumenta OVSE s srečanja na Dunaju). Še vedno dejavno podpira separatistične dejavnosti in politike. | 12.5.2014 |
| 55. | Igor Nikolaevich Bezler
  (Игорь Николаевич Безлер), tudi Bes (hudič) | Datum rojstva: 30.12.1965
  Kraj rojstva: Simferopol, Krim | Eden od voditeljev samooklicane milice iz Horlivke. Prevzel je nadzor nad stavbo urada ukrajinske varnostne službe na območju Donecka, zatem pa zasedel okrožni urad Ministstva za notranje zadeve v mestu Horlivka. Povezan je z Ihorjem Strielkovim in je bil po navedbah SBU pod njegovim poveljstvom vpleten v umor namestnika predsednika mestnega sveta Horlivke Volodymyra Rybaka. | 12.5.2014 |
| 57. | Oleg TSARIOV,
  tudi Oleh Anatoliyovych TSAROV
  (Олег Анатолтович Царьов),
  ali Oleg Anatolevich TSAREV
  (Олег Анатольевич Цаpëв) | Datum rojstva: 2.6.1970
  Kraj rojstva: Dnjepropetrovsk | Nekdanji član Rade; v tej funkciji je javno pozival k ustanovitvi tako imenovane „Zvezne republike Nova Rusija“, sestavljene iz jugovzhodnih ukrajinskih regij. Še vedno dejavno podpira separatistične dejavnosti in politike. | 12.5.2014 |
| 58. | Roman Viktorovich Lyagin
  (Роман Викторович Лягин) | Datum rojstva: 30.5.1980
  Kraj rojstva: Doneck, Ukrajina | Vodja osrednje volilne komisije „Ljudske republike Doneck“. Aktivno sodeloval pri organizaciji referenduma, ki naj bi bil 11. maja 2014, na katerem bi potrdili samorazglasitev „Ljudske republike Doneck“. Nekdanji „minister za delo in socialne zadeve“. | 12.5.2014 |
| 59. | Aleksandr Sergeevich MALYKHIN,
  Alexander Sergeevich MALYHIN
  (Александр Сергеевич Малнхин) | Datum rojstva: 12.1.1981 | Vodja osrednje volilne komisije „Ljudske republike Lugansk“. Aktivno sodeloval pri organizaciji referenduma, ki naj bi bil 11. maja 2014, na katerem bi potrdili samorazglasitev „Ljudske republike Lugansk“. | 12.5.2014 |
| 60. | Natalia Vladimirovna Poklonskaya
  (Наталья Владимировна Поклонская) | Datum rojstva: 18.3.1980
  Kraj rojstva: Mihajlovka, območje Vorošilovgrada, SSR Ukrajina, ali Evpatorija, SSR Ukrajina | Tožilka na Krimu. Aktivno sodelovala pri priključitvi Krima Rusiji. | 12.5.2014 |
| 61. | Igor Sergeievich Shevchenko
  (Игорь Сергеевич Шевченко) | Kraj rojstva: Sevastopol, Krim | Tožilec na Krimu. Aktivno sodeloval pri priključitvi Sevastopola Rusiji. | 12.5.2014 |
| 62. | Aleksandr Yurevich BORODAI
  (Александр Юрьевич Бородай) | Datum rojstva: 25.7.1972
  Kraj rojstva: Moskva | Nekdanji tako imenovani „predsednik vlade Ljudske republike Doneck“; v tej funkciji je bil odgovoren za separatistične „vladne“ dejavnosti tako imenovane „vlade Ljudske republike Doneck“ (8. julija 2014 je na primer izjavil, da „naša vojska izvaja posebno operacijo proti ukrajinskim ‚fašistom‘“); podpisnik memoranduma o soglasju o „novi ruski uniji“. Še vedno dejavno podpira separatistične dejavnosti in politike. | 12.7.2014 |
| 63. | Alexander KHODAKOVSKY,
  Oleksandr Serhiyovych KHODAKOVSKIY
  (Олександр Сергiйович Ходаковський),
  ali Aleksandr Sergeevich KHODAKOVSKII
  (Александр Сергеевич Ходаковский) | Datum rojstva: 18.12.1972
  Kraj rojstva: Doneck | Nekdanji tako imenovani „minister za varnost Ljudske republike Doneck“; v tej funkciji je bil odgovoren za separatistične varnostne dejavnosti tako imenovane „vlade Ljudske republike Doneck“. Še vedno dejavno podpira separatistične dejavnosti in politike. | 12.7.2014 |
| 64. | Alexandr Aleksandrovich KALYUSSKY,
  (Александр Александрович Калюсский) | Datum rojstva: 9.10.1975 | T. i. „de facto namestnik predsednika vlade Ljudske republike Doneck, zadolžen za socialne zadeve“. Odgovoren za separatistične „vladne“dejavnosti t. i. vlade Ljudske republike Doneck. | 12.7.2014 |
| 65. | Alexander KHRYAKOV,
  Aleksandr Vitalievich KHRYAKOV
  (Александр Витальевич Хряков),
  Oleksandr Vitaliyovych KHRYAKOV
  (Олександр ВiTалiйович Хряков) | Datum rojstva: 6.11.1958
  Kraj rojstva: Doneck | T. i. „minister za obveščanje in množično komunikacijo Ljudske republike Doneck“. Odgovoren za proseparatistične propagandne dejavnosti t. i. vlade Ljudske republike Doneck. | 12.7.2014 |
| 66. | Marat Faatovich BASHIROV
  (Марат Фаатович Баширов) | Datum rojstva: 20.1.1964
  Kraj rojstva: Iževsk, Ruska federacija | Nekdanji t. i. „predsednik Sveta ministrov Ljudske republike Lugansk“, potrjen 8. julija 2014.
  Odgovoren za separatistične „vladne“ dejavnosti tako imenovane „vlade Ljudske republike Lugansk“. | 12.7.2014 |
| 67. | Vasyl NIKITIN,
  tudi Vasilii Aleksandrovich NIKITIN
  (Василий Александрович Никитин) | Datum rojstva: 25.11.1971
  Kraj rojstva: Šargun, Uzbekistan | T. i. „podpredsednik Sveta ministrov Ljudske republike Lugansk“ (prej t. i. „predsednik vlade Ljudske republike Lugansk“ in nekdanji tiskovni predstavnik „vojske jugovzhoda“).
  Odgovoren za separatistične „vladne“ dejavnosti tako imenovane „vlade Ljudske republike Lugansk“.
  Dal je izjavo v imenu „vojske jugovzhoda“, da ukrajinske predsedniške volitve v „Ljudski republiki Lugansk“ zaradi „novega“ statusa regije niso izvedljive. | 12.7.2014 |
| 68. | Aleksey Vyacheslavovich KARYAKIN
  (Алексей Вячеславович Карякин) | Datum rojstva: 7.4.1980 ali 7.4.1979
  Kraj rojstva: Stahanov, Lugansko okrožje | T. i. „predsednik Vrhovnega sveta Ljudske republike Lugansk“.
  Odgovoren za separatistične „vladne“ dejavnosti „Vrhovnega sveta“, Rusko federacijo je pozval, naj prizna neodvisnost „Ljudske republike Lugansk“.
  Podpisnik memoranduma o soglasju o „novi ruski uniji“. | 12.7.2014 |
| 69. | Yuriy Volodymyrovych IVAKIN
  (Юрiй Володимирович Iвакiн),
  tudi Iurii Vladimirovich IVAKIN
  (Юрий Владимирович Ивакин) | Datum rojstva: 13.8.1954
  Kraj rojstva: Prevalsk (Lugansko okrožje) | Nekdanji tako imenovani „minister za notranje zadeve Ljudske republike Lugansk“; v tej funkciji je bil odgovoren za separatistične „vladne“ dejavnosti tako imenovane „vlade Ljudske republike Lugansk“. | 12.7.2014 |
| 70. | Igor PLOTNITSKY,
  Igor Venediktovich PLOTNITSKII
  (Игорь Венедиктович Плотницкий) | Datum rojstva: 24.6.1964 ali 25.6.1964 ali 26.6.1964
  Kraj rojstva: Lugansk (morda v Kelmenciju, Černivško okrožje) | Nekdanji tako imenovani „minister za obrambo“ in sedanji tako imenovani „voditelj“„Ljudske republike Lugansk“.
  Odgovoren za separatistične „vladne“ dejavnosti tako imenovane „vlade Ljudske republike Lugansk“. | 12.7.2014 |
| 71. | Nikolay KOZITSYN | Datum rojstva: 20.6.1956
  Kraj rojstva: območje Donecka | Poveljnik kozaških sil.
  Poveljuje seperatistom na vzhodu Ukrajine, ki se bojujejo proti ukrajinskim vladnim silam. | 12.7.2014 |
| 73. | Mikhail Efimovich FRADKOV
  (Михаил Ефимович Фрадков) | Datum rojstva: 1.9.1950
  Kraj rojstva: Kurumoč, območje Kujbiševa | Stalni član sveta za nacionalno varnost Ruske federacije; direktor zunanje obveščevalne službe Ruske federacije. Kot član sveta za nacionalno varnost, ki ima svetovalno in usklajevalno vlogo pri nacionalni varnosti, sodeluje pri oblikovanju politike ruske vlade, ki ogroža ozemeljsko celovitost, suverenost in neodvisnost Ukrajine. | 25.7.2014 |
| 74. | Nikolai Platonovich PATRUSHEV
  (Николай Платонович Патрушев) | Datum rojstva: 11.7.1951
  Kraj rojstva: Leningrad (Sankt Peterburg) | Stalni član in sekretar sveta za nacionalno varnost Ruske federacije. Kot član sveta za nacionalno varnost, ki ima svetovalno in usklajevalno vlogo pri nacionalni varnosti, sodeluje pri oblikovanju politike ruske vlade, ki ogroža ozemeljsko celovitost, suverenost in neodvisnost Ukrajine. | 25.7.2014 |
| 75. | Aleksandr Vasilievich BORTNIKOV
  (Александр Васильевич Бортников) | Datum rojstva: 15.11.1951
  Kraj rojstva: Perm | Stalni član sveta za nacionalno varnost Ruske federacije; direktor zvezne službe za nacionalno varnost. Kot član sveta za nacionalno varnost, ki ima svetovalno in usklajevalno vlogo pri nacionalni varnosti, sodeluje pri oblikovanju politike ruske vlade, ki ogroža ozemeljsko celovitost, suverenost in neodvisnost Ukrajine. | 25.7.2014 |
| 76. | Rashid Gumarovich NURGALIEV
  (Рашид Гумарович Нургалиев) | Datum rojstva: 8.10.1956
  Kraj rojstva: Žetikara, Kazaška sovjetska socialistična republika | Stalni član in namestnik sekretarja sveta za nacionalno varnost Ruske federacije. Kot član sveta za nacionalno varnost, ki ima svetovalno in usklajevalno vlogo pri nacionalni varnosti, sodeluje pri oblikovanju politike ruske vlade, ki ogroža ozemeljsko celovitost, suverenost in neodvisnost Ukrajine. | 25.7.2014 |
| 77. | Boris Vyacheslavovich GRYZLOV
  (Борис Вячеславович Грызлов) | Datum rojstva: 15.12.1950
  Kraj rojstva: Vladivostok | Stalni član in sekretar sveta za nacionalno varnost Ruske federacije. Kot član sveta za nacionalno varnost, ki ima svetovalno in usklajevalno vlogo pri nacionalni varnosti, sodeluje pri oblikovanju politike ruske vlade, ki ogroža ozemeljsko celovitost, suverenost in neodvisnost Ukrajine. | 25.7.2014 |
| 78. | Sergei Orestovoch BESEDA
  (Сергей Орестович Беседа) | Datum rojstva: 17.5.1954 | Poveljnik pete enote zvezne službe nacionalne varnosti Ruske federacije.
  Kot visoki uradnik zvezne službe nacionalne varnosti vodi službo za nadzor nad obveščevalnimi dejavnostmi in mednarodnimi operacijami. | 25.7.2014 |
| 79. | Mikhail Vladimirovich DEGTYAREV
  (Михаил Владимирович Дегтярëв) | Datum rojstva: 10.7.1981
  Kraj rojstva: Kujbišev (Samara) | Poslanec državne dume.
  23. maja 2014 je razglasil odprtje „de facto veleposlaništva“ nepriznane t. i. „Donecke ljudske republike“ v Moskvi; je med tistimi, ki ogrožajo ozemeljsko celovitost, suverenost in neodvisnost Ukrajine. | 25.7.2014 |
| 80. | Ramzan Akhmadovitch KADYROV
  (Рамзан Ахматович Кадыров) | Datum rojstva: 5.10.1976
  Kraj rojstva: Centaroj | Predsednik Republike Čečenije. Dajal je izjave v podporo nezakoniti priključitvi Krima ter oboroženi vstaji v Ukrajini. Med drugim je 14. junija 2014 izjavil, da „bo storil vse, da bi pomagal pri oživitvi Krima“. V tej zvezi mu je vršilec dolžnosti vodje Avtonomne republike Krim podelil odlikovanje „za osvoboditev Krima“ zaradi njegove podpore pri nezakoniti priključitvi Krima. Poleg tega je 1. junija 2014 izrazil pripravljenost, da v Ukrajino pošlje 74 000 čečenskih prostovoljcev, če bi ga za to zaprosili. | 25.7.2014 |
| 81. | Alexander Nikolayevich TKACHYOV
  (Александр Николаевич Ткачëв) | Datum rojstva: 23.12.1960
  Kraj rojstva: Viselki, območje Krasnodara | Nekdanji upravnik krasnodarske regije.
  Vršilec dolžnosti vodje Avtonomne republike Krim mu je podelil odlikovanje „za osvoboditev Krima“ zaradi podpore pri nezakoniti priključitvi Krima. Vršilec dolžnosti vodje Avtonomne republike Krim je tedaj dejal, da je bil navedeni med prvimi, ki so izrazili podporo novemu krimskemu „vodstvu“. | 25.7.2014 |
| 82. | Pavel GUBAREV
  (Павел Юрьевич Губарев) | Datum rojstva: 10.2.1983
  Kraj rojstva: Sjevjerodoneck | Eden od samooklicanih vodij t. i. „Ljudske republike Doneck“. Pozival je k ruskemu posredovanju v vzhodni Ukrajini, tudi z namestitvijo ruskih mirovnih sil. Povezan je z Igorjem Strelkovom/Girkinom, odgovornim za dejavnosti, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine. Grubarev je odgovoren za novačenje ljudi v oborožene sile separatistov.
  Odgovoren za zavzetje poslopja regionalne vlade v Donecku s strani proruskih sil; proglasil se je za „ljudskega upravitelja“.
  Kljub temu da mu je bila odvzeta prostost zaradi ogrožanja ozemeljske celovitosti Ukrajine in je bil nato izpuščen, je imel še naprej pomembno vlogo pri separatističnih dejavnostih ter je tako ogrožal ozemeljsko celovitost, suverenost in neodvisnost Ukrajine. | 25.7.2014 |
| 83. | Ekaterina Iurievna GUBAREVA
  (Екатерина Юрьевна Губарева),
  Katerina Yuriyovna GUBARIEVA
  (Катерина Юрiйовнa Губарева) | Datum rojstva: 5.7.1983
  Kraj rojstva: Kakhovka (Hersonska regija) | Kot nekdanja tako imenovana „ministrica za zunanje zadeve“ je bila odgovorna za obrambo tako imenovane „Ljudske republike Doneck“, s čimer je spodkopavala ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine. Poleg tega so z njenega računa financirane nezakonite separatistične skupine. S prevzemom in izvajanjem te funkcije torej podpira dejavnosti in politike, ki spodkopavajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine. Še vedno dejavno podpira separatistične dejavnosti in politike. | 25.7.2014 |
| 84. | Fedor Dmitrievich BEREZIN
  (Фëдор Дмитриевич Березин),
  Fedir Dmitrovych BEREZIN
  (Федiр Дмитрович Березiн) | Datum rojstva: 7.2.1960
  Kraj rojstva: Doneck | Nekdanji tako imenovani „namestnik ministra za obrambo“ tako imenovane „Ljudske republike Doneck“. Povezan je z Igorjem Strelkovom/Girkinom, ki je odgovoren za dejavnosti, ki ogrožajo ozemeljsko celovitost, suverenost in neodvisnost Ukrajine. Berezin s prevzemom in izvajanjem te funkcije podpira dejavnosti in politike, ki spodkopavajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine. Še vedno dejavno podpira separatistične dejavnosti in politike. | 25.7.2014 |
| 85. | Valery Vladimirovich KAUROV
  Валерий Владимирович Кауров | Datum rojstva: 2.4.1956
  Kraj rojstva: Odesa | Samozvani „predsednik“ t. i. „Republike Novorusije“, ki je pozval Rusijo, naj pošlje vojake v Ukrajino. S prevzemom in izvajanjem te funkcije tako podpira dejavnosti in politike, ki ogrožajo ozemeljsko celovitost, suverenost in neodvisnost Ukrajine. | 25.7.2014 |
| 86. | Serhii Anatoliyovych ZDRILIUK
  Сергей Анатольевич Здрнлюкv | Datum rojstva: 23.6.1972
  Kraj rojstva: območje Vinice | Visoki svetovalec Igorja Strelkova/Girkina, ki je odgovoren za dejavnosti, ki ogrožajo ozemeljsko celovitost, suverenost in neodvisnost Ukrajine. Zdriliuk s prevzemom in izvajanjem te funkcije tako podpira dejavnosti in politike, ki ogrožajo ozemeljsko celovitost, suverenost in neodvisnost Ukrajine. | 25.7.2014 |
| 87. | Vladimir ANTYUFEYEV
  Владимир Антюфеев
  (tudi Vladimir SHEVTSOV, Vladimir Iurievici ANTIUFEEV, Vladimir Gheorghievici ALEXANDROV, Vadim Gheorghievici SHEVTSOV) | Datum rojstva: 19.2. 1951
  Kraj rojstva: Novosibirsk | Nekdanji „minister za državno varnost“ v separatistični regiji Pridnestrje. Nekdanji prvi namestnik predsednika vlade Donecke ljudske republike, odgovoren za varnost in kazenski pregon. Po svoji funkciji je odgovoren za seperatistične „vladne“ dejavnosti t. i. „vlade Donecke ljudske republike“. | 25.7.2014 |
| 88. | Alexey Alexeyevich GROMOV
  (Алексей Алексеевич Громов) | Datum rojstva: 31.5.1960
  Kraj rojstva: Zagorsk (Sergejev Posad) | Kot prvi namestnik vodje kadrovske službe urada predsednika je odgovoren za dajanje navodil ruskim medijskim hišam, da pozitivno poročajo o separatisitih v Ukrajini in priključitvi Krima, s čimer prispeva k destabilizaciji razmer v vzhodni Ukrajini in podpira priključitev Krima. | 30.7.2014 |
| 90. | Boris Alekseevich LITVINOV
  (Борис Алексеевич Литвинов) | Datum rojstva: 13.1.1954
  Kraj rojstva: Dzeržinsk (Doneška regija) | Član tako imenovanega „Ljudskega sveta“ in nekdanji predsednik tako imenovanega „vrhovnega sveta“ tako imenovane „Ljudske republike Doneck“, ki je sodeloval pri oblikovanju politik in organizaciji nezakonitega „referenduma“, kar je bila podlaga za razglasitev tako imenovane „Ljudske republike Doneck“; s tem je kršil ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in enotnost Ukrajine. | 30.7.2014 |
| 91. | Sergey Vadimovich ABISOV
  (Сергей Вадимович Абисов) | Datum rojstva: 27.11.1967
  Kraj rojstva: Simferopol, Krim | Sprejel je mesto t. i. „ministra za notranje zadeve Republike Krim“, na katerega ga je 5. maja 2014 imenoval predsednik Rusije (odlok št. 301); z delovanjem v funkciji t. i. „ministra za notranje zadeve“ ogroža ozemeljsko celovitost, suverenost in enotnost Ukrajine. | 30.7.2014 |
| 92. | Arkady Romanovich ROTENBERG,
  Arkadii Romanovich ROTENBERG
  (Аркадий Романович Ротенберг) | Datum rojstva: 15.12.1951
  Kraj rojstva: Leningrad (Sankt Peterburg) | Rotenberg je dolgoletni znanec predsednika Putina in njegov nekdanji partner pri judu.
  Obogatel je v času mandata predsednika Putina. Njegov ekonomski uspeh je mogoče pripisati vplivu oseb, ki so sprejemale ključne odločitve in ga prednostno obravnavale, zlasti pri dodeljevanju pogodb za izvedbo javnih naročil.
  Uspešno izkorišča tesne osebne odnose z ruskimi nosilci odločitev: z rusko državo ali podjetji v državni lasti je sklenil pomembne pogodbe. Njegova podjetja so dobila več zelo dobičkonosnih javnih naročil za pripravo olimpijskih iger v Sočiju.
  Je tudi lastnik podjetja Strojgazmontaž, s katerim je bila sklenjena pogodba za izvedbo javnega naročila za izgradnjo mostu od Rusije do nezakonito priključene Avtonomne republike Krim, s čimer se utrjuje njena povezava z Rusko federacijo in še dodatno spodkopava ozemeljska nedotakljivost Ukrajine.
  Je predsednik upravnega odbora založbe Prosveščenje, ki je izvedla projekt „Za otroke Rusije: naslov – Krim“, tj. javno kampanjo, ki je namenjena otrokom na Krimu in jih obvešča, da so postali ruski državljani in živijo v Rusiji. Na ta način je podpiral politiko ruske vlade za priključitev Krima Rusiji. | 30.7.2014 |
| 93. | Konstantin Valerevich MALOFEEV
  (Константин Валерьевич Малофеев) | Datum rojstva: 3.7.1974
  Kraj rojstva: Pušino | Malofeev je tesno povezan z ukrajinskimi separatisti v vzhodni Ukrajini in na Krimu. Je bivši delodajalec Borodaja, t. i. predsednika vlade t. i. „Ljudske republike Doneck“; v času priključitve Krima se je srečal z Aksjonovim, t. i. predsednikom vlade t. i. „Republike Krim“. Ukrajinska vlada je začela kazensko preiskavo njegove domnevne materialne in finančne podpore separatistom. Poleg tega je dal več javnih izjav v podporo priključitvi Krima in vključitvi Ukrajine v Rusijo ter junija 2014 izjavil, da „se celotne Ukrajine ne da vključiti v Rusijo, vzhodni del (Ukrajine) pa morda.“
  Zato Malofeev deluje v podporo destabilizaciji vzhodne Ukrajine. | 30.7.2014 |
| 94. | Yuriy Valentinovich KOVALCHUK
  (Юрий Валентинович Ковальчук) | Datum rojstva: 25.7.1951
  Kraj rojstva: Leningrad (Sankt Peterburg) | Kovalchuk je dolgoletni znanec predsednika Putina. Je soustanovitelj t. i. „Ozero Dacha“, zadruge, ki povezuje vplivno skupino posameznikov okoli predsednika Putina.
  Ima koristi od svojih povezav z ruskimi snovalci odločitev. Je predsednik in največji delničar Banke Rossiya, kjer je imel leta 2013 v lasti 38 %, to pa naj bi bila osebna banka višjih uradnikov Ruske federacije. Po nezakoniti priključitvi Krima je Banka Rossiya odprla podružnice na Krimu in v Sevastopolu, s čimer je utrdila njuno povezavo z Rusko federacijo.
  Poleg tega ima Banka Rossiya pomembne deleže v National Media Group, ki po drugi strani obvladuje televizijske postaje, ki aktivno podpirajo politiko ruske vlade v zvezi z destabilizacijo Ukrajine. | 30.7.2014 |
| 95. | Nikolay Terentievich SHAMALOV
  (Николай Терентьевич Шамалов) | Datum rojstva: 24.1.1950
  Kraj rojstva: Belorusija | Šamalov je dolgoletni znanec predsednika Putina. Je soustanovitelj t. i. zadruge Ozero Dača, ki povezuje vplivno skupino posameznikov okoli predsednika Putina.
  Ima koristi od svojih povezav z ruskimi snovalci odločitev. Je drugi največji delničar Banke Rossiya in je bil leta 2013 njen desetodstotni lastnik; banka je poznana tudi kot osebna banka višjih uradnikov Ruske federacije. Po nezakoniti priključitvi Krima je Banka Rossiya odprla podružnice na Krimu in v Sevastopolu, s čimer je utrdila njuno povezavo z Rusko federacijo.
  Poleg tega ima Banka Rossiya pomembne deleže v National Media Group, ki po drugi strani obvladuje televizijske postaje, ki aktivno podpirajo politiko ruske vlade za destabilizacijo Ukrajine. | 30.7.2014 |
| 96. | Alexander Vladimirovich ZAKHARCHENKO
  (Александр Владимирович Захарченко) | Datum rojstva: 26.6.1976
  Kraj rojstva: Doneck | S 7. avgustom 2014 je nadomestil Alexandra Borodaia kot t. i. „predsednik vlade“ t. i. „Ljudske republike Doneck“. Berezin s prevzemom in izvajanjem te funkcije podpira dejavnosti in politike, ki spodkopavajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine. | 12.9.2014 |
| 97. | Vladimir KONONOV/tudi „Tsar“
  (Владимир Петровнч Кононов) | Datum rojstva: 14.10.1974
  Kraj rojstva: Gorski | S 14. avgustom je nadomestil Igorja Strelkova/Girkina kot t. i. „obrambni minister“ t. i. „Ljudske republike Doneck“. Od aprila je domnevno poveljeval enoti separatističnih borcev v Donecku, pri čemer je obljubil, da bo „uresničil strateško nalogo odvračanja vojaške agresije Ukrajine“. S tem je Konokov podprl ukrepe in politike, ki spodkopavajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine. | 12.9.2014 |
| 98. | Miroslav Vladimirovich RUDENKO
  (Мирослав Владимирович Руденко) | Datum rojstva: 21.1.1983
  Kraj rojstva: Debalcevo | Povezan z „ljudsko milico v Donbasu“. Med drugim je izjavil, da se bodo še naprej borili v preostalih delih države. Rudenko je tako podpiral dejavnosti in politike, ki spodkopavajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine. Tako imenovani „ljudski poslanec“ v tako imenovanem „parlamentu Ljudske republike Doneck“. | 12.9.2014 |
| 99. | Gennadiy Nikolaiovych TSYPKALOV,
  Gennadii Nikolaevich TSYPKALOV
  (Геннадий Николаевич ЦыПлаков) | Datum rojstva: 21.6.1973
  Kraj rojstva: Rostovska regija (Rusija) | Nadomestil je Marata Bashirova kot t. i. „predsednik vlade“ t. i. „Ljudske republike Lugansk“. Pred tem je deloval v milici „vojska jugovzhoda“. Tsypkalov je tako podpiral dejavnosti in politike, ki spodkopavajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine. | 12.9.2014 |
| 101. | Oleg Vladimirovich BEREZA
  (Олег Владимирович Берëза) | Datum rojstva: 1.3.1977 | „Minister za notranje zadeve“ t. i. „Ljudske republike Doneck“. Povezan z Vladimirjem Antjufejevom, ki je odgovoren za separatistične „vladne“ dejavnosti tako imenovane „vlade Ljudske republike Doneck“. Tako podpira dejavnosti in politike, ki spodkopavajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine. | 12.9.2014 |
| 102. | Andrei Nikolaevich RODKIN
  (Андрей Николаевич Родкин) | Datum rojstva: 23.9.1976
  Kraj rojstva: Moskva | Predstavnik t. i. „Ljudske republike Doneck“ v Moskvi. V svojih izjavah je med drugim govoril o pripravljenosti milic, da se vključijo v gverilsko vojno in zasežejo sisteme orožja ukrajinskih oboroženih sil. Tako podpira dejavnosti in politike, ki spodkopavajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine. | 12.9.2014 |
| 103. | Aleksandr Akimovich KARAMAN
  (Александр Акимович Караман),
  tudi Alexandru CARAMAN | Datum rojstva: 26.7.1956 ali 26.6.1956
  POB Cioburciu, okraj Slobozia, zdaj Republika Moldavija | „Namestnik predsednika vlade, pristojen za socialne zadeve“ t. i. „Ljudske republike Doneck“. Povezan z Vladimirjem Antjufejevom, ki je odgovoren za separatistične „vladne“ dejavnosti tako imenovane „vlade Ljudske republike Doneck“. Tako podpira dejavnosti in politike, ki spodkopavajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine. Varovanec namestnika ruskega predsednika vlade Dmitrija Rogozina. Vodja administracije Sveta ministrov tako imenovane „Ljudske republike Doneck“. | 12.9.2014 |
| 104. | Georgiy L'vovich MURADOV
  (Георгий Львович Мурадов) | Datum rojstva: 19.11.1954
  Kraj rojstva: Kočmes, ASSR Komi | T. i. „namestnik predsednika vlade“ Krima in pooblaščeni predstavnik Krima pri predsedniku Putinu. Muradov je pomemben akter pri konsolidaciji ruskega institucionalnega nadzora nad Krimom vse od nezakonite priključitve. Tako podpira dejavnosti in politike, ki spodkopavajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine. | 12.9.2014 |
| 105. | Mikhail Sergeyevich SHEREMET
  (Михаил Сергеевич Шеремет) | Datum rojstva: 23.5.1971
  Kraj rojstva: Džankoj | T. i. „prvi namestnik predsednika vlade“ Krima. Šeremet je imel ključno vlogo pri organizaciji in izvedbi referenduma o združitvi Krima z Rusijo 16. marca. V času referenduma je Šeremet domnevno poveljeval promoskovskim „silam za samoobrambo“ Krima. Tako podpira dejavnosti in politike, ki spodkopavajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine. | 12.9.2014 |
| 106. | Yuri Leonidovich VOROBIOV
  (Юрий Леонидович Воробьев) | Datum rojstva: 2.2.1948
  Kraj rojstva: Krasnojarsk | Podpredsednik zveznega sveta Ruske federacije. 1. marca 2014 je v zveznem svetu javno podprl namestitev ruskih sil v Ukrajini. Kasneje je pri glasovanju podprl s tem povezan odlok. | 12.9.2014 |
| 107. | Vladimir Volfovich ZHIRINOVSKY
  (Владимир Вольфович Жириновски) | Datum rojstva: 25.4.1946
  Kraj rojstva: Alma-Ata, Kazaška SSR | Član Sveta državne dume; vodja stranke LDPR. Dejavno je podprl napotitev ruskih oboroženih sil v Ukrajino in priključitev Krima. Aktivno je pozval k razdelitvi Ukrajine. V imenu stranke LDPR, ki ji predseduje, je podpisal sporazum s tako imenovano „Ljudsko republiko Donetsk“. | 12.9.2014 |
| 108. | Vladimir Abdualiyevich VASILYEV
  (Васильев Владимир Абдуалиевич) | Datum rojstva: 11.8.1949
  Kraj rojstva: Klin | Namestnik predsednika državne dume. Pri glasovanju 20. marca 2014 je podprl osnutek zveznega ustavnega zakona „o vključitvi Republike Krim v Rusko federacijo in nastanku novih zveznih subjektov v okviru Ruske federacije – Republike Krim in mesta z zveznim statusom Sevastopol“. | 12.9.2014 |
| 109. | Viktor Petrovich VODOLATSKY
  (Виктор Петрович Водолацкий) | Datum rojstva: 19.8.1957
  Kraj rojstva: Stefanidin Dar, območje Rostova | Predsednik („ataman“) Zveze ruskih in tujih kozaških sil ter namestnik v državni dumi. Podpiral je priključitev Krima in priznal, da so bili ruski kozaki dejavno vključeni v ukrajinski spor na strani separatistov, ki jih podpira Moskva. Pri glasovanju 20. marca 2014 je podprl osnutek zveznega ustavnega zakona „o vključitvi Republike Krim v Rusko federacijo in nastanku novih zveznih subjektov v okviru Ruske federacije – Republike Krim in mesta z zveznim statusom Sevastopol“. | 12.9.2014 |
| 110. | Leonid Ivanovich KALASHNIKOV
  (Леонид Иванович Калашников) | Datum rojstva: 6.8.1960
  Kraj rojstva: Stepnoj Dvorec | Prvi namestnik predsednika odbora državne dume za zunanje zadeve. Pri glasovanju 20. marca 2014 je podprl osnutek zveznega ustavnega zakona „o vključitvi Republike Krim v Rusko federacijo in nastanku novih zveznih subjektov v okviru Ruske federacije – Republike Krim in mesta z zveznim statusom Sevastopol“. | 12.9.2014 |
| 111. | Vladimir Stepanovich NIKITIN
  (Владимир Степанович Никитин) | Datum rojstva: 5.4.1948
  Kraj rojstva: Opočka | Nekdanji prvi namestnik predsednika odbora državne dume za odnose s Skupnostjo neodvisnih držav, evrazijsko povezovanje in povezave s sonarodnjaki. Pri glasovanju 20. marca 2014 je podprl osnutek zveznega ustavnega zakona „o vključitvi Republike Krim v Rusko federacijo in nastanku novih zveznih subjektov v okviru Ruske federacije – Republike Krim in mesta z zveznim statusom Sevastopol“. | 12.9.2014 |
| 112. | Oleg Vladimirovich LEBEDEV
  (Олег Владимирович Лебедев) | Datum rojstva: 21.3.1964
  Kraj rojstva: Rudni, območje Kostanaja, Kazaška SSR | Prvi namestnik predsednika odbora državne dume za odnose s Skupnostjo neodvisnih držav, evrazijsko povezovanje in povezave s sonarodnjaki. Pri glasovanju 20. marca 2014 je podprl osnutek zveznega ustavnega zakona „o vključitvi Republike Krim v Rusko federacijo in nastanku novih zveznih subjektov v okviru Ruske federacije – Republike Krim in mesta z zveznim statusom Sevastopol“. | 12.9.2014 |
| 113. | Ivan Ivanovich MELNIKOV
  (Иван Иванович Мельников) | Datum rojstva: 7.8.1950
  Kraj rojstva: Bogorodick | Prvi namestnik predsednika državne dume. Pri glasovanju 20. marca 2014 je podprl osnutek zveznega ustavnega zakona „o vključitvi Republike Krim v Rusko federacijo in nastanku novih zveznih subjektov v okviru Ruske federacije – Republike Krim in mesta z zveznim statusom Sevastopol“. | 12.9.2014 |
| 114. | Igor Vladimirovich LEBEDEV
  (Игорь Владимирович Лебедев) | Datum rojstva: 27.9.1972
  Kraj rojstva: Moskva | Namestnik predsednika državne dume. Pri glasovanju 20. marca 2014 je podprl osnutek zveznega ustavnega zakona „o vključitvi Republike Krim v Rusko federacijo in nastanku novih zveznih subjektov v okviru Ruske federacije – Republike Krim in mesta z zveznim statusom Sevastopol“. | 12.9.2014 |
| 115. | Nikolai Vladimirovich LEVICHEV
  (Николай Владимирович Левичев) | Datum rojstva: 28.5.1953
  Kraj rojstva: Puškin | Namestnik predsednika državne dume. Pri glasovanju 20. marca 2014 je podprl osnutek zveznega ustavnega zakona „o vključitvi Republike Krim v Rusko federacijo in nastanku novih zveznih subjektov v okviru Ruske federacije – Republike Krim in mesta z zveznim statusom Sevastopol“. | 12.9.2014 |
| 116. | Svetlana Sergeevna ZHUROVA
  (Светлана Сергеевна Журова) | Datum rojstva: 7.1.1972
  Kraj rojstva: Pavlov na Nevi | Prva namestnica predsednika odbora državne dume za zunanje zadeve. Pri glasovanju 20. marca 2014 je podprl osnutek zveznega ustavnega zakona „o vključitvi Republike Krim v Rusko federacijo in nastanku novih zveznih subjektov v okviru Ruske federacije – Republike Krim in mesta z zveznim statusom Sevastopol“. | 12.9.2014 |
| 117. | Aleksey Vasilevich NAUMETS
  (Алексей Васильевич Haумец) | Datum rojstva: 11.2.1968 | Generalmajor ruske vojske. Poveljnik 76. letalske divizije, ki je bila del ruskih oboroženih sil, prisotnih na ozemlju Ukrajine, zlasti v času nezakonite priključitve Krima. | 12.9.2014 |
| 118. | Sergey Viktorovich CHEMEZOV
  (Сергей Викторович Чемезов) | Datum rojstva: 20.8.1952
  Kraj rojstva: Čeremkovo | Sergej Čemezov je eden od znanih tesnih sodelavcev predsednika Putina; oba sta bila uradnika KGB v Dresdnu. Čemezov je član Vrhovnega sveta „Združene Rusije“. Izkorišča svoje povezave z ruskim predsednikom – imenovan je bil na vodilna mesta v podjetjih pod državnim nadzorom. Predseduje družbi Rostec, ki je vodilna korporacija na področju obrambne in industrijske proizvodnje pod ruskim državnim nadzorom. Technopromexport, ki je podružnica Rosteca, namerava v skladu s sklepom ruske vlade graditi elektrarne na Krimu, s čimer podpira njegovo povezovanje z Rusko federacijo.
  Poleg tega je Rosoboronexport, ki je podružnica Rosteca, podpiral vključevanje krimskih obrambnih podjetij v rusko obrambno industrijo in s tem utrjeval nezakonito priključitev Krima Ruski federaciji. | 12.9.2014 |
| 119. | Alexander Mikhailovich BABAKOV
  (Aлександр Михайлович Бабаков) | Datum rojstva: 8.2.1963
  Kraj rojstva: Kišinjev | Namestnik v državni dumi, predsednik komisije državne dume za zakonske predpise za razvoj vojaškoindustrijskega kompleksa Ruske federacije. Je viden član „Združene Rusije“ in poslovnež z znatnimi naložbami v Ukrajini in na Krimu.
  Pri glasovanju 20. marca 2014 je podprl osnutek zveznega ustavnega zakona „o vključitvi Republike Krim v Rusko federacijo in nastanku novih zveznih subjektov v okviru Ruske federacije – Republike Krim in mesta z zveznim statusom Sevastopol“. | 12.9.2014 |
| 120. | Serhiy KOZYAKOV (aka Sergey Kozyakov)
  Сергей Козьяков | Datum rojstva: 29.9.1982 | Kot „vodja centralne volilne komisije Luganska“ je odgovoren za organizacijo tako imenovanih „volitev“2. novembra 2014 v tako imenovani „Ljudski republiki Lugansk“. Te volitve so v nasprotju z ukrajinskim pravom, zato so nezakonite.
  S prevzemom in opravljanjem te funkcije ter z organizacijo nezakonitih „volitev“ je torej dejavno podpiral ukrepe in politike, ki spodkopavajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine ter jo dodatno destabilizirajo. | 29.11.2014 |
| 121. | Oleg Konstantinovich AKIMOV tudi Oleh AKIMOV
  (Олег Константинович Акимов) | Datum rojstva:: 15.9.1981
  Kraj rojstva: Lugansk | Namestnik vodje „gospodarske unije Luganska“ v „nacionalnem svetu“„Ljudske republike Lugansk“. Kandidiral na tako imenovanih „volitvah“2. novembra 2014 na mesto „predsednika“ tako imenovane „Ljudske republike Lugansk“. Te volitve so v nasprotju z ukrajinskim pravom, zato so nezakonite.
  S prevzemom in opravljanjem te funkcije ter z vložitvijo uradne kandidature na nezakonitih „volitvah“ torej dejavno podpira dejavnosti in politike, ki spodkopavajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine ter jo dodatno destabilizirajo. | 29.11.2014 |
| 122. | Larisa Leonidovna AIRAPETYAN, tudi Larysa AYRAPETYAN, Larisa AIRAPETYAN ali Larysa AIRAPETYAN
  (Лариса Леонидовна Айрапетян) | Datum rojstva: 21.2.1970 | „Ministrica za zdravje“ tako imenovane „Ljudske republike Lugansk“. Kandidirala na tako imenovanih „volitvah“2. novembra 2014 na mesto „predsednice“ tako imenovane „Ljudske republike Lugansk“.
  Te volitve so v nasprotju z ukrajinskim pravom, zato so nezakonite.
  S prevzemom in opravljanjem te funkcije ter z vložitvijo uradne kandidature na nezakonitih „volitvah“ torej dejavno podpira dejavnosti in politike, ki spodkopavajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine ter jo dodatno destabilizirajo. | 29.11.2014 |
| 123. | Yuriy Viktorovich SIVOKONENKO, tudi Yuriy SIVOKONENKO, Yury SIVOKONENKO, Yury SYVOKONENKO
  (Юрий Викторович Сивоконенко) | Datum rojstva: 7.8.1957
  Kraj rojstva: Doneck | „Poslanec“ tako imenovane „Ljudske republike Doneck“, deluje v zvezi veteranov Berkut Donbaškega okrožja. Na tako imenovanih „volitvah“2. novembra 2014 je kandidiral za voditelja tako imenovane „Ljudske republike Doneck“. Te volitve so v nasprotju z ukrajinskim pravom, zato so nezakonite.
  S prevzemom in opravljanjem te funkcije ter z vložitvijo uradne kandidature na nezakonitih „volitvah“ torej dejavno podpira dejavnosti in politike, ki spodkopavajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine ter jo dodatno destabilizirajo. | 29.11.2014 |
| 124. | Aleksandr Igorevich KOFMAN, tudi Oleksandr KOFMAN
  (Александр Игоревич Кофман) | Datum rojstva: 30.8.1977
  Kraj rojstva: Makijevka (Doneška regija) | Tako imenovani „zunanji minister“ in tako imenovani „prvi namestnik predsednika“„parlamenta“ tako imenovane „Ljudske republike Doneck“. Na tako imenovanih nezakonitih „volitvah“2. novembra 2014 je kandidiral za voditelja tako imenovane „Ljudske republike Doneck“. Te volitve so v nasprotju z ukrajinskim pravom, zato so nezakonite.
  S sodelovanjem pri tej funkciji in njenem opravljanju ter z uradno kandidaturo na nezakonitih „volitvah“ torej dejavno podpira dejavnosti in politike, ki spodkopavajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine ter jo dodatno destabilizirajo. | 29.11.2014 |
| 125. | Ravil Zakarievich KHALIKOV
  (Равиль Закариевич Халиков) | Datum rojstva: 23.2.1969
  Kraj rojstva: vas Belozere, Romodanovski okraj, ZSSR | „Prvi namestnik predsednika vlade“ in nekdanji „generalni tožilec“ tako imenovane „Ljudske republike Doneck“.
  S prevzemom in izvajanjem te funkcije torej podpira dejavnosti in politike, ki spodkopavajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine ter jo dodatno destabilizirajo. | 29.11.2014 |
| 126. | Dmitry Aleksandrovich SEMYONOV,
  Dmitrii Aleksandrovich SEMENOV
  (Дмитрий Александрович Семенов) | Datum rojstva: 3.2.1963
  Kraj rojstva: Moskva | „Namestnik predsednika vlade, pristojen za finance“ tako imenovane „Ljudske republike Lugansk“.
  S prevzemom in izvajanjem te funkcije torej podpira dejavnosti in politike, ki spodkopavajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine ter jo dodatno destabilizirajo. | 29.11.2014 |
| 127. | Oleg BUGROV
  (Олег Бугров) | Datum rojstva: 29.8.1969 | Nekdanji „obrambni minister“ tako imenovane Ljudske republike Lugansk.
  S prevzemom in izvajanjem te funkcije torej podpira dejavnosti in politike, ki spodkopavajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine ter jo dodatno destabilizirajo. | 29.11.2014 |
| 128. | Lesya LAPTEVA
  (Леся Лаптева) | | Nekdanja „ministrica za izobraževanje, znanost, kulturo in religije“ tako imenovane „Ljudske republike Lugansk“.
  S prevzemom in opravljanjem te funkcije je torej dejavno podpirala ukrepe in politike, ki spodkopavajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine ter jo dodatno destabilizirajo. | 29.11.2014 |
| 129. | Yevgeniy Eduardovich MIKHAYLOV
  (tudi Yevhen Eduardovych Mychaylov)
  (Евгений Здуардович Михайлов) | Datum rojstva: 17.3.1963
  Kraj rojstva: Arhangelsk | „Vodja administracije za vladne zadeve“ tako imenovane „Ljudske republike Doneck“.
  S prevzemom in izvajanjem te funkcije torej podpira dejavnosti in politike, ki spodkopavajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine ter jo dodatno destabilizirajo. | 29.11.2014 |
| 132. | Vladyslav Nykolayevych DEYNEGO tudi Vladislav Nykolayevich DEYNEGO
  (Владислав Николаевич Дейнего) | Datum rojstva: 12.3.1964 | „Namestnik predsednika“„ljudskega sveta“ tako imenovane „Ljudske republike Lugansk“.
  S prevzemom in izvajanjem te funkcije torej podpira dejavnosti in politike, ki spodkopavajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine ter jo dodatno destabilizirajo. | 29.11.2014 |
| 133. | Pavel DREMOV, tudi Batya
  (Павел Леонидович ДРËМОВ),
  Pavlo Leonidovych DRYOMOV
  (Павло Леонщович Дрьомов) | Datum rojstva: 22.11.1976
  Kraj rojstva: Stahanov | Poveljnik „Prvega kozaškega polka“, oborožene separatistične skupine, vpletene v spopade v vzhodni Ukrajini.
  V tej funkciji dejavno podpira dejanja in politike, ki spodkopavajo ozemeljsko celovitost, suverenost in neodvisnost Ukrajine ter jo dodatno destabilizirajo. | 16.2.2015 |
| 134. | Alexey MILCHAKOV, tudi Fritz, Serbian
  (Алексей МИЛЬЧАКОВ) | Datum rojstva: 30.4. 1991 ali 30.1.1991
  Kraj rojstva: Sankt Peterburg | Poveljnik enote „Rusič“, oborožene separatistične skupine, vpletene v spopade v vzhodni Ukrajini.
  V tej funkciji dejavno podpira dejanja in politike, ki spodkopavajo ozemeljsko celovitost, suverenost in neodvisnost Ukrajine ter jo dodatno destabilizirajo. | 16.2.2015 |
| 135. | Arseny PAVLOV, tudi Motorola
  ApcéHий Сергеевич ПÁВЛОВ (tudi Моторoла) | Datum rojstva: 2.2.1983
  Kraj rojstva: Uhta, Komi | Poveljnik bataljona „Šparta“, oborožene separatistične skupine, vpletene v spopade v vzhodni Ukrajini.
  V tej funkciji dejavno podpira dejanja in politike, ki spodkopavajo ozemeljsko celovitost, suverenost in neodvisnost Ukrajine ter jo dodatno destabilizirajo. | 16.2.2015 |
| 136. | Mikhail Sergeevich TOLSTYKH, tudi Givi
  (Михаил Сергеевич Толстых) | Datum rojstva: 19.7.1980
  Kraj rojstva: Ilovajsk | Poveljnik bataljona „Somali“, oborožene separatistične skupine, vpletene v spopade v vzhodni Ukrajini.
  V tej funkciji dejavno podpira dejanja in politike, ki spodkopavajo ozemeljsko celovitost, suverenost in neodvisnost Ukrajine ter jo dodatno destabilizirajo. | 16.2.2015 |
| 137. | Eduard Aleksandrovich BASURIN
  (Здуард Александрович Басурин) | Datum rojstva: 27.6.1966 ali 21.6.1966
  Kraj rojstva: Doneck | Tako imenovani „namestnik poveljnika“ na Ministrstvu za obrambo tako imenovane „Ljudske republike Doneck“.
  S prevzemom in izvajanjem te funkcije torej podpira dejavnosti in politike, ki spodkopavajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine ter jo dodatno destabilizirajo. | 16.2.2015 |
| 138. | Alexandr SHUBIN
  Александр Васильевич ШУБИН | Datum rojstva: 20.5.1972 ali 30.5.1972
  Kraj rojstva: Lugansk | Tako imenovani „minister za pravosodje“ nezakonite „Ljudske republike Lugansk“.
  S prevzemom te funkcije in v njenem okviru tako dejavno podpira dejanja in politike, ki spodkopavajo ozemeljsko celovitost, suverenost in neodvisnost Ukrajine ter jo dodatno destabilizirajo. | 16.2.2015 |
| 139. | Sergey Anatolievich LITVIN
  (Сергей Анатольевич Литвин) | Datum rojstva: 2.7.1973 | Tako imenovani „namestnik predsednika“ Sveta ministrov tako imenovane „Ljudske republike Lugansk“.
  S prevzemom in izvajanjem te funkcije torej podpira dejavnosti in politike, ki spodkopavajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine ter jo dodatno destabilizirajo. | 16.2.2015 |
| 141. | Ekaterina FILIPPOVA
  Екатерина Владимировна ФИЛИППОВА | Datum rojstva: 20.11.1988
  Kraj rojstva: Krasnoarmejsk | Tako imenovana „ministrica za pravosodje“ tako imenovane „Ljudske republike Doneck“.
  S prevzemom te funkcije in v njenem okviru tako dejavno podpira dejanja in politike, ki spodkopavajo ozemeljsko celovitost, suverenost in neodvisnost Ukrajine ter jo dodatno destabilizirajo. | 16.2.2015 |
| 142. | Aleksandr TIMOFEEV
  Александр ТИМОФЕЕВ | Datum rojstva: 27.1.1974 | Tako imenovani „minister za proračun“ tako imenovane „Ljudske republike Doneck“.
  S prevzemom te funkcije in v njenem okviru tako dejavno podpira dejanja in politike, ki spodkopavajo ozemeljsko celovitost, suverenost in neodvisnost Ukrajine ter jo dodatno destabilizirajo. | 16.2.2015 |
| 143. | Evgeny Vladimirovich MANUILOV
  (Евгений Владимирович Мануйлов) | Datum rojstva: 5.1.1967 | Tako imenovani „minister za proračun“ tako imenovane „Ljudske republike Lugansk“.
  S prevzemom in izvajanjem te funkcije torej podpira dejavnosti in politike, ki spodkopavajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine ter jo dodatno destabilizirajo. | 16.2.2015 |
| 144. | Viktor YATSENKO
  (Виктор ЯЦЕНКО) | Datum rojstva: 22.4.1985
  Kraj rojstva: Herson | Tako imenovani „minister za komunikacije“ tako imenovane „Ljudske republike Doneck“.
  S prevzemom in izvajanjem te funkcije torej podpira dejavnosti in politike, ki spodkopavajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine ter jo dodatno destabilizirajo. | 16.2.2015 |
| 146. | Zaur ISMAILOV
  (Заур Исмаилов Рауфович) | Datum rojstva: 25.7.1978 (ali 23.3.1975)
  Kraj rojstva: Krasni Luč, Vorošilovgrad, Lugansk | Tako imenovani „generalni tožilec“ tako imenovane „Ljudske republike Lugansk“.
  S prevzemom in izvajanjem te funkcije torej podpira dejavnosti in politike, ki spodkopavajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine ter jo dodatno destabilizirajo. | 16.2.2015 |
| 147. | Anatoly Ivanovich ANTONOV
  (Анатолий Иванович Антонов) | Datum rojstva: 15.5.1955
  Kraj rojstva: Omsk | Kot namestnik ministra za obrambo sodeluje pri napotitvi ruskih enot v Ukrajino.
  V tej funkciji – v skladu s trenutno strukturo ruskega Ministrstva za obrambo – sodeluje pri oblikovanju in izvajanju politike ruske vlade. Ta politika ogroža ozemeljsko celovitost, suverenost in neodvisnost Ukrajine. | 16.2.2015 |
| 148. | Arkady Viktorovich BAKHIN
  (Аркадий Викторович Бахин) | Datum rojstva: 8.5.1956
  Kraj rojstva: Kaunas, Litva | Kot prvi namestnik ministra za obrambo sodeluje pri napotitvi ruskih enot v Ukrajino.
  V tej funkciji – v skladu s trenutno strukturo ruskega Ministrstva za obrambo – sodeluje pri oblikovanju in izvajanju politike ruske vlade. Ta politika ogroža ozemeljsko celovitost, suverenost in neodvisnost Ukrajine. | 16.2.2015 |
| 149. | Andrei Valeryevich KARTAPOLOV
  (Андрей Валерьевич Картaпoлoв) | Datum rojstva: 9.11.1963
  Kraj rojstva: NDR (DDR) | Direktor glavnega operativnega oddelka in namestnik vodje generalštaba oboroženih sil Ruske federacije. V obeh funkcijah dejavno sodeluje pri oblikovanju in izvajanju vojaške kampanje ruskih sil v Ukrajini.
  V skladu s priznanimi dejavnostmi generalštaba izvaja operativni nadzor nad oboroženimi silami ter tako dejavno sodeluje pri oblikovanju in izvajanju politike ruske vlade, ki ogroža ozemeljsko celovitost, suverenost in neodvisnost Ukrajine. | 16.2.2015 |
| 150. | Iosif (Joseph) Davydovich KOBZON
  (Иосиф Дaвьιдoвич Кобзон) | Datum rojstva: 11.9.1937
  Kraj rojstva: Časov Jar, Ukrajina | Poslanec državne dume.
  Med obiskom tako imenovane Ljudske republike Doneck je javno podprl separatiste. Imenovan je bil tudi za častnega konzula tako imenovane „Ljudske republike Doneck“ v Ruski federaciji.
  Pri glasovanju 20. marca 2014 je podprl osnutek zveznega ustavnega zakona „o vključitvi Republike Krim v Rusko federacijo in nastanku novih zveznih subjektov v okviru Ruske federacije – Republike Krim in mesta z zveznim statusom Sevastopol“. | 16.2.2015 |
| 151. | Valery Fedorovich RASHKIN
  (Валерий Фëдoрoвич Рашкин) | Datum rojstva: 14.3.1955
  Kraj rojstva: Žilino, območje Kaliningrada | Prvi namestnik predsednika Odbora ruske dume za vprašanja etnične pripadnosti.
  Je ustanovitelj civilnega gibanja „Krassnaya Moskva Patriotic Front Aid“ (Domoljubna fronta „Rdeča Moskva“), ki je organiziralo javne proteste v podporo separatistom; tako podpira politike, ki spodkopavajo ozemeljsko celovitost, suverenost in neodvisnost Ukrajine. Pri glasovanju 20. marca 2014 je podprl osnutek zveznega ustavnega zakona „o vključitvi Republike Krim v Rusko federacijo in nastanku novih zveznih subjektov v okviru Ruske federacije – Republike Krim in mesta z zveznim statusom Sevastopol“. | 16.2.2015 |

II.

Vnosi za naslednje osebe in en subjekt iz Priloge I k Uredbi (EU) št. 269/2014 se nadomestijo z naslednjim:

Osebe

Ime

Podatki o istovetnosti

Razlogi

Datum uvrstitve na seznam

1.

Sergey Valeryevich AKSYONOV,

Sergei Valerievich AKSENOV (Сер Валерьевич AKCëHOB),

Serhiy Valeriyovych AKSYONOV (Сергiй Валерiйович Аксьонов)

Datum rojstva: 26.11.1972.

Kraj rojstva: Bălţi, zdaj Republika Moldavija

Aksjonov je bil 27. februarja 2014 v parlamentu Krima (vrhovna rada) izvoljen za „predsednika vlade Krima“ ob navzočnosti proruskih oboroženih oseb. Oleksandr Turčinov je 1. marca 2014 njegovo „izvolitev“ razglasil za neustavno. Dejavno je lobiral za „referendum“16. marca 2014. Od 9. oktobra 2014 je „voditelj“ tako imenovane „Republike Krim“.

Je član predsedstva državnega sveta Rusije.

17.3.2014

2.

Vladimir Andreevich Konstantinov

(Владимир Андреевич Константинов)

Datum rojstva: 19.11.1956

Kraj rojstva: Vladimirovka (tudi Vladimirovca), območje Slobozie, SSR Moldavija (zdaj Republika Moldavija) ali

Bogomol, SSR Moldavija

Kot predsedujoči vrhovnemu svetu Avtonomne republike Krim je imel pomembno vlogo pri odločitvah verhovne rade v zvezi z „referendumom“ proti ozemeljski nedotakljivosti Ukrajine in je pozival volivce, naj glasujejo za neodvisnost Krima.

17.3.2014

3.

Rustam Ilmirovich Temirgaliev

(Рустам Ильмирович Темиргалиев)

Datum rojstva: 15.8.1976

Kraj rojstva: Ulan-Ude, ASSR Burjatija

(Ruska SFSR)

Kot nekdanji podpredsednik ministrskega sveta Krima je imel pomembno vlogo pri odločitvah verhovne rade o „referendumu“ proti ozemeljski nedotakljivosti Ukrajine. Dejavno je lobiral za vključitev Krima v Rusko federacijo.

17.3.2014

4.

Denis Valentinovich Berezovskiy

(Денис Валентинович Березовский)

Datum rojstva: 15.7.1974

Kraj rojstva: Harkov, SSR Ukrajina

Berezovskij je bil 1. marca 2014 imenovan za poveljnika ukrajinske mornarice, vendar pa potem je zaprisegel krimskim oboroženim silam ter tako prelomil zaprisego ukrajinski mornarici.

Imenovan je bil za namestnika poveljnika črnomorske flote Ruske federacije.

17.3.2014

5.

Aleksei Mikhailovich Chaliy

(Алексей Михайлович Чалый)

Datum rojstva: 13.6.1961

Kraj rojstva: Moskva ali Sevastopol

Chalij je 23. februarja 2014 na zahtevo javnosti postal „župan Sevastopola“ in sprejel to „izvolitev“. Dejavno se je zavzemal, naj Sevastopol postane ločena enota Ruske federacije po referendumu 16. marca 2014. Podpisal je pogodbo o ruski prisvojitvi Republike Krim. Predseduje zakonodajni skupščini mesta Sevastopol.

17.3.2014

6.

Pyotr Anatoliyovych Zima

(Пётр Анатольевич Зима)

Datum rojstva: 29.3.1965

„Predsednik vlade“ Aksjonov je Zimo 3. marca 2014 imenoval za novega vodjo krimske varnostne službe (SBU), v kar je ta privolil. Pomembne informacije, vključno s podatkovno zbirko, je predal ruski obveščevalni službi (SBU). Te informacije so zajemale podatke o aktivistih na Trgu neodvisnosti in zagovornikih človekovih pravic s Krima. Imel je pomembno vlogo pri preprečevanju ukrajinskim oblastem, da bi nadzirale ozemlje Krima. 11. marca 2014 so nekdanji krimski uradniki SBU razglasili ustanovitev neodvisne varnostne službe Krima.

17.3.2014

7.

Yuriy Gennadyevich Zherebtsov

(Юрий Геннадиевич Жеребцов)

Datum rojstva: 19.11.1969

Kraj rojstva: Izmail, območje Odese, SSR Ukrajina ali Odesa

Svetovalec predsednika parlamenta (Verkhovna rada) Krima, eden najpomembnejših organizatorjev „referenduma“ proti ozemeljski nedotakljivosti Ukrajine 16. marca 2014. Član državljanske zbornice tako imenovane Republike Krim.

17.3.2014

8.

Sergey Pavlovych Tsekov

(Сергей Павлович Цеков)

Datum rojstva: 29.9.1953 ali 23.9.1953,

Kraj rojstva: Simferopol

Podpredsednik verhovne rade; skupaj s Sergeyem Aksyonovim je sprožil nezakonito razpustitev vlade Avtonomne republike Krim. K temu je pritegnil Vladimira Konstantinova, kateremu je grozil z razrešitvijo. Javno je priznal, da so bili poslanci s Krima pobudniki poziva ruskim vojakom, naj prevzamejo parlament Krima. Bil je eden prvih krimskih voditeljev, ki se je javno zavzel za priključitev Krima Rusiji.

Član zveznega sveta Ruske federacije iz tako imenovane „Republike Krim“.

17.3.2014

9.

Ozerov, Viktor Alekseevich

(Виктор Алексеевич Озеров)

Datum rojstva: 5.1.1958

Kraj rojstva: Abakan, Kakazija

Predsednik Odbora za varnost in obrambo zveznega sveta Ruske federacije.

1. marca 2014 je Ozerov v imenu Odbora za varnost in obrambo zveznega sveta Ruske federacije v zveznem svetu javno podprl namestitev ruskih sil v Ukrajini.

17.3.2014

10.

Dzhabarov, Vladimir Michailovich

(Владимир Михайлович Джабаров)

Datum rojstva: 29.9.1952

Prvi podpredsednik Odbora za mednarodne zadeve zveznega sveta Ruske federacije.

1. marca 2014 je Džabarov v imenu Odbora za mednarodne zadeve zveznega sveta Ruske federacije v zveznem svetu javno podprl namestitev ruskih sil v Ukrajini.

17.3.2014

11.

Klishas, Andrei Aleksandrovich

(Андрей Александрович Клишас)

Datum rojstva: 9.11.1972

Kraj rojstva: Sverdlovsk

Predsednik Odbora za ustavno pravo zveznega sveta Ruske federacije.

1. marca 2014 je Klišas v zveznem svetu javno podprl namestitev ruskih sil v Ukrajini. V javnih izjavah je skušal upravičiti rusko vojaško posredovanje v Ukrajini in je trdil, da „ukrajinski predsednik podpira poziv krimskih oblasti predsedniku Ruske federacije, naj pošlje vsestransko pomoč za obrambo državljanov Krima“.

17.3.2014

12.

Ryzhkov, Nikolai Ivanovich

(Николай Иванович Рыжков)

Datum rojstva: 28.9.1929

Kraj rojstva: Djiljivka, območje Donecka, SSR Ukrajina

Član Odbora za zvezne zadeve, regionalno politiko in sveta Ruske federacije za severni del federacije.

1. marca 2014 je Rižkov v zveznem svetu javno podprl namestitev ruskih sil v Ukrajini.

17.3.2014

13.

Bushmin, Evgeni Viktorovich

(Евгений Викторович Бушмин)

Datum rojstva: 4.10.1958

Kraj rojstva: Lopatino, območje Sergačijskega, RSFSR

Podpredsednik zveznega sveta Ruske federacije.

1. marca 2014 je Bušmin v zveznem svetu javno podprl namestitev ruskih sil v Ukrajini.

17.3.2014

14.

Totoonov, Aleksandr Borisovich

(Александр Борисович Тотоонов)

Datum rojstva: 3.4.1957

Kraj rojstva: Ordžonikice, Severna Osetija

Član Odbora za kulturo, znanost in obveščanje zveznega sveta Ruske federacije.

1. marca 2014 je Totoonov v zveznem svetu javno podprl namestitev ruskih sil v Ukrajini.

17.3.2014

15.

Panteleev, Oleg Evgenevich

(Олег Евгеньевич Пантелеев)

Datum rojstva: 21.7.1952

Kraj rojstva: Žitnikovsko, območje Kurgana

Prvi popredsednik Odbora za parlamentarne zadeve v zveznem svetu.

1. marca 2014 je Panteleev v zveznem svetu javno podprl namestitev ruskih sil v Ukrajini.

17.3.2014

16.

Mironov, Sergei Mikhailovich

(Сергей Михайлович Миронов)

Datum rojstva: 14.2.1953

Kraj rojstva: Puškin, območje Leningrada

Član sveta državne dume; vodja poslanske skupine stranke Poštena Rusija v dumi Ruske federacije.

Pobudnik predloga zakona, ki Ruski federaciji dovoljuje, da v svojo sestavo pod pretvezo zaščite ruskih državljanov vključi ozemlja tujih držav brez soglasja teh držav ali mednarodne pogodbe.

17.3.2014

17.

Zheleznyak, Sergei Vladimirovich

(Сергей Владимирович Железняк)

Datum rojstva: 30.7.1970

Kraj rojstva: Sankt Peterburg (nekoč Leningrad)

Podpredsednik državne dume Ruske federacije.

Dejaven podpornik uporabe ruskih oboroženih sil in priključitve Krima. Osebno je vodil demonstracije v podporo uporabi ruskih oboroženih sil v Ukrajini.

17.3.2014

18.

Slutski, Leonid Eduardovich

(Леонид &#x042D;дуардович Слуцкий)

Datum rojstva: 4.1.1968

Kraj rojstva: Moskva

Predsednik odbora Skupnosti neodvisnih držav v državni dumi Ruske federacije (član stranke LDPR).

Dejaven podpornik uporabe ruskih oboroženih sil in priključitve Krima.

17.3.2014

19.

Vitko, Aleksandr Viktorovich

(Александр Викторович Витко)

Datum rojstva: 13.9.1961

Kraj rojstva: Vitebsk (SSR Belorusija)

Poveljnik črnomorske flote, viceadmiral.

Odgovoren za poveljevanje ruskim silam, ki so zasedle ukrajinsko suvereno ozemlje.

17.3.2014

20.

Sidorov, Anatoliy Alekseevich

(Анатолий Алексеевич Сидоров)

Datum rojstva: 2.7.1958

Kraj rojstva: Siva, območje Perma, ZSSR

Poveljnik zahodnega vojaškega območja Rusije, katerega enote so nameščene na Krimu. Odgovoren je za del ruske vojaške prisotnosti na Krimu, ki spodkopava suverenost Ukrajine in je krimskim oblastem pomagala preprečevati javne demonstracije proti prizadevanjem za referendum in priključitev Rusiji.

17.3.2014

21.

Galkin, Viktorovich Aleksandr

(Александр Викторович Галкин)

Datum rojstva: 22.3.1958

Kraj rojstva: Ordžonikice, ASSR Severna Osetija

Zahodno vojaško območje Rusije, katerega sile so nameščene na Krimu; črnomorska flota spada pod Galkinovo poveljstvo; velik del sil je na Krim prišel prek južnega vojaškega območja.

Poveljnik južnega vojaškega območja Rusije. Sile južnega vojaškega območja so nameščene na Krimu. Odgovoren je za del ruske vojaške prisotnosti na Krimu, ki spodkopava suverenost Ukrajine in je krimskim oblastem pomagala preprečevati javne demonstracije proti prizadevanjem za referendum in priključitev Rusiji. Poleg tega pod nadzor tega območja spada tudi črnomorska flota.

17.3.2014

22.

Rogozin, Dmitry Olegovich

(Дмитрий Олегович Рогозин)

Datum rojstva: 21.12.1963

Kraj rojstva: Moskva

Podpredsednik Ruske federacije. Javno pozival k priključitvi Krima.

21.3.2014

23.

Glazyev, Yurievich Sergey

(Сергей Юрьевич Глазьев)

Datum rojstva: 1.1.1961

Kraj rojstva: Zaporozhye, SSR Ukrajina

Svetovalec predsednika Ruske federacije. Javno pozival k priključitvi Krima.

21.3.2014

24.

Matviyenko, Valentina Ivanova (rojena Tyutina)

(Валентина Ивановна Матвиенко (born Тютина))

Datum rojstva: 7.4.1949

Kraj rojstva: Šepetovka, območje Hmelnicki (Kamjanec-Podilski), SSR Ukrajina

Predsedujoča zveznemu svetu. Dne 1. marca 2014 je v zveznem svetu javno podprla razmestitev ruskih sil v Ukrajini.

21.3.2014

25.

Naryshkin, Sergei Evgenevich

(Сергей Евгеньевич Нарышкин)

Datum rojstva: 27.10.1954

Kraj rojstva: Sankt Peterburg (nekoč Leningrad)

Predsedujoči državni dumi. Javno podprl razmestitev ruskih sil v Ukrajini. Javno podprl sporazum o ponovni rusko-krimski združitvi in s tem povezano zvezno ustavno pravo.

21.3.2014

26.

Dmitry Konstantinovich KISELYOV,

tudi Dmitrii Konstantinovich KISELEV

(Дмитрий Константинович Киселёв)

Datum rojstva: 26.4.1954

Kraj rojstva: Moskva

S predsedniškim dekretom z dne 9. decembra 2013 imenovan za vodjo ruske zvezne državne tiskovne agencije „Rossija Segodnja“.

Osrednja osebnost vladne propagande v podporo razmestitvi ruskih sil v Ukrajini.

21.3.2014

27.

Nosatov, Alexander Mihailovich

(Александр Михайлович Носатов)

Datum rojstva: 27.3.1963

Kraj rojstva: Sevastopol, SSR Ukrajina

Namestnik poveljnika črnomorske flote, kontraadmiral, odgovoren za poveljevanje

Odgovoren za poveljevanje ruskim silam, ki so zasedle ukrajinsko suvereno ozemlje.

21.3.2014

28.

Kulikov, Valery Vladimirovich

(Валерий Владимирович Куликов)

Datum rojstva: 1.9.1956

Kraj rojstva: Zaporožje, SSR Ukrajina

Namestnik poveljnika črnomorske flote, kontraadmiral.

Odgovoren za poveljevanje ruskim silam, ki so zasedle ukrajinsko suvereno ozemlje.

21.3.2014

29.

Surkov, Vladislav Yurievich

(Владислав Юрьевич Сурков)

Datum rojstva: 21.9.1964

Kraj rojstva: Solncevo, območje Lipecka

Pribočnik predsednika Ruske federacije. Bil je nosilec procesa za mobilizacijo krimskih lokalnih skupnosti k dejanjem, namenjenim spodkopavanju ukrajinskih organov na Krimu.

21.3.2014

30.

Mikhail Grigorievich Malyshev

(Михаил Григорьевич Малышев)

Datum rojstva: 10.10.1955

Kraj rojstva: Simferopol, Krim

Vodja krimske volilne komisije. Odgovoren je za izvedbo referenduma na Krimu. V skladu z ruskim sistemom pristojen za podpis referendumskih rezultatov.

21.3.2014

31.

Valery Kirillovich Medvedev

(Валерий Кириллович Медведев)

Datum rojstva: 21.8.1946

Kraj rojstva: Šmakovka, območje Primorskega

Vodja sevastopolske volilne komisije. Odgovoren je za izvedbo referenduma na Krimu. V skladu z ruskim sistemom pristojen za podpis referendumskih rezultatov.

21.3.2014

32.

generalpodpolkovnik Igor Nikolaevich (Mykolayovich) Turchenyuk

(Игорь Николаевич Турченюк)

Datum rojstva: 5.12.1959

Kraj rojstva: Oš, SSR Kirgizistan

Dejanski poveljnik ruskih čet, nameščenih na terenu na Krimu (ki jih Rusija še naprej uradno imenuje „lokalne samoobrambne milice“). Namestnik poveljnika južnega vojaškega območja.

21.3.2014

33.

Elena Borisovna Mizulina (rojena Dmitriyeva)

(Елена Борисовна Мизулина (born Дмитриева)

Datum rojstva: 9.12.1954

Kraj rojstva: Buj, območje Kostrome

Namestnica predsednika državne dume. Pobudnica in ena od podpornikov nedavnih zakonodajnih predlogov v Rusiji, na podlagi katerih bi se regije drugih držav lahko pridružile Rusiji brez predhodne privolitve njihovih osrednjih oblasti.

21.3.2014

34.

Dmitry Nikolayevich Kozak

(Дмитрий Николаевич Козак)

Datum rojstva: 7.11.1958

Kraj rojstva: Bandurovo, območje Kirovograda, SSR Ukrajina

Podpredsednik vlade. Odgovoren za nadzor nad vključevanjem priključene Avtonomne republike Krim v Rusko federacijo.

29.4.2014

35.

Oleg Yevgenyvich Belaventsev

(Олег Евгеньевич Белавенцев)

Datum rojstva: 15.9.1949

Kraj rojstva: Moskva

Pooblaščeni predstavnik predsednika Ruske federacije v tako imenovanem „Zveznem okrožju Krim“, nestalni član Varnostnega sveta Rusije. Odgovoren za izvajanje ustavnih odločb voditelja ruske države na ozemlju priključene Avtonomne republike Krim.

29.4.2014

36.

Oleg Genrikhovich Savelyev

(Олег Генрихович Савельев)

Datum rojstva: 27.10.1965

Kraj rojstva: Leningrad

Minister za zadeve Krima. Odgovoren za vključevanje priključene Avtonomne republike Krim v Rusko federacijo.

29.4.2014

37.

Sergei Ivanovich Menyailo

(Сергей Иванович Меняйло)

Datum rojstva: 22.8.1960

Kraj rojstva: Alagir, ASSR Severna Osetija,

RSFSR

Guverner ukrajinskega priključenega mesta Sevastopol.

29.4.2014

38.

Olga Fedorovna Kovitidi

(Ольга Фёдоровна Ковитиди)

Datum rojstva: 7.5.1962

Kraj rojstva: Simferopol, SSR Ukrajina

Članica zveznega sveta Rusije iz priključene Avtonomne republike Krim.

29.4.2014

40.

Sergei Ivanovich Neverov

(Сергей Иванович Неверов)

Datum rojstva: 21.12.1961

Kraj rojstva: Taštagol, ZSSR

Namestnik predsednika državne dume, Združena Rusija. Odgovoren za začetek priprave zakonodaje za vključitev priključene Avtonomne republike Krim v Rusko federacijo.

29.4.2014

41.

Igor Dmitrievich SERGUN

(Игорь Дмитриевич Сергун)

Datum rojstva: 28.3.1957

Kraj rojstva: Podolsk, Moskovsko okrožje

Direktor GRU (glavnega obveščevalnega direktorata) in namestnik vodje generalštaba oboroženih sil Ruske federacije, generalpodpolkovnik Odgovoren za delovanje urada GRU v vzhodni Ukrajini.

29.4.2014

42.

Valery Vasilevich Gerasimov

(Валерий Васильевич Герасимов)

Datum rojstva: 8.9.1955

Kraj rojstva: Kazan

Poveljnik generalštaba Oboroženih sil Ruske federacije, prvi namestnik ministra za obrambo Ruske federacije, general. Odgovoren za množično nameščanje ruskih vojakov ob meji z Ukrajino in preprečeval je umirjanje razmer.

29.4.2014

43.

German Prokopiv

Dejaven voditelj „Luganske straže“. Sodeloval je pri zasedbi zgradbe regionalnega urada Varnostne službe v Lugansku. Tesno povezan z „Vojsko jugovzhoda“.

29.4.2014

44.

Valeriy Dmitrievich Bolotov

(Валерий Дмитриевич Болотов)

Datum rojstva: 13.2.1970

Kraj rojstva: Lugansk

Eden od voditeljev separatistične skupine „Vojska jugovzhoda“, ki je zasedla urad Varnostne službe v regiji Lugansk. Upokojeni ofocir. Pred zasedbo zgradbe je s sodelavci posedoval orožje, ki ga je očitno nezakonito pridobil iz Rusije in od lokalnih kriminalnih združb.

29.4.2014

45.

Andriy Yevgenovych PURGIN

(Андрiй Eвгенович Пургiн),

tudi Andrei Evgenevich PURGIN

(Андрей Евгеньевич Пургин)

Datum rojstva: 26.1.1972

Kraj rojstva: Doneck

Nekdanji voditelj „Ljudske republike Doneck“, dejaven udeleženec in organizator separatističnih dejavnosti, koordinator dejavnosti „ruskih turistov“ v Donecku. Soustanovitelj „državljanske pobude Donbas za Evroazijsko unijo“. Tako imenovani „predsednik“„Ljudskega sveta Ljudske republike Doneck“.

29.4.2014

46.

Denys Volodymyrovych PUSHYLIN

(Денис Володимирович Пушилiн),

tudi Denis Vladimirovich PUSHILIN

(Денис Владимирович Пушилин)

Datum rojstva: 9.5.1981 ali 9.5.1982

Kraj rojstva: Makijevka (Doneško okrožje)

Eden od voditeljev Ljudske republike Doneck. Sodeloval je pri zasedbi in okupaciji regionalne uprave. Aktivni uradni govorec separatistov. Tako imenovani namestnik predsednika „Ljudskega sveta“ tako imenovane Ljudske republike Doneck.

29.4.2014

47.

Tsyplakov Sergey Gennadevich

Datum rojstva: 1.5.1983

Kraj rojstva: Harcisk, Doneško okrožje

Eden od voditeljev radikalne ideološke organizacije Ljudska milica Donbasa. Dejavno je sodeloval pri zasedbi več državnih zgradb na območju Donecka.

29.4.2014

48.

Igor Vsevolodovich Girkin

(Игорь Всеволодович Гиркин), tudi Igor Strelkov (Ihor Strielkov)

Datum rojstva: 17.12.1970

Kraj rojstva: Moskva

Identificiran kot uslužbenec glavnega obveščevalnega direktorata generalštaba Oboroženih sil Ruske federacije (GRU). Udeležen je bil pri incidentih v Sloviansku. Je pomočnik samooklicanega predsednika vlade Krima, Sergeja Aksionova, za varnostne zadeve. Vodja ljudskega gibanja „Novorossija“.

29.4.2014

49.

Vyacheslav Viktorovich Volodin

(Вячеслав Викторович Володин)

Datum rojstva: 4.2.1964

Kraj rojstva: Aleksejevka, območje Saratova

Prvi namestnik vodje predsedniške administracije v Rusiji. Odgovoren za nadzor nad političnim vključevanjem ukrajinskega območja Krim v Rusko federacijo.

12.5.2014

50.

Vladimir Anatolievich Shamanov

(Владимир Анатольевич Шаманов)

Datum rojstva: 15.2.1957

Kraj rojstva: Barnaul

Poveljnik ruskih letalskih sil, generalni polkovnik. Na tem vodstvenem položaju je odgovoren za napotitev ruskih letalskih sil na Krim.

12.5.2014

51.

Vladimir Nikolaevich Pligin

(Владимир Николаевич Плигин)

Datum rojstva: 19.5.1960

Kraj rojstva: Ignatovo,

Vologodsko okrožje, ZSSR

Predsednik odbora za ustavno pravo v Dumi. Odgovoren za utiranje poti sprejetju zakonodaje o priključitvi Krima in Sevastopola Ruski federaciji.

12.5.2014

52.

Petr Grigorievich JAROSH

(Петр Григорьевич Ярош)

Datum rojstva: 30.1.1971 ali 16.3.1966

Kraj rojstva: vas Skvorcovo, območje Simferopola, Krim

Vodja Zveznega urada za migracije za Krim. Odgovoren za sistematično in pospešeno izdajo ruskih potnih listov prebivalcem Krima.

12.5.2014

53.

Oleg Grigorievich Kozyura

(Олег Григорьевич Козюра)

Datum rojstva: 19.12.1962

Kraj rojstva: Zaporožje

Vodja Zveznega urada za migracije za Sevastopol. Odgovoren za sistematično in pospešeno izdajo ruskih potnih listov prebivalcem Sevastopola.

12.5.2014

54.

Viacheslav PONOMARIOV,

Vyacheslav Volodymyrovich PONOMARYOV

(В'ячеслав Володимирович Пономарьов),

Viacheslav Vladimirovich PONOMAREV

(Вячеслав Владимирович Пономарëв)

Datum rojstva: 2.5.1965

Kraj rojstva: Slovjansk (Doneško okrožje)

Nekdanji samooklicani župan mesta Slovjansk. Ponomarjev je Vladimirja Putina pozval, naj pošlje ruske sile, da bi zaščitile mesto, zatem pa še, naj jim dobavi orožje. Pristaši Ponomarjeva so sodelovali pri ugrabitvah (zajeli so ukrajinsko poročevalko Irmo Krat in poročevalca za Vice News Simona Ostrovskega; oba sta bila pozneje izpuščena. Zajeli so vojaške opazovalce, napotene na podlagi dokumenta OVSE s srečanja na Dunaju). Še vedno dejavno podpira separatistične dejavnosti in politike.

12.5.2014

55.

Igor Nikolaevich Bezler

(Игорь Николаевич Безлер), tudi Bes (hudič)

Datum rojstva: 30.12.1965

Kraj rojstva: Simferopol, Krim

Eden od voditeljev samooklicane milice iz Horlivke. Prevzel je nadzor nad stavbo urada ukrajinske varnostne službe na območju Donecka, zatem pa zasedel okrožni urad Ministstva za notranje zadeve v mestu Horlivka. Povezan je z Ihorjem Strielkovim in je bil po navedbah SBU pod njegovim poveljstvom vpleten v umor namestnika predsednika mestnega sveta Horlivke Volodymyra Rybaka.

12.5.2014

57.

Oleg TSARIOV,

tudi Oleh Anatoliyovych TSAROV

(Олег Анатолтович Царьов),

ali Oleg Anatolevich TSAREV

(Олег Анатольевич Цаpëв)

Datum rojstva: 2.6.1970

Kraj rojstva: Dnjepropetrovsk

Nekdanji član Rade; v tej funkciji je javno pozival k ustanovitvi tako imenovane „Zvezne republike Nova Rusija“, sestavljene iz jugovzhodnih ukrajinskih regij. Še vedno dejavno podpira separatistične dejavnosti in politike.

12.5.2014

58.

Roman Viktorovich Lyagin

(Роман Викторович Лягин)

Datum rojstva: 30.5.1980

Kraj rojstva: Doneck, Ukrajina

Vodja osrednje volilne komisije „Ljudske republike Doneck“. Aktivno sodeloval pri organizaciji referenduma, ki naj bi bil 11. maja 2014, na katerem bi potrdili samorazglasitev „Ljudske republike Doneck“. Nekdanji „minister za delo in socialne zadeve“.

12.5.2014

59.

Aleksandr Sergeevich MALYKHIN,

Alexander Sergeevich MALYHIN

(Александр Сергеевич Малнхин)

Datum rojstva: 12.1.1981

Vodja osrednje volilne komisije „Ljudske republike Lugansk“. Aktivno sodeloval pri organizaciji referenduma, ki naj bi bil 11. maja 2014, na katerem bi potrdili samorazglasitev „Ljudske republike Lugansk“.

12.5.2014

60.

Natalia Vladimirovna Poklonskaya

(Наталья Владимировна Поклонская)

Datum rojstva: 18.3.1980

Kraj rojstva: Mihajlovka, območje Vorošilovgrada, SSR Ukrajina, ali Evpatorija, SSR Ukrajina

Tožilka na Krimu. Aktivno sodelovala pri priključitvi Krima Rusiji.

12.5.2014

61.

Igor Sergeievich Shevchenko

(Игорь Сергеевич Шевченко)

Kraj rojstva: Sevastopol, Krim

Tožilec na Krimu. Aktivno sodeloval pri priključitvi Sevastopola Rusiji.

12.5.2014

62.

Aleksandr Yurevich BORODAI

(Александр Юрьевич Бородай)

Datum rojstva: 25.7.1972

Kraj rojstva: Moskva

Nekdanji tako imenovani „predsednik vlade Ljudske republike Doneck“; v tej funkciji je bil odgovoren za separatistične „vladne“ dejavnosti tako imenovane „vlade Ljudske republike Doneck“ (8. julija 2014 je na primer izjavil, da „naša vojska izvaja posebno operacijo proti ukrajinskim ‚fašistom‘“); podpisnik memoranduma o soglasju o „novi ruski uniji“. Še vedno dejavno podpira separatistične dejavnosti in politike.

12.7.2014

63.

Alexander KHODAKOVSKY,

Oleksandr Serhiyovych KHODAKOVSKIY

(Олександр Сергiйович Ходаковський),

ali Aleksandr Sergeevich KHODAKOVSKII

(Александр Сергеевич Ходаковский)

Datum rojstva: 18.12.1972

Kraj rojstva: Doneck

Nekdanji tako imenovani „minister za varnost Ljudske republike Doneck“; v tej funkciji je bil odgovoren za separatistične varnostne dejavnosti tako imenovane „vlade Ljudske republike Doneck“. Še vedno dejavno podpira separatistične dejavnosti in politike.

12.7.2014

64.

Alexandr Aleksandrovich KALYUSSKY,

(Александр Александрович Калюсский)

Datum rojstva: 9.10.1975

T. i. „de facto namestnik predsednika vlade Ljudske republike Doneck, zadolžen za socialne zadeve“. Odgovoren za separatistične „vladne“dejavnosti t. i. vlade Ljudske republike Doneck.

12.7.2014

65.

Alexander KHRYAKOV,

Aleksandr Vitalievich KHRYAKOV

(Александр Витальевич Хряков),

Oleksandr Vitaliyovych KHRYAKOV

(Олександр ВiTалiйович Хряков)

Datum rojstva: 6.11.1958

Kraj rojstva: Doneck

T. i. „minister za obveščanje in množično komunikacijo Ljudske republike Doneck“. Odgovoren za proseparatistične propagandne dejavnosti t. i. vlade Ljudske republike Doneck.

12.7.2014

66.

Marat Faatovich BASHIROV

(Марат Фаатович Баширов)

Datum rojstva: 20.1.1964

Kraj rojstva: Iževsk, Ruska federacija

Nekdanji t. i. „predsednik Sveta ministrov Ljudske republike Lugansk“, potrjen 8. julija 2014.

Odgovoren za separatistične „vladne“ dejavnosti tako imenovane „vlade Ljudske republike Lugansk“.

12.7.2014

67.

Vasyl NIKITIN,

tudi Vasilii Aleksandrovich NIKITIN

(Василий Александрович Никитин)

Datum rojstva: 25.11.1971

Kraj rojstva: Šargun, Uzbekistan

T. i. „podpredsednik Sveta ministrov Ljudske republike Lugansk“ (prej t. i. „predsednik vlade Ljudske republike Lugansk“ in nekdanji tiskovni predstavnik „vojske jugovzhoda“).

Odgovoren za separatistične „vladne“ dejavnosti tako imenovane „vlade Ljudske republike Lugansk“.

Dal je izjavo v imenu „vojske jugovzhoda“, da ukrajinske predsedniške volitve v „Ljudski republiki Lugansk“ zaradi „novega“ statusa regije niso izvedljive.

12.7.2014

68.

Aleksey Vyacheslavovich KARYAKIN

(Алексей Вячеславович Карякин)

Datum rojstva: 7.4.1980 ali 7.4.1979

Kraj rojstva: Stahanov, Lugansko okrožje

T. i. „predsednik Vrhovnega sveta Ljudske republike Lugansk“.

Odgovoren za separatistične „vladne“ dejavnosti „Vrhovnega sveta“, Rusko federacijo je pozval, naj prizna neodvisnost „Ljudske republike Lugansk“.

Podpisnik memoranduma o soglasju o „novi ruski uniji“.

12.7.2014

69.

Yuriy Volodymyrovych IVAKIN

(Юрiй Володимирович Iвакiн),

tudi Iurii Vladimirovich IVAKIN

(Юрий Владимирович Ивакин)

Datum rojstva: 13.8.1954

Kraj rojstva: Prevalsk (Lugansko okrožje)

Nekdanji tako imenovani „minister za notranje zadeve Ljudske republike Lugansk“; v tej funkciji je bil odgovoren za separatistične „vladne“ dejavnosti tako imenovane „vlade Ljudske republike Lugansk“.

12.7.2014

70.

Igor PLOTNITSKY,

Igor Venediktovich PLOTNITSKII

(Игорь Венедиктович Плотницкий)

Datum rojstva: 24.6.1964 ali 25.6.1964 ali 26.6.1964

Kraj rojstva: Lugansk (morda v Kelmenciju, Černivško okrožje)

Nekdanji tako imenovani „minister za obrambo“ in sedanji tako imenovani „voditelj“„Ljudske republike Lugansk“.

Odgovoren za separatistične „vladne“ dejavnosti tako imenovane „vlade Ljudske republike Lugansk“.

12.7.2014

71.

Nikolay KOZITSYN

Datum rojstva: 20.6.1956

Kraj rojstva: območje Donecka

Poveljnik kozaških sil.

Poveljuje seperatistom na vzhodu Ukrajine, ki se bojujejo proti ukrajinskim vladnim silam.

12.7.2014

73.

Mikhail Efimovich FRADKOV

(Михаил Ефимович Фрадков)

Datum rojstva: 1.9.1950

Kraj rojstva: Kurumoč, območje Kujbiševa

Stalni član sveta za nacionalno varnost Ruske federacije; direktor zunanje obveščevalne službe Ruske federacije. Kot član sveta za nacionalno varnost, ki ima svetovalno in usklajevalno vlogo pri nacionalni varnosti, sodeluje pri oblikovanju politike ruske vlade, ki ogroža ozemeljsko celovitost, suverenost in neodvisnost Ukrajine.

25.7.2014

74.

Nikolai Platonovich PATRUSHEV

(Николай Платонович Патрушев)

Datum rojstva: 11.7.1951

Kraj rojstva: Leningrad (Sankt Peterburg)

Stalni član in sekretar sveta za nacionalno varnost Ruske federacije. Kot član sveta za nacionalno varnost, ki ima svetovalno in usklajevalno vlogo pri nacionalni varnosti, sodeluje pri oblikovanju politike ruske vlade, ki ogroža ozemeljsko celovitost, suverenost in neodvisnost Ukrajine.

25.7.2014

75.

Aleksandr Vasilievich BORTNIKOV

(Александр Васильевич Бортников)

Datum rojstva: 15.11.1951

Kraj rojstva: Perm

Stalni član sveta za nacionalno varnost Ruske federacije; direktor zvezne službe za nacionalno varnost. Kot član sveta za nacionalno varnost, ki ima svetovalno in usklajevalno vlogo pri nacionalni varnosti, sodeluje pri oblikovanju politike ruske vlade, ki ogroža ozemeljsko celovitost, suverenost in neodvisnost Ukrajine.

25.7.2014

76.

Rashid Gumarovich NURGALIEV

(Рашид Гумарович Нургалиев)

Datum rojstva: 8.10.1956

Kraj rojstva: Žetikara, Kazaška sovjetska socialistična republika

Stalni član in namestnik sekretarja sveta za nacionalno varnost Ruske federacije. Kot član sveta za nacionalno varnost, ki ima svetovalno in usklajevalno vlogo pri nacionalni varnosti, sodeluje pri oblikovanju politike ruske vlade, ki ogroža ozemeljsko celovitost, suverenost in neodvisnost Ukrajine.

25.7.2014

77.

Boris Vyacheslavovich GRYZLOV

(Борис Вячеславович Грызлов)

Datum rojstva: 15.12.1950

Kraj rojstva: Vladivostok

Stalni član in sekretar sveta za nacionalno varnost Ruske federacije. Kot član sveta za nacionalno varnost, ki ima svetovalno in usklajevalno vlogo pri nacionalni varnosti, sodeluje pri oblikovanju politike ruske vlade, ki ogroža ozemeljsko celovitost, suverenost in neodvisnost Ukrajine.

25.7.2014

78.

Sergei Orestovoch BESEDA

(Сергей Орестович Беседа)

Datum rojstva: 17.5.1954

Poveljnik pete enote zvezne službe nacionalne varnosti Ruske federacije.

Kot visoki uradnik zvezne službe nacionalne varnosti vodi službo za nadzor nad obveščevalnimi dejavnostmi in mednarodnimi operacijami.

25.7.2014

79.

Mikhail Vladimirovich DEGTYAREV

(Михаил Владимирович Дегтярëв)

Datum rojstva: 10.7.1981

Kraj rojstva: Kujbišev (Samara)

Poslanec državne dume.

23. maja 2014 je razglasil odprtje „de facto veleposlaništva“ nepriznane t. i. „Donecke ljudske republike“ v Moskvi; je med tistimi, ki ogrožajo ozemeljsko celovitost, suverenost in neodvisnost Ukrajine.

25.7.2014

80.

Ramzan Akhmadovitch KADYROV

(Рамзан Ахматович Кадыров)

Datum rojstva: 5.10.1976

Kraj rojstva: Centaroj

Predsednik Republike Čečenije. Dajal je izjave v podporo nezakoniti priključitvi Krima ter oboroženi vstaji v Ukrajini. Med drugim je 14. junija 2014 izjavil, da „bo storil vse, da bi pomagal pri oživitvi Krima“. V tej zvezi mu je vršilec dolžnosti vodje Avtonomne republike Krim podelil odlikovanje „za osvoboditev Krima“ zaradi njegove podpore pri nezakoniti priključitvi Krima. Poleg tega je 1. junija 2014 izrazil pripravljenost, da v Ukrajino pošlje 74 000 čečenskih prostovoljcev, če bi ga za to zaprosili.

25.7.2014

81.

Alexander Nikolayevich TKACHYOV

(Александр Николаевич Ткачëв)

Datum rojstva: 23.12.1960

Kraj rojstva: Viselki, območje Krasnodara

Nekdanji upravnik krasnodarske regije.

Vršilec dolžnosti vodje Avtonomne republike Krim mu je podelil odlikovanje „za osvoboditev Krima“ zaradi podpore pri nezakoniti priključitvi Krima. Vršilec dolžnosti vodje Avtonomne republike Krim je tedaj dejal, da je bil navedeni med prvimi, ki so izrazili podporo novemu krimskemu „vodstvu“.

25.7.2014

82.

Pavel GUBAREV

(Павел Юрьевич Губарев)

Datum rojstva: 10.2.1983

Kraj rojstva: Sjevjerodoneck

Eden od samooklicanih vodij t. i. „Ljudske republike Doneck“. Pozival je k ruskemu posredovanju v vzhodni Ukrajini, tudi z namestitvijo ruskih mirovnih sil. Povezan je z Igorjem Strelkovom/Girkinom, odgovornim za dejavnosti, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine. Grubarev je odgovoren za novačenje ljudi v oborožene sile separatistov.

Odgovoren za zavzetje poslopja regionalne vlade v Donecku s strani proruskih sil; proglasil se je za „ljudskega upravitelja“.

Kljub temu da mu je bila odvzeta prostost zaradi ogrožanja ozemeljske celovitosti Ukrajine in je bil nato izpuščen, je imel še naprej pomembno vlogo pri separatističnih dejavnostih ter je tako ogrožal ozemeljsko celovitost, suverenost in neodvisnost Ukrajine.

25.7.2014

83.

Ekaterina Iurievna GUBAREVA

(Екатерина Юрьевна Губарева),

Katerina Yuriyovna GUBARIEVA

(Катерина Юрiйовнa Губарева)

Datum rojstva: 5.7.1983

Kraj rojstva: Kakhovka (Hersonska regija)

Kot nekdanja tako imenovana „ministrica za zunanje zadeve“ je bila odgovorna za obrambo tako imenovane „Ljudske republike Doneck“, s čimer je spodkopavala ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine. Poleg tega so z njenega računa financirane nezakonite separatistične skupine. S prevzemom in izvajanjem te funkcije torej podpira dejavnosti in politike, ki spodkopavajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine. Še vedno dejavno podpira separatistične dejavnosti in politike.

25.7.2014

84.

Fedor Dmitrievich BEREZIN

(Фëдор Дмитриевич Березин),

Fedir Dmitrovych BEREZIN

(Федiр Дмитрович Березiн)

Datum rojstva: 7.2.1960

Kraj rojstva: Doneck

Nekdanji tako imenovani „namestnik ministra za obrambo“ tako imenovane „Ljudske republike Doneck“. Povezan je z Igorjem Strelkovom/Girkinom, ki je odgovoren za dejavnosti, ki ogrožajo ozemeljsko celovitost, suverenost in neodvisnost Ukrajine. Berezin s prevzemom in izvajanjem te funkcije podpira dejavnosti in politike, ki spodkopavajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine. Še vedno dejavno podpira separatistične dejavnosti in politike.

25.7.2014

85.

Valery Vladimirovich KAUROV

Валерий Владимирович Кауров

Datum rojstva: 2.4.1956

Kraj rojstva: Odesa

Samozvani „predsednik“ t. i. „Republike Novorusije“, ki je pozval Rusijo, naj pošlje vojake v Ukrajino. S prevzemom in izvajanjem te funkcije tako podpira dejavnosti in politike, ki ogrožajo ozemeljsko celovitost, suverenost in neodvisnost Ukrajine.

25.7.2014

86.

Serhii Anatoliyovych ZDRILIUK

Сергей Анатольевич Здрнлюкv

Datum rojstva: 23.6.1972

Kraj rojstva: območje Vinice

Visoki svetovalec Igorja Strelkova/Girkina, ki je odgovoren za dejavnosti, ki ogrožajo ozemeljsko celovitost, suverenost in neodvisnost Ukrajine. Zdriliuk s prevzemom in izvajanjem te funkcije tako podpira dejavnosti in politike, ki ogrožajo ozemeljsko celovitost, suverenost in neodvisnost Ukrajine.

25.7.2014

87.

Vladimir ANTYUFEYEV

Владимир Антюфеев

(tudi Vladimir SHEVTSOV, Vladimir Iurievici ANTIUFEEV, Vladimir Gheorghievici ALEXANDROV, Vadim Gheorghievici SHEVTSOV)

Datum rojstva: 19.2. 1951

Kraj rojstva: Novosibirsk

Nekdanji „minister za državno varnost“ v separatistični regiji Pridnestrje. Nekdanji prvi namestnik predsednika vlade Donecke ljudske republike, odgovoren za varnost in kazenski pregon. Po svoji funkciji je odgovoren za seperatistične „vladne“ dejavnosti t. i. „vlade Donecke ljudske republike“.

25.7.2014

88.

Alexey Alexeyevich GROMOV

(Алексей Алексеевич Громов)

Datum rojstva: 31.5.1960

Kraj rojstva: Zagorsk (Sergejev Posad)

Kot prvi namestnik vodje kadrovske službe urada predsednika je odgovoren za dajanje navodil ruskim medijskim hišam, da pozitivno poročajo o separatisitih v Ukrajini in priključitvi Krima, s čimer prispeva k destabilizaciji razmer v vzhodni Ukrajini in podpira priključitev Krima.

30.7.2014

90.

Boris Alekseevich LITVINOV

(Борис Алексеевич Литвинов)

Datum rojstva: 13.1.1954

Kraj rojstva: Dzeržinsk (Doneška regija)

Član tako imenovanega „Ljudskega sveta“ in nekdanji predsednik tako imenovanega „vrhovnega sveta“ tako imenovane „Ljudske republike Doneck“, ki je sodeloval pri oblikovanju politik in organizaciji nezakonitega „referenduma“, kar je bila podlaga za razglasitev tako imenovane „Ljudske republike Doneck“; s tem je kršil ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in enotnost Ukrajine.

30.7.2014

91.

Sergey Vadimovich ABISOV

(Сергей Вадимович Абисов)

Datum rojstva: 27.11.1967

Kraj rojstva: Simferopol, Krim

Sprejel je mesto t. i. „ministra za notranje zadeve Republike Krim“, na katerega ga je 5. maja 2014 imenoval predsednik Rusije (odlok št. 301); z delovanjem v funkciji t. i. „ministra za notranje zadeve“ ogroža ozemeljsko celovitost, suverenost in enotnost Ukrajine.

30.7.2014

92.

Arkady Romanovich ROTENBERG,

Arkadii Romanovich ROTENBERG

(Аркадий Романович Ротенберг)

Datum rojstva: 15.12.1951

Kraj rojstva: Leningrad (Sankt Peterburg)

Rotenberg je dolgoletni znanec predsednika Putina in njegov nekdanji partner pri judu.

Obogatel je v času mandata predsednika Putina. Njegov ekonomski uspeh je mogoče pripisati vplivu oseb, ki so sprejemale ključne odločitve in ga prednostno obravnavale, zlasti pri dodeljevanju pogodb za izvedbo javnih naročil.

Uspešno izkorišča tesne osebne odnose z ruskimi nosilci odločitev: z rusko državo ali podjetji v državni lasti je sklenil pomembne pogodbe. Njegova podjetja so dobila več zelo dobičkonosnih javnih naročil za pripravo olimpijskih iger v Sočiju.

Je tudi lastnik podjetja Strojgazmontaž, s katerim je bila sklenjena pogodba za izvedbo javnega naročila za izgradnjo mostu od Rusije do nezakonito priključene Avtonomne republike Krim, s čimer se utrjuje njena povezava z Rusko federacijo in še dodatno spodkopava ozemeljska nedotakljivost Ukrajine.

Je predsednik upravnega odbora založbe Prosveščenje, ki je izvedla projekt „Za otroke Rusije: naslov – Krim“, tj. javno kampanjo, ki je namenjena otrokom na Krimu in jih obvešča, da so postali ruski državljani in živijo v Rusiji. Na ta način je podpiral politiko ruske vlade za priključitev Krima Rusiji.

30.7.2014

93.

Konstantin Valerevich MALOFEEV

(Константин Валерьевич Малофеев)

Datum rojstva: 3.7.1974

Kraj rojstva: Pušino

Malofeev je tesno povezan z ukrajinskimi separatisti v vzhodni Ukrajini in na Krimu. Je bivši delodajalec Borodaja, t. i. predsednika vlade t. i. „Ljudske republike Doneck“; v času priključitve Krima se je srečal z Aksjonovim, t. i. predsednikom vlade t. i. „Republike Krim“. Ukrajinska vlada je začela kazensko preiskavo njegove domnevne materialne in finančne podpore separatistom. Poleg tega je dal več javnih izjav v podporo priključitvi Krima in vključitvi Ukrajine v Rusijo ter junija 2014 izjavil, da „se celotne Ukrajine ne da vključiti v Rusijo, vzhodni del (Ukrajine) pa morda.“

Zato Malofeev deluje v podporo destabilizaciji vzhodne Ukrajine.

30.7.2014

94.

Yuriy Valentinovich KOVALCHUK

(Юрий Валентинович Ковальчук)

Datum rojstva: 25.7.1951

Kraj rojstva: Leningrad (Sankt Peterburg)

Kovalchuk je dolgoletni znanec predsednika Putina. Je soustanovitelj t. i. „Ozero Dacha“, zadruge, ki povezuje vplivno skupino posameznikov okoli predsednika Putina.

Ima koristi od svojih povezav z ruskimi snovalci odločitev. Je predsednik in največji delničar Banke Rossiya, kjer je imel leta 2013 v lasti 38 %, to pa naj bi bila osebna banka višjih uradnikov Ruske federacije. Po nezakoniti priključitvi Krima je Banka Rossiya odprla podružnice na Krimu in v Sevastopolu, s čimer je utrdila njuno povezavo z Rusko federacijo.

Poleg tega ima Banka Rossiya pomembne deleže v National Media Group, ki po drugi strani obvladuje televizijske postaje, ki aktivno podpirajo politiko ruske vlade v zvezi z destabilizacijo Ukrajine.

30.7.2014

95.

Nikolay Terentievich SHAMALOV

(Николай Терентьевич Шамалов)

Datum rojstva: 24.1.1950

Kraj rojstva: Belorusija

Šamalov je dolgoletni znanec predsednika Putina. Je soustanovitelj t. i. zadruge Ozero Dača, ki povezuje vplivno skupino posameznikov okoli predsednika Putina.

Ima koristi od svojih povezav z ruskimi snovalci odločitev. Je drugi največji delničar Banke Rossiya in je bil leta 2013 njen desetodstotni lastnik; banka je poznana tudi kot osebna banka višjih uradnikov Ruske federacije. Po nezakoniti priključitvi Krima je Banka Rossiya odprla podružnice na Krimu in v Sevastopolu, s čimer je utrdila njuno povezavo z Rusko federacijo.

Poleg tega ima Banka Rossiya pomembne deleže v National Media Group, ki po drugi strani obvladuje televizijske postaje, ki aktivno podpirajo politiko ruske vlade za destabilizacijo Ukrajine.

30.7.2014

96.

Alexander Vladimirovich ZAKHARCHENKO

(Александр Владимирович Захарченко)

Datum rojstva: 26.6.1976

Kraj rojstva: Doneck

S 7. avgustom 2014 je nadomestil Alexandra Borodaia kot t. i. „predsednik vlade“ t. i. „Ljudske republike Doneck“. Berezin s prevzemom in izvajanjem te funkcije podpira dejavnosti in politike, ki spodkopavajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine.

12.9.2014

97.

Vladimir KONONOV/tudi „Tsar“

(Владимир Петровнч Кононов)

Datum rojstva: 14.10.1974

Kraj rojstva: Gorski

S 14. avgustom je nadomestil Igorja Strelkova/Girkina kot t. i. „obrambni minister“ t. i. „Ljudske republike Doneck“. Od aprila je domnevno poveljeval enoti separatističnih borcev v Donecku, pri čemer je obljubil, da bo „uresničil strateško nalogo odvračanja vojaške agresije Ukrajine“. S tem je Konokov podprl ukrepe in politike, ki spodkopavajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine.

12.9.2014

98.

Miroslav Vladimirovich RUDENKO

(Мирослав Владимирович Руденко)

Datum rojstva: 21.1.1983

Kraj rojstva: Debalcevo

Povezan z „ljudsko milico v Donbasu“. Med drugim je izjavil, da se bodo še naprej borili v preostalih delih države. Rudenko je tako podpiral dejavnosti in politike, ki spodkopavajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine. Tako imenovani „ljudski poslanec“ v tako imenovanem „parlamentu Ljudske republike Doneck“.

12.9.2014

99.

Gennadiy Nikolaiovych TSYPKALOV,

Gennadii Nikolaevich TSYPKALOV

(Геннадий Николаевич ЦыПлаков)

Datum rojstva: 21.6.1973

Kraj rojstva: Rostovska regija (Rusija)

Nadomestil je Marata Bashirova kot t. i. „predsednik vlade“ t. i. „Ljudske republike Lugansk“. Pred tem je deloval v milici „vojska jugovzhoda“. Tsypkalov je tako podpiral dejavnosti in politike, ki spodkopavajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine.

12.9.2014

101.

Oleg Vladimirovich BEREZA

(Олег Владимирович Берëза)

Datum rojstva: 1.3.1977

„Minister za notranje zadeve“ t. i. „Ljudske republike Doneck“. Povezan z Vladimirjem Antjufejevom, ki je odgovoren za separatistične „vladne“ dejavnosti tako imenovane „vlade Ljudske republike Doneck“. Tako podpira dejavnosti in politike, ki spodkopavajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine.

12.9.2014

102.

Andrei Nikolaevich RODKIN

(Андрей Николаевич Родкин)

Datum rojstva: 23.9.1976

Kraj rojstva: Moskva

Predstavnik t. i. „Ljudske republike Doneck“ v Moskvi. V svojih izjavah je med drugim govoril o pripravljenosti milic, da se vključijo v gverilsko vojno in zasežejo sisteme orožja ukrajinskih oboroženih sil. Tako podpira dejavnosti in politike, ki spodkopavajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine.

12.9.2014

103.

Aleksandr Akimovich KARAMAN

(Александр Акимович Караман),

tudi Alexandru CARAMAN

Datum rojstva: 26.7.1956 ali 26.6.1956

POB Cioburciu, okraj Slobozia, zdaj Republika Moldavija

„Namestnik predsednika vlade, pristojen za socialne zadeve“ t. i. „Ljudske republike Doneck“. Povezan z Vladimirjem Antjufejevom, ki je odgovoren za separatistične „vladne“ dejavnosti tako imenovane „vlade Ljudske republike Doneck“. Tako podpira dejavnosti in politike, ki spodkopavajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine. Varovanec namestnika ruskega predsednika vlade Dmitrija Rogozina. Vodja administracije Sveta ministrov tako imenovane „Ljudske republike Doneck“.

12.9.2014

104.

Georgiy L'vovich MURADOV

(Георгий Львович Мурадов)

Datum rojstva: 19.11.1954

Kraj rojstva: Kočmes, ASSR Komi

T. i. „namestnik predsednika vlade“ Krima in pooblaščeni predstavnik Krima pri predsedniku Putinu. Muradov je pomemben akter pri konsolidaciji ruskega institucionalnega nadzora nad Krimom vse od nezakonite priključitve. Tako podpira dejavnosti in politike, ki spodkopavajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine.

12.9.2014

105.

Mikhail Sergeyevich SHEREMET

(Михаил Сергеевич Шеремет)

Datum rojstva: 23.5.1971

Kraj rojstva: Džankoj

T. i. „prvi namestnik predsednika vlade“ Krima. Šeremet je imel ključno vlogo pri organizaciji in izvedbi referenduma o združitvi Krima z Rusijo 16. marca. V času referenduma je Šeremet domnevno poveljeval promoskovskim „silam za samoobrambo“ Krima. Tako podpira dejavnosti in politike, ki spodkopavajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine.

12.9.2014

106.

Yuri Leonidovich VOROBIOV

(Юрий Леонидович Воробьев)

Datum rojstva: 2.2.1948

Kraj rojstva: Krasnojarsk

Podpredsednik zveznega sveta Ruske federacije. 1. marca 2014 je v zveznem svetu javno podprl namestitev ruskih sil v Ukrajini. Kasneje je pri glasovanju podprl s tem povezan odlok.

12.9.2014

107.

Vladimir Volfovich ZHIRINOVSKY

(Владимир Вольфович Жириновски)

Datum rojstva: 25.4.1946

Kraj rojstva: Alma-Ata, Kazaška SSR

Član Sveta državne dume; vodja stranke LDPR. Dejavno je podprl napotitev ruskih oboroženih sil v Ukrajino in priključitev Krima. Aktivno je pozval k razdelitvi Ukrajine. V imenu stranke LDPR, ki ji predseduje, je podpisal sporazum s tako imenovano „Ljudsko republiko Donetsk“.

12.9.2014

108.

Vladimir Abdualiyevich VASILYEV

(Васильев Владимир Абдуалиевич)

Datum rojstva: 11.8.1949

Kraj rojstva: Klin

Namestnik predsednika državne dume. Pri glasovanju 20. marca 2014 je podprl osnutek zveznega ustavnega zakona „o vključitvi Republike Krim v Rusko federacijo in nastanku novih zveznih subjektov v okviru Ruske federacije – Republike Krim in mesta z zveznim statusom Sevastopol“.

12.9.2014

109.

Viktor Petrovich VODOLATSKY

(Виктор Петрович Водолацкий)

Datum rojstva: 19.8.1957

Kraj rojstva: Stefanidin Dar, območje Rostova

Predsednik („ataman“) Zveze ruskih in tujih kozaških sil ter namestnik v državni dumi. Podpiral je priključitev Krima in priznal, da so bili ruski kozaki dejavno vključeni v ukrajinski spor na strani separatistov, ki jih podpira Moskva. Pri glasovanju 20. marca 2014 je podprl osnutek zveznega ustavnega zakona „o vključitvi Republike Krim v Rusko federacijo in nastanku novih zveznih subjektov v okviru Ruske federacije – Republike Krim in mesta z zveznim statusom Sevastopol“.

12.9.2014

110.

Leonid Ivanovich KALASHNIKOV

(Леонид Иванович Калашников)

Datum rojstva: 6.8.1960

Kraj rojstva: Stepnoj Dvorec

Prvi namestnik predsednika odbora državne dume za zunanje zadeve. Pri glasovanju 20. marca 2014 je podprl osnutek zveznega ustavnega zakona „o vključitvi Republike Krim v Rusko federacijo in nastanku novih zveznih subjektov v okviru Ruske federacije – Republike Krim in mesta z zveznim statusom Sevastopol“.

12.9.2014

111.

Vladimir Stepanovich NIKITIN

(Владимир Степанович Никитин)

Datum rojstva: 5.4.1948

Kraj rojstva: Opočka

Nekdanji prvi namestnik predsednika odbora državne dume za odnose s Skupnostjo neodvisnih držav, evrazijsko povezovanje in povezave s sonarodnjaki. Pri glasovanju 20. marca 2014 je podprl osnutek zveznega ustavnega zakona „o vključitvi Republike Krim v Rusko federacijo in nastanku novih zveznih subjektov v okviru Ruske federacije – Republike Krim in mesta z zveznim statusom Sevastopol“.

12.9.2014

112.

Oleg Vladimirovich LEBEDEV

(Олег Владимирович Лебедев)

Datum rojstva: 21.3.1964

Kraj rojstva: Rudni, območje Kostanaja, Kazaška SSR

Prvi namestnik predsednika odbora državne dume za odnose s Skupnostjo neodvisnih držav, evrazijsko povezovanje in povezave s sonarodnjaki. Pri glasovanju 20. marca 2014 je podprl osnutek zveznega ustavnega zakona „o vključitvi Republike Krim v Rusko federacijo in nastanku novih zveznih subjektov v okviru Ruske federacije – Republike Krim in mesta z zveznim statusom Sevastopol“.

12.9.2014

113.

Ivan Ivanovich MELNIKOV

(Иван Иванович Мельников)

Datum rojstva: 7.8.1950

Kraj rojstva: Bogorodick

Prvi namestnik predsednika državne dume. Pri glasovanju 20. marca 2014 je podprl osnutek zveznega ustavnega zakona „o vključitvi Republike Krim v Rusko federacijo in nastanku novih zveznih subjektov v okviru Ruske federacije – Republike Krim in mesta z zveznim statusom Sevastopol“.

12.9.2014

114.

Igor Vladimirovich LEBEDEV

(Игорь Владимирович Лебедев)

Datum rojstva: 27.9.1972

Kraj rojstva: Moskva

Namestnik predsednika državne dume. Pri glasovanju 20. marca 2014 je podprl osnutek zveznega ustavnega zakona „o vključitvi Republike Krim v Rusko federacijo in nastanku novih zveznih subjektov v okviru Ruske federacije – Republike Krim in mesta z zveznim statusom Sevastopol“.

12.9.2014

115.

Nikolai Vladimirovich LEVICHEV

(Николай Владимирович Левичев)

Datum rojstva: 28.5.1953

Kraj rojstva: Puškin

Namestnik predsednika državne dume. Pri glasovanju 20. marca 2014 je podprl osnutek zveznega ustavnega zakona „o vključitvi Republike Krim v Rusko federacijo in nastanku novih zveznih subjektov v okviru Ruske federacije – Republike Krim in mesta z zveznim statusom Sevastopol“.

12.9.2014

116.

Svetlana Sergeevna ZHUROVA

(Светлана Сергеевна Журова)

Datum rojstva: 7.1.1972

Kraj rojstva: Pavlov na Nevi

Prva namestnica predsednika odbora državne dume za zunanje zadeve. Pri glasovanju 20. marca 2014 je podprl osnutek zveznega ustavnega zakona „o vključitvi Republike Krim v Rusko federacijo in nastanku novih zveznih subjektov v okviru Ruske federacije – Republike Krim in mesta z zveznim statusom Sevastopol“.

12.9.2014

117.

Aleksey Vasilevich NAUMETS

(Алексей Васильевич Haумец)

Datum rojstva: 11.2.1968

Generalmajor ruske vojske. Poveljnik 76. letalske divizije, ki je bila del ruskih oboroženih sil, prisotnih na ozemlju Ukrajine, zlasti v času nezakonite priključitve Krima.

12.9.2014

118.

Sergey Viktorovich CHEMEZOV

(Сергей Викторович Чемезов)

Datum rojstva: 20.8.1952

Kraj rojstva: Čeremkovo

Sergej Čemezov je eden od znanih tesnih sodelavcev predsednika Putina; oba sta bila uradnika KGB v Dresdnu. Čemezov je član Vrhovnega sveta „Združene Rusije“. Izkorišča svoje povezave z ruskim predsednikom – imenovan je bil na vodilna mesta v podjetjih pod državnim nadzorom. Predseduje družbi Rostec, ki je vodilna korporacija na področju obrambne in industrijske proizvodnje pod ruskim državnim nadzorom. Technopromexport, ki je podružnica Rosteca, namerava v skladu s sklepom ruske vlade graditi elektrarne na Krimu, s čimer podpira njegovo povezovanje z Rusko federacijo.

Poleg tega je Rosoboronexport, ki je podružnica Rosteca, podpiral vključevanje krimskih obrambnih podjetij v rusko obrambno industrijo in s tem utrjeval nezakonito priključitev Krima Ruski federaciji.

12.9.2014

119.

Alexander Mikhailovich BABAKOV

(Aлександр Михайлович Бабаков)

Datum rojstva: 8.2.1963

Kraj rojstva: Kišinjev

Namestnik v državni dumi, predsednik komisije državne dume za zakonske predpise za razvoj vojaškoindustrijskega kompleksa Ruske federacije. Je viden član „Združene Rusije“ in poslovnež z znatnimi naložbami v Ukrajini in na Krimu.

Pri glasovanju 20. marca 2014 je podprl osnutek zveznega ustavnega zakona „o vključitvi Republike Krim v Rusko federacijo in nastanku novih zveznih subjektov v okviru Ruske federacije – Republike Krim in mesta z zveznim statusom Sevastopol“.

12.9.2014

120.

Serhiy KOZYAKOV (aka Sergey Kozyakov)

Сергей Козьяков

Datum rojstva: 29.9.1982

Kot „vodja centralne volilne komisije Luganska“ je odgovoren za organizacijo tako imenovanih „volitev“2. novembra 2014 v tako imenovani „Ljudski republiki Lugansk“. Te volitve so v nasprotju z ukrajinskim pravom, zato so nezakonite.

S prevzemom in opravljanjem te funkcije ter z organizacijo nezakonitih „volitev“ je torej dejavno podpiral ukrepe in politike, ki spodkopavajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine ter jo dodatno destabilizirajo.

29.11.2014

121.

Oleg Konstantinovich AKIMOV tudi Oleh AKIMOV

(Олег Константинович Акимов)

Datum rojstva:: 15.9.1981

Kraj rojstva: Lugansk

Namestnik vodje „gospodarske unije Luganska“ v „nacionalnem svetu“„Ljudske republike Lugansk“. Kandidiral na tako imenovanih „volitvah“2. novembra 2014 na mesto „predsednika“ tako imenovane „Ljudske republike Lugansk“. Te volitve so v nasprotju z ukrajinskim pravom, zato so nezakonite.

S prevzemom in opravljanjem te funkcije ter z vložitvijo uradne kandidature na nezakonitih „volitvah“ torej dejavno podpira dejavnosti in politike, ki spodkopavajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine ter jo dodatno destabilizirajo.

29.11.2014

122.

Larisa Leonidovna AIRAPETYAN, tudi Larysa AYRAPETYAN, Larisa AIRAPETYAN ali Larysa AIRAPETYAN

(Лариса Леонидовна Айрапетян)

Datum rojstva: 21.2.1970

„Ministrica za zdravje“ tako imenovane „Ljudske republike Lugansk“. Kandidirala na tako imenovanih „volitvah“2. novembra 2014 na mesto „predsednice“ tako imenovane „Ljudske republike Lugansk“.

Te volitve so v nasprotju z ukrajinskim pravom, zato so nezakonite.

S prevzemom in opravljanjem te funkcije ter z vložitvijo uradne kandidature na nezakonitih „volitvah“ torej dejavno podpira dejavnosti in politike, ki spodkopavajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine ter jo dodatno destabilizirajo.

29.11.2014

123.

Yuriy Viktorovich SIVOKONENKO, tudi Yuriy SIVOKONENKO, Yury SIVOKONENKO, Yury SYVOKONENKO

(Юрий Викторович Сивоконенко)

Datum rojstva: 7.8.1957

Kraj rojstva: Doneck

„Poslanec“ tako imenovane „Ljudske republike Doneck“, deluje v zvezi veteranov Berkut Donbaškega okrožja. Na tako imenovanih „volitvah“2. novembra 2014 je kandidiral za voditelja tako imenovane „Ljudske republike Doneck“. Te volitve so v nasprotju z ukrajinskim pravom, zato so nezakonite.

S prevzemom in opravljanjem te funkcije ter z vložitvijo uradne kandidature na nezakonitih „volitvah“ torej dejavno podpira dejavnosti in politike, ki spodkopavajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine ter jo dodatno destabilizirajo.

29.11.2014

124.

Aleksandr Igorevich KOFMAN, tudi Oleksandr KOFMAN

(Александр Игоревич Кофман)

Datum rojstva: 30.8.1977

Kraj rojstva: Makijevka (Doneška regija)

Tako imenovani „zunanji minister“ in tako imenovani „prvi namestnik predsednika“„parlamenta“ tako imenovane „Ljudske republike Doneck“. Na tako imenovanih nezakonitih „volitvah“2. novembra 2014 je kandidiral za voditelja tako imenovane „Ljudske republike Doneck“. Te volitve so v nasprotju z ukrajinskim pravom, zato so nezakonite.

S sodelovanjem pri tej funkciji in njenem opravljanju ter z uradno kandidaturo na nezakonitih „volitvah“ torej dejavno podpira dejavnosti in politike, ki spodkopavajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine ter jo dodatno destabilizirajo.

29.11.2014

125.

Ravil Zakarievich KHALIKOV

(Равиль Закариевич Халиков)

Datum rojstva: 23.2.1969

Kraj rojstva: vas Belozere, Romodanovski okraj, ZSSR

„Prvi namestnik predsednika vlade“ in nekdanji „generalni tožilec“ tako imenovane „Ljudske republike Doneck“.

S prevzemom in izvajanjem te funkcije torej podpira dejavnosti in politike, ki spodkopavajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine ter jo dodatno destabilizirajo.

29.11.2014

126.

Dmitry Aleksandrovich SEMYONOV,

Dmitrii Aleksandrovich SEMENOV

(Дмитрий Александрович Семенов)

Datum rojstva: 3.2.1963

Kraj rojstva: Moskva

„Namestnik predsednika vlade, pristojen za finance“ tako imenovane „Ljudske republike Lugansk“.

S prevzemom in izvajanjem te funkcije torej podpira dejavnosti in politike, ki spodkopavajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine ter jo dodatno destabilizirajo.

29.11.2014

127.

Oleg BUGROV

(Олег Бугров)

Datum rojstva: 29.8.1969

Nekdanji „obrambni minister“ tako imenovane Ljudske republike Lugansk.

S prevzemom in izvajanjem te funkcije torej podpira dejavnosti in politike, ki spodkopavajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine ter jo dodatno destabilizirajo.

29.11.2014

128.

Lesya LAPTEVA

(Леся Лаптева)

Nekdanja „ministrica za izobraževanje, znanost, kulturo in religije“ tako imenovane „Ljudske republike Lugansk“.

S prevzemom in opravljanjem te funkcije je torej dejavno podpirala ukrepe in politike, ki spodkopavajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine ter jo dodatno destabilizirajo.

29.11.2014

129.

Yevgeniy Eduardovich MIKHAYLOV

(tudi Yevhen Eduardovych Mychaylov)

(Евгений Здуардович Михайлов)

Datum rojstva: 17.3.1963

Kraj rojstva: Arhangelsk

„Vodja administracije za vladne zadeve“ tako imenovane „Ljudske republike Doneck“.

S prevzemom in izvajanjem te funkcije torej podpira dejavnosti in politike, ki spodkopavajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine ter jo dodatno destabilizirajo.

29.11.2014

132.

Vladyslav Nykolayevych DEYNEGO tudi Vladislav Nykolayevich DEYNEGO

(Владислав Николаевич Дейнего)

Datum rojstva: 12.3.1964

„Namestnik predsednika“„ljudskega sveta“ tako imenovane „Ljudske republike Lugansk“.

S prevzemom in izvajanjem te funkcije torej podpira dejavnosti in politike, ki spodkopavajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine ter jo dodatno destabilizirajo.

29.11.2014

133.

Pavel DREMOV, tudi Batya

(Павел Леонидович ДРËМОВ),

Pavlo Leonidovych DRYOMOV

(Павло Леонщович Дрьомов)

Datum rojstva: 22.11.1976

Kraj rojstva: Stahanov

Poveljnik „Prvega kozaškega polka“, oborožene separatistične skupine, vpletene v spopade v vzhodni Ukrajini.

V tej funkciji dejavno podpira dejanja in politike, ki spodkopavajo ozemeljsko celovitost, suverenost in neodvisnost Ukrajine ter jo dodatno destabilizirajo.

16.2.2015

134.

Alexey MILCHAKOV, tudi Fritz, Serbian

(Алексей МИЛЬЧАКОВ)

Datum rojstva: 30.4. 1991 ali 30.1.1991

Kraj rojstva: Sankt Peterburg

Poveljnik enote „Rusič“, oborožene separatistične skupine, vpletene v spopade v vzhodni Ukrajini.

V tej funkciji dejavno podpira dejanja in politike, ki spodkopavajo ozemeljsko celovitost, suverenost in neodvisnost Ukrajine ter jo dodatno destabilizirajo.

16.2.2015

135.

Arseny PAVLOV, tudi Motorola

ApcéHий Сергеевич ПÁВЛОВ (tudi Моторoла)

Datum rojstva: 2.2.1983

Kraj rojstva: Uhta, Komi

Poveljnik bataljona „Šparta“, oborožene separatistične skupine, vpletene v spopade v vzhodni Ukrajini.

V tej funkciji dejavno podpira dejanja in politike, ki spodkopavajo ozemeljsko celovitost, suverenost in neodvisnost Ukrajine ter jo dodatno destabilizirajo.

16.2.2015

136.

Mikhail Sergeevich TOLSTYKH, tudi Givi

(Михаил Сергеевич Толстых)

Datum rojstva: 19.7.1980

Kraj rojstva: Ilovajsk

Poveljnik bataljona „Somali“, oborožene separatistične skupine, vpletene v spopade v vzhodni Ukrajini.

V tej funkciji dejavno podpira dejanja in politike, ki spodkopavajo ozemeljsko celovitost, suverenost in neodvisnost Ukrajine ter jo dodatno destabilizirajo.

16.2.2015

137.

Eduard Aleksandrovich BASURIN

(Здуард Александрович Басурин)

Datum rojstva: 27.6.1966 ali 21.6.1966

Kraj rojstva: Doneck

Tako imenovani „namestnik poveljnika“ na Ministrstvu za obrambo tako imenovane „Ljudske republike Doneck“.

S prevzemom in izvajanjem te funkcije torej podpira dejavnosti in politike, ki spodkopavajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine ter jo dodatno destabilizirajo.

16.2.2015

138.

Alexandr SHUBIN

Александр Васильевич ШУБИН

Datum rojstva: 20.5.1972 ali 30.5.1972

Kraj rojstva: Lugansk

Tako imenovani „minister za pravosodje“ nezakonite „Ljudske republike Lugansk“.

S prevzemom te funkcije in v njenem okviru tako dejavno podpira dejanja in politike, ki spodkopavajo ozemeljsko celovitost, suverenost in neodvisnost Ukrajine ter jo dodatno destabilizirajo.

16.2.2015

139.

Sergey Anatolievich LITVIN

(Сергей Анатольевич Литвин)

Datum rojstva: 2.7.1973

Tako imenovani „namestnik predsednika“ Sveta ministrov tako imenovane „Ljudske republike Lugansk“.

S prevzemom in izvajanjem te funkcije torej podpira dejavnosti in politike, ki spodkopavajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine ter jo dodatno destabilizirajo.

16.2.2015

141.

Ekaterina FILIPPOVA

Екатерина Владимировна ФИЛИППОВА

Datum rojstva: 20.11.1988

Kraj rojstva: Krasnoarmejsk

Tako imenovana „ministrica za pravosodje“ tako imenovane „Ljudske republike Doneck“.

S prevzemom te funkcije in v njenem okviru tako dejavno podpira dejanja in politike, ki spodkopavajo ozemeljsko celovitost, suverenost in neodvisnost Ukrajine ter jo dodatno destabilizirajo.

16.2.2015

142.

Aleksandr TIMOFEEV

Александр ТИМОФЕЕВ

Datum rojstva: 27.1.1974

Tako imenovani „minister za proračun“ tako imenovane „Ljudske republike Doneck“.

S prevzemom te funkcije in v njenem okviru tako dejavno podpira dejanja in politike, ki spodkopavajo ozemeljsko celovitost, suverenost in neodvisnost Ukrajine ter jo dodatno destabilizirajo.

16.2.2015

143.

Evgeny Vladimirovich MANUILOV

(Евгений Владимирович Мануйлов)

Datum rojstva: 5.1.1967

Tako imenovani „minister za proračun“ tako imenovane „Ljudske republike Lugansk“.

S prevzemom in izvajanjem te funkcije torej podpira dejavnosti in politike, ki spodkopavajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine ter jo dodatno destabilizirajo.

16.2.2015

144.

Viktor YATSENKO

(Виктор ЯЦЕНКО)

Datum rojstva: 22.4.1985

Kraj rojstva: Herson

Tako imenovani „minister za komunikacije“ tako imenovane „Ljudske republike Doneck“.

S prevzemom in izvajanjem te funkcije torej podpira dejavnosti in politike, ki spodkopavajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine ter jo dodatno destabilizirajo.

16.2.2015

146.

Zaur ISMAILOV

(Заур Исмаилов Рауфович)

Datum rojstva: 25.7.1978 (ali 23.3.1975)

Kraj rojstva: Krasni Luč, Vorošilovgrad, Lugansk

Tako imenovani „generalni tožilec“ tako imenovane „Ljudske republike Lugansk“.

S prevzemom in izvajanjem te funkcije torej podpira dejavnosti in politike, ki spodkopavajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine ter jo dodatno destabilizirajo.

16.2.2015

147.

Anatoly Ivanovich ANTONOV

(Анатолий Иванович Антонов)

Datum rojstva: 15.5.1955

Kraj rojstva: Omsk

Kot namestnik ministra za obrambo sodeluje pri napotitvi ruskih enot v Ukrajino.

V tej funkciji – v skladu s trenutno strukturo ruskega Ministrstva za obrambo – sodeluje pri oblikovanju in izvajanju politike ruske vlade. Ta politika ogroža ozemeljsko celovitost, suverenost in neodvisnost Ukrajine.

16.2.2015

148.

Arkady Viktorovich BAKHIN

(Аркадий Викторович Бахин)

Datum rojstva: 8.5.1956

Kraj rojstva: Kaunas, Litva

Kot prvi namestnik ministra za obrambo sodeluje pri napotitvi ruskih enot v Ukrajino.

V tej funkciji – v skladu s trenutno strukturo ruskega Ministrstva za obrambo – sodeluje pri oblikovanju in izvajanju politike ruske vlade. Ta politika ogroža ozemeljsko celovitost, suverenost in neodvisnost Ukrajine.

16.2.2015

149.

Andrei Valeryevich KARTAPOLOV

(Андрей Валерьевич Картaпoлoв)

Datum rojstva: 9.11.1963

Kraj rojstva: NDR (DDR)

Direktor glavnega operativnega oddelka in namestnik vodje generalštaba oboroženih sil Ruske federacije. V obeh funkcijah dejavno sodeluje pri oblikovanju in izvajanju vojaške kampanje ruskih sil v Ukrajini.

V skladu s priznanimi dejavnostmi generalštaba izvaja operativni nadzor nad oboroženimi silami ter tako dejavno sodeluje pri oblikovanju in izvajanju politike ruske vlade, ki ogroža ozemeljsko celovitost, suverenost in neodvisnost Ukrajine.

16.2.2015

150.

Iosif (Joseph) Davydovich KOBZON

(Иосиф Дaвьιдoвич Кобзон)

Datum rojstva: 11.9.1937

Kraj rojstva: Časov Jar, Ukrajina

Poslanec državne dume.

Med obiskom tako imenovane Ljudske republike Doneck je javno podprl separatiste. Imenovan je bil tudi za častnega konzula tako imenovane „Ljudske republike Doneck“ v Ruski federaciji.

Pri glasovanju 20. marca 2014 je podprl osnutek zveznega ustavnega zakona „o vključitvi Republike Krim v Rusko federacijo in nastanku novih zveznih subjektov v okviru Ruske federacije – Republike Krim in mesta z zveznim statusom Sevastopol“.

16.2.2015

151.

Valery Fedorovich RASHKIN

(Валерий Фëдoрoвич Рашкин)

Datum rojstva: 14.3.1955

Kraj rojstva: Žilino, območje Kaliningrada

Prvi namestnik predsednika Odbora ruske dume za vprašanja etnične pripadnosti.

Je ustanovitelj civilnega gibanja „Krassnaya Moskva Patriotic Front Aid“ (Domoljubna fronta „Rdeča Moskva“), ki je organiziralo javne proteste v podporo separatistom; tako podpira politike, ki spodkopavajo ozemeljsko celovitost, suverenost in neodvisnost Ukrajine. Pri glasovanju 20. marca 2014 je podprl osnutek zveznega ustavnega zakona „o vključitvi Republike Krim v Rusko federacijo in nastanku novih zveznih subjektov v okviru Ruske federacije – Republike Krim in mesta z zveznim statusom Sevastopol“.

16.2.2015

Subjekti

| 33. | Brigada „Prizrak“
  („Бригада ‚Призрак“) | Oborožena separatistična skupina, ki dejavno podpira dejanja, ki spodkopavajo ozemeljsko celovitost, suverenost in neodvisnost Ukrajine ter jo dodatno destabilizirajo. | 16.2.2015 |
| --- | --- | --- | --- |

33.

Brigada „Prizrak“

(„Бригада ‚Призрак“)

Oborožena separatistična skupina, ki dejavno podpira dejanja, ki spodkopavajo ozemeljsko celovitost, suverenost in neodvisnost Ukrajine ter jo dodatno destabilizirajo.

16.2.2015

---

| 15.9.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 239/63 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 239/63

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/1515

z dne 5. junija 2015

o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s podaljšanjem prehodnih obdobij, povezanih s pokojninskimi shemami

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2012 o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov (1) ter zlasti člena 85(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | CNS so posredniki med nasprotnimi strankami v pogodbah, s katerimi se trguje na enem ali več finančnih trgih. Kreditno tveganje navedenih nasprotnih strank se zmanjša z zavarovanjem s premoženjem, ki je izračunano tako, da pokrije vse morebitne izgube v primeru neizpolnjevanja obveznosti. CNS kot zavarovanje s premoženjem sprejemajo le visoko likvidna sredstva, v glavnem denarna, da izpolnijo pozive k doplačilu gibljivega kritja, kar v primeru neizpolnjevanja obveznosti omogoča hitro likvidacijo. |
| --- | --- |

(1)

CNS so posredniki med nasprotnimi strankami v pogodbah, s katerimi se trguje na enem ali več finančnih trgih. Kreditno tveganje navedenih nasprotnih strank se zmanjša z zavarovanjem s premoženjem, ki je izračunano tako, da pokrije vse morebitne izgube v primeru neizpolnjevanja obveznosti. CNS kot zavarovanje s premoženjem sprejemajo le visoko likvidna sredstva, v glavnem denarna, da izpolnijo pozive k doplačilu gibljivega kritja, kar v primeru neizpolnjevanja obveznosti omogoča hitro likvidacijo.

| (2) | Pokojninske sheme v številnih državah članicah so dejavni udeleženci na trgu izvedenih finančnih instrumentov OTC. Pokojninske sheme običajno poskušajo čim bolj omejiti pozicije v denarnih sredstvih in namesto tega posedujejo naložbe z višjim donosom, kot so vrednostni papirji, da bi s tem upokojencem zagotovile solidne donose. Subjekti, ki upravljajo pokojninske sheme, katerih primarni namen je zagotavljanje pokojnine, ki se običajno izplačuje vse življenje, pa tudi v obliki časovno omejenih plačil ali v enkratnem znesku, običajno posedujejo malo denarnih sredstev, da bi s tem čim bolj povečali uspešnost ter izboljšali donos za zavarovance. Če bi torej od njih zahtevali, da izvajajo centralni kliring pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC, bi to pomenilo, da bi morali znaten del svojih sredstev zamenjati v denarna sredstva, da bi izpolnili zahteve CNS po kritju. |
| --- | --- |

(2)

Pokojninske sheme v številnih državah članicah so dejavni udeleženci na trgu izvedenih finančnih instrumentov OTC. Pokojninske sheme običajno poskušajo čim bolj omejiti pozicije v denarnih sredstvih in namesto tega posedujejo naložbe z višjim donosom, kot so vrednostni papirji, da bi s tem upokojencem zagotovile solidne donose. Subjekti, ki upravljajo pokojninske sheme, katerih primarni namen je zagotavljanje pokojnine, ki se običajno izplačuje vse življenje, pa tudi v obliki časovno omejenih plačil ali v enkratnem znesku, običajno posedujejo malo denarnih sredstev, da bi s tem čim bolj povečali uspešnost ter izboljšali donos za zavarovance. Če bi torej od njih zahtevali, da izvajajo centralni kliring pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC, bi to pomenilo, da bi morali znaten del svojih sredstev zamenjati v denarna sredstva, da bi izpolnili zahteve CNS po kritju.

| (3) | Člen 89(1) Uredbe (EU) št. 648/2012 zato določa, da se za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC, ki objektivno merljivo zmanjšujejo investicijska tveganja, neposredno povezana s finančno solventnostjo pokojninske sheme, obveznost kliringa iz člena 4 ne uporablja tri leta od začetka veljavnosti navedene uredbe. Prehodno obdobje se uporablja tudi za subjekte, ustanovljene za zagotavljanje nadomestil članom pokojninske sheme v primeru neizpolnjevanja obveznosti. |
| --- | --- |

(3)

Člen 89(1) Uredbe (EU) št. 648/2012 zato določa, da se za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC, ki objektivno merljivo zmanjšujejo investicijska tveganja, neposredno povezana s finančno solventnostjo pokojninske sheme, obveznost kliringa iz člena 4 ne uporablja tri leta od začetka veljavnosti navedene uredbe. Prehodno obdobje se uporablja tudi za subjekte, ustanovljene za zagotavljanje nadomestil članom pokojninske sheme v primeru neizpolnjevanja obveznosti.

| (4) | Da bi v celoti ocenila trenutno situacijo, je Komisija v skladu s členom 85(2) Uredbe (EU) št. 648/2012 pripravila poročilo o tem, ali so si CNS primerno prizadevale za razvoj ustreznih tehničnih rešitev glede prenosa negotovinskega zavarovanja, ki ni v obliki denarnih sredstev, kot gibljivega kritja v okviru pokojninskih shem. Da bi izvedla to oceno, je Komisija naročila študijo rešitev za predložitev zavarovanj, ki niso v obliki denarnih sredstev, centralnim nasprotnim strankam v okviru pokojninskih shem in o učinku odprave izvzetja ob odsotnosti rešitve na zmanjšanje pokojninskega prihodka upravičencev zadevnih pokojninskih shem. |
| --- | --- |

(4)

Da bi v celoti ocenila trenutno situacijo, je Komisija v skladu s členom 85(2) Uredbe (EU) št. 648/2012 pripravila poročilo o tem, ali so si CNS primerno prizadevale za razvoj ustreznih tehničnih rešitev glede prenosa negotovinskega zavarovanja, ki ni v obliki denarnih sredstev, kot gibljivega kritja v okviru pokojninskih shem. Da bi izvedla to oceno, je Komisija naročila študijo rešitev za predložitev zavarovanj, ki niso v obliki denarnih sredstev, centralnim nasprotnim strankam v okviru pokojninskih shem in o učinku odprave izvzetja ob odsotnosti rešitve na zmanjšanje pokojninskega prihodka upravičencev zadevnih pokojninskih shem.

| (5) | V skladu z ugotovitvami poročila Komisija meni, da CNS trenutno niso dosegle ustreznega napredka pri razvoju ustreznih tehničnih rešitev in da negativni učinek centralnega kliringa pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC na pokojnine bodočih upokojencev ostaja nespremenjen. |
| --- | --- |

(5)

V skladu z ugotovitvami poročila Komisija meni, da CNS trenutno niso dosegle ustreznega napredka pri razvoju ustreznih tehničnih rešitev in da negativni učinek centralnega kliringa pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC na pokojnine bodočih upokojencev ostaja nespremenjen.

| (6) | Triletno prehodno obdobje iz člena 89(1) Uredbe (EU) št. 648/2012 bi bilo zato treba podaljšati za dve leti. |
| --- | --- |

(6)

Triletno prehodno obdobje iz člena 89(1) Uredbe (EU) št. 648/2012 bi bilo zato treba podaljšati za dve leti.

| (7) | Ta uredba bi morala začeti veljati čim prej, da bi omogočila podaljšanje obstoječih prehodnih obdobij pred njihovim potekom ali čim prej po njem. Poznejši začetek veljavnosti bi lahko za pokojninske sheme privedel do pravne negotovosti glede vprašanja, ali se morajo začeti pripravljati na prihodnje obveznosti kliringa – |
| --- | --- |

(7)

Ta uredba bi morala začeti veljati čim prej, da bi omogočila podaljšanje obstoječih prehodnih obdobij pred njihovim potekom ali čim prej po njem. Poznejši začetek veljavnosti bi lahko za pokojninske sheme privedel do pravne negotovosti glede vprašanja, ali se morajo začeti pripravljati na prihodnje obveznosti kliringa –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Prvi pododstavek člena 89(1) Uredbe (EU) št. 648/2012 se nadomesti z naslednjim:

„Za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC, ki objektivno merljivo zmanjšujejo investicijska tveganja, neposredno povezana s finančno solventnostjo pokojninske sheme, kakor je opredeljena v členu 2(10) te uredbe, se obveznost kliringa iz člena 4 ne uporablja do 16. avgusta 2017. Prehodno obdobje se uporablja tudi za subjekte, ustanovljene za zagotavljanje nadomestil članom pokojninskih shem v primeru neizpolnjevanja obveznosti.“

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 5. junija 2015

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  UL L 201, 27.7.2012, str. 1.

1

---

| 15.9.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 239/65 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 239/65

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/1516

z dne 10. junija 2015

o določitvi pavšalne stopnje za operacije, ki se financirajo iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov v sektorju raziskav, razvoja in inovacij, v skladu z Uredbo (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (1), in zlasti tretjega pododstavka člena 61(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 61 Uredbe (EU) št. 1303/2013 je treba prihodke, ustvarjene z operacijami, upoštevati pri izračunu javnega prispevka. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 61 Uredbe (EU) št. 1303/2013 je treba prihodke, ustvarjene z operacijami, upoštevati pri izračunu javnega prispevka.

| (2) | Uredba (EU) št. 1303/2013 določa uporabo pavšalne stopnje prihodkov za operacije v sektorju raziskav, razvoja in inovacij brez izračuna diskontiranega neto prihodka. |
| --- | --- |

(2)

Uredba (EU) št. 1303/2013 določa uporabo pavšalne stopnje prihodkov za operacije v sektorju raziskav, razvoja in inovacij brez izračuna diskontiranega neto prihodka.

| (3) | Na podlagi preteklih podatkov bi bilo treba pavšalno stopnjo za neto prihodke, ustvarjene v sektorju raziskav, razvoja in inovacij, določiti na 20 %, da se prepreči prekomerno financiranje in izkrivljanje trga – |
| --- | --- |

(3)

Na podlagi preteklih podatkov bi bilo treba pavšalno stopnjo za neto prihodke, ustvarjene v sektorju raziskav, razvoja in inovacij, določiti na 20 %, da se prepreči prekomerno financiranje in izkrivljanje trga –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Ta uredba določa pavšalno stopnjo, ki se uporablja za operacije v sektorju raziskav, razvoja in inovacij, zato da se vnaprej določi potencialni neto prihodek tovrstnih operacij in omogoči določitev upravičenih izdatkov za operacije v skladu s členom 61(2) Uredbe (EU) št. 1303/2013.

Člen 2

Za uporabo pavšalne stopnje neto prihodka iz člena 61(3)(a) Uredbe (EU) št. 1303/2013 se za operacije v sektorju raziskav, razvoja in inovacij določi pavšalna stopnja v višini 20 %.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 10. junija 2015

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 320.

1

---

| 15.9.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 239/67 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 239/67

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/1517

z dne 11. septembra 2015

o dvestošestintrideseti spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 881/2002 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte, povezane z mrežo Al-Kaida

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 881/2002 z dne 27. maja 2002 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte, povezane z mrežo Al-Kaida (1), ter zlasti člena 7(1)(a) in člena 7a(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Priloga I k Uredbi (ES) št. 881/2002 navaja osebe, skupine in subjekte, ki jih zadeva zamrznitev sredstev in gospodarskih virov iz navedene uredbe. |
| --- | --- |

(1)

Priloga I k Uredbi (ES) št. 881/2002 navaja osebe, skupine in subjekte, ki jih zadeva zamrznitev sredstev in gospodarskih virov iz navedene uredbe.

| (2) | Odbor za sankcije Varnostnega sveta Združenih narodov je 3. septembra 2015 odobril vključitev ene osebe na seznam odbora Združenih narodov za sankcije proti Al Kaidi, na katerem so osebe, skupine in subjekti, za katere velja zamrznitev sredstev in gospodarskih virov. |
| --- | --- |

(2)

Odbor za sankcije Varnostnega sveta Združenih narodov je 3. septembra 2015 odobril vključitev ene osebe na seznam odbora Združenih narodov za sankcije proti Al Kaidi, na katerem so osebe, skupine in subjekti, za katere velja zamrznitev sredstev in gospodarskih virov.

| (3) | Prilogo I k Uredbi (ES) št. 881/2002 bi bilo zato treba ustrezno posodobiti. |
| --- | --- |

(3)

Prilogo I k Uredbi (ES) št. 881/2002 bi bilo zato treba ustrezno posodobiti.

| (4) | Da se zagotovi učinkovitost ukrepov iz te uredbe, bi morala ta uredba začeti veljati takoj – |
| --- | --- |

(4)

Da se zagotovi učinkovitost ukrepov iz te uredbe, bi morala ta uredba začeti veljati takoj –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga I k Uredbi (ES) št. 881/2002 se spremeni v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 11. septembra 2015

Za Komisijo

V imenu predsednika

Vodja službe za instrumente zunanje politike

---

(1)  UL L 139, 29.5.2002, str. 9.

1

---

PRILOGA

V naslovu „Fizične osebe“ Priloge I k Uredbi (ES) št. 881/2002 se doda naslednji vnos:

„Sofiane Ben Goumo, (tudi (a) Sufyan bin Qumu (b), Abou Fares al Libi). Datum rojstva: 26.6.1959. Kraj rojstva: Derna, Libija. Državljanstvo: libijsko. Naslov: Libija. Drugi podatki: (a) vodja skupine Ansar al Charia Derna. Datum določitve iz člena 2a(4)(b): 3.9.2015.“

---

| 15.9.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 239/69 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 239/69

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/1518

z dne 14. septembra 2015

o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz biodizla s poreklom iz Združenih držav Amerike po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti člena 11(2) Uredbe,

po posvetovanju z državami članicami,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

1.1   Veljavni ukrepi

| (1) | Svet je z Uredbo (ES) št. 599/2009 (2) uvedel dokončno protidampinško dajatev v višini od 0 EUR do 198 EUR na tono na uvoz monoalkilnih estrov maščobnih kislin in/ali parafinskega plinskega olja, pridobljenih s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, splošno znanih kot „biodizel“, v čisti obliki ali mešanici, ki vsebuje več kot 20 mas. % monoalkilnih estrov maščobnih kislin in/ali parafinskega plinskega olja, pridobljenih s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, ki so se takrat uvrščali pod oznake KN ex 1516 20 98 (oznaka TARIC 1516209820), ex 1518 00 91 (oznaka TARIC 1518009120), ex 1518 00 99 (oznaka TARIC 1518009920), ex 2710 19 41 (oznaka TARIC 2710194120), 3824 90 91, ex 3824 90 97 (oznaka TARIC 3824909787), s poreklom iz Združenih držav Amerike („ZDA“ ali „zadevna država“). Za protidampinško dajatev, uvedeno z navedeno uredbo, se v nadaljnjem besedilu uporablja izraz „obstoječi ukrepi“. |
| --- | --- |

(1)

Svet je z Uredbo (ES) št. 599/2009 (2) uvedel dokončno protidampinško dajatev v višini od 0 EUR do 198 EUR na tono na uvoz monoalkilnih estrov maščobnih kislin in/ali parafinskega plinskega olja, pridobljenih s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, splošno znanih kot „biodizel“, v čisti obliki ali mešanici, ki vsebuje več kot 20 mas. % monoalkilnih estrov maščobnih kislin in/ali parafinskega plinskega olja, pridobljenih s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, ki so se takrat uvrščali pod oznake KN ex 1516 20 98 (oznaka TARIC 1516209820), ex 1518 00 91 (oznaka TARIC 1518009120), ex 1518 00 99 (oznaka TARIC 1518009920), ex 2710 19 41 (oznaka TARIC 2710194120), 3824 90 91, ex 3824 90 97 (oznaka TARIC 3824909787), s poreklom iz Združenih držav Amerike („ZDA“ ali „zadevna država“). Za protidampinško dajatev, uvedeno z navedeno uredbo, se v nadaljnjem besedilu uporablja izraz „obstoječi ukrepi“.

| (2) | Z Izvedbeno uredbo (EU) št. 444/2011 (3) je Svet po preiskavi proti izogibanju razširil dokončno protidampinško dajatev, uvedeno z Uredbo (ES) št. 599/2009, na uvoz biodizla, poslanega iz Kanade, v Unijo ne glede na to, ali je deklariran s poreklom iz Kanade ali ne, razen za izdelke, ki jih proizvajata družbi BIOX Corporation, Oakville in Rothsay Biodiesel, Guelph, Ontario, Kanada. Z isto uredbo je Svet tudi razširil dokončno protidampinško dajatev, ki je bila uvedena z Uredbo (ES) št. 599/2009, na uvoz biodizla v mešanici z vsebnostjo 20 mas. % ali manj monoalkilnih estrov maščobnih kislin in/ali parafinskega plinskega olja, pridobljenih s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, s poreklom iz Združenih držav Amerike. |
| --- | --- |

(2)

Z Izvedbeno uredbo (EU) št. 444/2011 (3) je Svet po preiskavi proti izogibanju razširil dokončno protidampinško dajatev, uvedeno z Uredbo (ES) št. 599/2009, na uvoz biodizla, poslanega iz Kanade, v Unijo ne glede na to, ali je deklariran s poreklom iz Kanade ali ne, razen za izdelke, ki jih proizvajata družbi BIOX Corporation, Oakville in Rothsay Biodiesel, Guelph, Ontario, Kanada. Z isto uredbo je Svet tudi razširil dokončno protidampinško dajatev, ki je bila uvedena z Uredbo (ES) št. 599/2009, na uvoz biodizla v mešanici z vsebnostjo 20 mas. % ali manj monoalkilnih estrov maščobnih kislin in/ali parafinskega plinskega olja, pridobljenih s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, s poreklom iz Združenih držav Amerike.

1.2   Ukrepi, ki veljajo za druge tretje države

| (3) | Zunaj področja uporabe tega postopka protidampinški ukrepi za biodizel trenutno veljajo za uvoz iz Argentine in Indonezije (4). |
| --- | --- |

(3)

Zunaj področja uporabe tega postopka protidampinški ukrepi za biodizel trenutno veljajo za uvoz iz Argentine in Indonezije (4).

1.3   Zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa

| (4) | Po objavi obvestila o bližnjem izteku (5) veljavnih protidampinških ukrepov za uvoz biodizla s poreklom iz ZDA je Evropska komisija („Komisija“) prejela zahtevek za pregled v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(4)

Po objavi obvestila o bližnjem izteku (5) veljavnih protidampinških ukrepov za uvoz biodizla s poreklom iz ZDA je Evropska komisija („Komisija“) prejela zahtevek za pregled v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe.

| (5) | Zahtevek je 9. aprila 2014 vložil Evropski odbor za biodizel („vložnik“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo več kot 25 % celotne proizvodnje biodizla v Uniji. Zahtevek je temeljil na izhodišču, da bi iztek veljavnosti ukrepov verjetno povzročil ponovitev dampinga in škode industriji Unije. |
| --- | --- |

(5)

Zahtevek je 9. aprila 2014 vložil Evropski odbor za biodizel („vložnik“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo več kot 25 % celotne proizvodnje biodizla v Uniji. Zahtevek je temeljil na izhodišču, da bi iztek veljavnosti ukrepov verjetno povzročil ponovitev dampinga in škode industriji Unije.

1.4   Začetek pregleda zaradi izteka ukrepa

| (6) | Komisija je po posvetovanju z odborom, ustanovljenim v skladu s členom 15(1) osnovne uredbe, ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi za utemeljitev začetka pregleda zaradi izteka ukrepa, in je 10. julija 2014 z obvestilom o začetku, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije („obvestilo o začetku“) (6), objavila začetek pregleda zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je po posvetovanju z odborom, ustanovljenim v skladu s členom 15(1) osnovne uredbe, ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi za utemeljitev začetka pregleda zaradi izteka ukrepa, in je 10. julija 2014 z obvestilom o začetku, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije („obvestilo o začetku“) (6), objavila začetek pregleda zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe.

| (7) | Istega dne je Komisija začela pregled zaradi izteka izravnalnih ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz biodizla s poreklom iz ZDA. To je vzporeden, a ločen postopek, ki ga obravnava ločena uredba. |
| --- | --- |

(7)

Istega dne je Komisija začela pregled zaradi izteka izravnalnih ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz biodizla s poreklom iz ZDA. To je vzporeden, a ločen postopek, ki ga obravnava ločena uredba.

1.5   Obdobje preiskave v zvezi s pregledom in obravnavano obdobje

| (8) | Preiskava verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve dampinga in škode je zajemala obdobje od 1. julija 2013 do 30. junija 2014 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom“ ali „OPP“). Proučila so se gibanja, pomembna za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škode, v obdobju od 1. januarja 2011 do konca obdobja preiskave v zvezi s pregledom („obravnavano obdobje“). |
| --- | --- |

(8)

Preiskava verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve dampinga in škode je zajemala obdobje od 1. julija 2013 do 30. junija 2014 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom“ ali „OPP“). Proučila so se gibanja, pomembna za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škode, v obdobju od 1. januarja 2011 do konca obdobja preiskave v zvezi s pregledom („obravnavano obdobje“).

1.6   Zainteresirane strani

| (9) | Komisija je v obvestilu o začetku pozvala zainteresirane strani, naj se ji javijo, če želijo sodelovati v preiskavi. Poleg tega je o začetku preiskave posebej obvestila vložnika, druge znane proizvajalce Unije, znane proizvajalce izvoznike v ZDA in organe ZDA, znane uvoznike, dobavitelje in uporabnike, trgovce ter združenja, za katera je znano, da jih to zadeva, in jih povabila k sodelovanju. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je v obvestilu o začetku pozvala zainteresirane strani, naj se ji javijo, če želijo sodelovati v preiskavi. Poleg tega je o začetku preiskave posebej obvestila vložnika, druge znane proizvajalce Unije, znane proizvajalce izvoznike v ZDA in organe ZDA, znane uvoznike, dobavitelje in uporabnike, trgovce ter združenja, za katera je znano, da jih to zadeva, in jih povabila k sodelovanju.

| (10) | Zainteresirane strani so imele možnost, da predložijo pripombe o začetku preiskave in zahtevajo zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih. |
| --- | --- |

(10)

Zainteresirane strani so imele možnost, da predložijo pripombe o začetku preiskave in zahtevajo zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih.

1.7   Vzorčenje

| (11) | Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da bo morda izbrala vzorec zainteresiranih strani v skladu s členom 17 osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da bo morda izbrala vzorec zainteresiranih strani v skladu s členom 17 osnovne uredbe.

(a)   Vzorčenje proizvajalcev Unije

| (12) | Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da je začasno izbrala vzorec proizvajalcev Unije. Komisija je vzorec izbrala na podlagi največjega reprezentativnega obsega proizvodnje in prodaje, pri čemer je zagotovila geografsko porazdelitev. Ta začasni vzorec je sestavljalo sedem proizvajalcev Unije iz sedmih različnih držav članic, ki so predstavljali skoraj 30 % proizvodnje biodizla v Uniji. Komisija je zainteresirane strani pozvala, naj predložijo pripombe glede začasnega vzorca. |
| --- | --- |

(12)

Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da je začasno izbrala vzorec proizvajalcev Unije. Komisija je vzorec izbrala na podlagi največjega reprezentativnega obsega proizvodnje in prodaje, pri čemer je zagotovila geografsko porazdelitev. Ta začasni vzorec je sestavljalo sedem proizvajalcev Unije iz sedmih različnih držav članic, ki so predstavljali skoraj 30 % proizvodnje biodizla v Uniji. Komisija je zainteresirane strani pozvala, naj predložijo pripombe glede začasnega vzorca.

| (13) | Ena družba iz Italije je zahtevala, da se jo vključi v vzorec. Vendar je navedena družba svoje dejavnosti začela izvajati šele ob koncu leta 2013, ko je kupila obrat za proizvodnjo biodizla od drugega italijanskega proizvajalca biodizla, ki je bil vključen v začasni vzorec. Ker ni bilo preteklih podatkov, potrebnih za ocenjevanje zadevnih gibanj v obravnavanem obdobju, in ker je bila v začasni vzorec že vključena druga italijanska družba, je bila sprejeta odločitev, da se ta družba ne vključi v vzorec. |
| --- | --- |

(13)

Ena družba iz Italije je zahtevala, da se jo vključi v vzorec. Vendar je navedena družba svoje dejavnosti začela izvajati šele ob koncu leta 2013, ko je kupila obrat za proizvodnjo biodizla od drugega italijanskega proizvajalca biodizla, ki je bil vključen v začasni vzorec. Ker ni bilo preteklih podatkov, potrebnih za ocenjevanje zadevnih gibanj v obravnavanem obdobju, in ker je bila v začasni vzorec že vključena druga italijanska družba, je bila sprejeta odločitev, da se ta družba ne vključi v vzorec.

| (14) | Nacionalni odbor za biodizel ZDA (NBB – National Biodiesel Board) je predložil pripombo, da se začasno izbrani vzorec razlikuje od izbranega vzorca iz prejšnjih preiskav v zvezi z biodizlom, in se skliceval na dve družbi z velikim obsegom proizvodnje in prodaje, ki zdaj nista bili vključeni. Vendar sta bili družbi, ki ju je navedel nacionalni odbor za biodizel, povezani z drugo družbo z večjim obsegom prodaje, ki je že bila vključena v vzorec, ali pa sta imeli manjši obseg prodaje kot začasno izbrana družba iz iste države članice. Zato vključitev katere koli izmed navedenih družb ne bi spremenila reprezentativnosti začasno izbranega vzorca. Začasno izbrani vzorec se je zato potrdil kot reprezentativni vzorec industrije Unije. |
| --- | --- |

(14)

Nacionalni odbor za biodizel ZDA (NBB – National Biodiesel Board) je predložil pripombo, da se začasno izbrani vzorec razlikuje od izbranega vzorca iz prejšnjih preiskav v zvezi z biodizlom, in se skliceval na dve družbi z velikim obsegom proizvodnje in prodaje, ki zdaj nista bili vključeni. Vendar sta bili družbi, ki ju je navedel nacionalni odbor za biodizel, povezani z drugo družbo z večjim obsegom prodaje, ki je že bila vključena v vzorec, ali pa sta imeli manjši obseg prodaje kot začasno izbrana družba iz iste države članice. Zato vključitev katere koli izmed navedenih družb ne bi spremenila reprezentativnosti začasno izbranega vzorca. Začasno izbrani vzorec se je zato potrdil kot reprezentativni vzorec industrije Unije.

| (15) | Po razkritju je vlada ZDA trdila, da vzorca, ki predstavlja 30 % industrije Unije, ni mogoče šteti kot reprezentativnega za industrijo biodizla Unije kot celote in da bi bilo treba mikroekonomske kazalnike proučiti širše. Vlada ZDA se sklicuje na ugotovitev pritožbenega organa STO v zadevi ES – pritrdilni elementi, v kateri se je vzorec v velikosti 27 % štel za majhnega glede na celoto in bi predstavljal glavni delež samo v primeru razdrobljenih industrijskih panog. |
| --- | --- |

(15)

Po razkritju je vlada ZDA trdila, da vzorca, ki predstavlja 30 % industrije Unije, ni mogoče šteti kot reprezentativnega za industrijo biodizla Unije kot celote in da bi bilo treba mikroekonomske kazalnike proučiti širše. Vlada ZDA se sklicuje na ugotovitev pritožbenega organa STO v zadevi ES – pritrdilni elementi, v kateri se je vzorec v velikosti 27 % štel za majhnega glede na celoto in bi predstavljal glavni delež samo v primeru razdrobljenih industrijskih panog.

| (16) | Komisija je v nasprotju s preiskavo v zadevi pritrdilni elementi za namen te preiskave industrijo Unije opredelila kot celotno industrijo in ne samo kot vzorčene družbe (uvodna izjava 93). Poleg tega so bili vsi makroekonomski kazalniki ocenjeni na podlagi celotne industrije, na ravni vzorčenih družb pa samo nekateri mikroekonomski kazalniki. Vendar je splošna analiza položaja industrije Unije temeljila na oceni mikro- in makroekonomskih kazalnikov. V vsakem primeru se industrija Unije šteje za razdrobljeno, saj jo sestavlja več kot 200 proizvajalcev po vsej Uniji, ki so večinoma mala in srednja podjetja. Zato je Komisija sklenila, da je vzorec, ki predstavlja 30 % industrije Unije, reprezentativen, zato se trditev v skladu s tem zavrne. |
| --- | --- |

(16)

Komisija je v nasprotju s preiskavo v zadevi pritrdilni elementi za namen te preiskave industrijo Unije opredelila kot celotno industrijo in ne samo kot vzorčene družbe (uvodna izjava 93). Poleg tega so bili vsi makroekonomski kazalniki ocenjeni na podlagi celotne industrije, na ravni vzorčenih družb pa samo nekateri mikroekonomski kazalniki. Vendar je splošna analiza položaja industrije Unije temeljila na oceni mikro- in makroekonomskih kazalnikov. V vsakem primeru se industrija Unije šteje za razdrobljeno, saj jo sestavlja več kot 200 proizvajalcev po vsej Uniji, ki so večinoma mala in srednja podjetja. Zato je Komisija sklenila, da je vzorec, ki predstavlja 30 % industrije Unije, reprezentativen, zato se trditev v skladu s tem zavrne.

(b)   Vzorčenje uvoznikov

| (17) | Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je nepovezane uvoznike pozvala, naj zagotovijo informacije, določene v obvestilu o začetku. |
| --- | --- |

(17)

Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je nepovezane uvoznike pozvala, naj zagotovijo informacije, določene v obvestilu o začetku.

| (18) | Le nekaj nepovezanih uvoznikov je predložilo zahtevane informacije in se strinjalo z vključitvijo v vzorec. Zaradi majhnega števila se je Komisija odločila, da vzorčenje ni potrebno. |
| --- | --- |

(18)

Le nekaj nepovezanih uvoznikov je predložilo zahtevane informacije in se strinjalo z vključitvijo v vzorec. Zaradi majhnega števila se je Komisija odločila, da vzorčenje ni potrebno.

(c)   Vzorčenje proizvajalcev izvoznikov v ZDA

| (19) | Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je vse proizvajalce izvoznike v ZDA pozvala, naj zagotovijo informacije, določene v obvestilu o začetku. Poleg tega je Komisija pozvala predstavništvo ZDA v Evropski uniji, naj navede morebitne druge proizvajalce izvoznike, ki bi jih zanimalo sodelovanje v preiskavi, in/ali vzpostavi stik z njimi. |
| --- | --- |

(19)

Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je vse proizvajalce izvoznike v ZDA pozvala, naj zagotovijo informacije, določene v obvestilu o začetku. Poleg tega je Komisija pozvala predstavništvo ZDA v Evropski uniji, naj navede morebitne druge proizvajalce izvoznike, ki bi jih zanimalo sodelovanje v preiskavi, in/ali vzpostavi stik z njimi.

| (20) | Komisiji je odgovorilo 27 proizvajalcev v ZDA, vendar jih je samo devet predložilo zahtevane podatke o izvozu in/ali domači prodaji iz Priloge I k obvestilu o začetku za namen vzorčenja. Nobeden od njih v OPP ni izvažal v Unijo. Komisija je izbrala vzorec treh proizvajalcev izvoznikov z največjim obsegom domače prodaje in izvoza. V skladu s členom 17(2) osnovne uredbe so bila o izboru vzorca opravljena posvetovanja z vsemi znanimi proizvajalci izvozniki in organi ZDA. Pripomb ni bilo. |
| --- | --- |

(20)

Komisiji je odgovorilo 27 proizvajalcev v ZDA, vendar jih je samo devet predložilo zahtevane podatke o izvozu in/ali domači prodaji iz Priloge I k obvestilu o začetku za namen vzorčenja. Nobeden od njih v OPP ni izvažal v Unijo. Komisija je izbrala vzorec treh proizvajalcev izvoznikov z največjim obsegom domače prodaje in izvoza. V skladu s členom 17(2) osnovne uredbe so bila o izboru vzorca opravljena posvetovanja z vsemi znanimi proizvajalci izvozniki in organi ZDA. Pripomb ni bilo.

| (21) | Noben vzorčeni proizvajalec ni predložil izpolnjenega vprašalnika do roka. Komisija je 7. oktobra 2014 obvestila tri vzorčene proizvajalce izvoznike, da ni prejela odgovorov. |
| --- | --- |

(21)

Noben vzorčeni proizvajalec ni predložil izpolnjenega vprašalnika do roka. Komisija je 7. oktobra 2014 obvestila tri vzorčene proizvajalce izvoznike, da ni prejela odgovorov.

| (22) | Dne 10. oktobra 2014 je en vzorčeni proizvajalec izvoznik obvestil Komisijo o svoji odločitvi, da vprašalnika ne bo izpolnil. Preostala dva vzorčena proizvajalca izvoznika sta zaprosila za več podaljšanj roka, ki so bila odobrena, vendar kljub temu nista predložila popolnih odgovorov. |
| --- | --- |

(22)

Dne 10. oktobra 2014 je en vzorčeni proizvajalec izvoznik obvestil Komisijo o svoji odločitvi, da vprašalnika ne bo izpolnil. Preostala dva vzorčena proizvajalca izvoznika sta zaprosila za več podaljšanj roka, ki so bila odobrena, vendar kljub temu nista predložila popolnih odgovorov.

| (23) | Komisija je 10. novembra 2014 poslala dopis, s katerim je tri vzorčene družbe obvestila, da namerava uporabiti člen 18 osnovne uredbe in da bodo ugotovitve preiskave temeljile na razpoložljivih dejstvih. O tej nameri je obvestila tudi organe ZDA. Rok za predložitev pripomb na dopis je bil 21. november 2014. |
| --- | --- |

(23)

Komisija je 10. novembra 2014 poslala dopis, s katerim je tri vzorčene družbe obvestila, da namerava uporabiti člen 18 osnovne uredbe in da bodo ugotovitve preiskave temeljile na razpoložljivih dejstvih. O tej nameri je obvestila tudi organe ZDA. Rok za predložitev pripomb na dopis je bil 21. november 2014.

| (24) | Do 21. novembra 2014 se dve od vzorčenih družb nista odzvali, tretja vzorčena družba pa je pojasnila, da odgovora ne more predložiti v tako kratkem roku. |
| --- | --- |

(24)

Do 21. novembra 2014 se dve od vzorčenih družb nista odzvali, tretja vzorčena družba pa je pojasnila, da odgovora ne more predložiti v tako kratkem roku.

| (25) | Komisija je zato sklenila, da v preiskavi v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepa ni sodeloval noben proizvajalec izvoznik v ZDA. Zato se je Komisija odločila, da bo uporabila določbe iz člena 18 osnovne uredbe in da se zato lahko na podlagi razpoložljivih dejstev sprejmejo pozitivne ali negativne ugotovitve. |
| --- | --- |

(25)

Komisija je zato sklenila, da v preiskavi v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepa ni sodeloval noben proizvajalec izvoznik v ZDA. Zato se je Komisija odločila, da bo uporabila določbe iz člena 18 osnovne uredbe in da se zato lahko na podlagi razpoložljivih dejstev sprejmejo pozitivne ali negativne ugotovitve.

| (26) | Družba Cargill Inc. je navedla, da je bila z Uredbo (ES) št. 599/2009 določena stopnja dampinga de minimis in s tem uvedena 0-odstotna stopnja dokončne protidampinške dajatve na biodizel s poreklom iz ZDA, ki ga ZDA proizvajajo in izvažajo. Poleg tega je navedla, da v skladu z ugotovitvami pritožbenega organa STO v poročilu „Mexico Rice“ (7) proizvajalec izvoznik, za katerega v prvotni preiskavi ni bilo ugotovljeno, da izvaja damping, ne more biti predmet pregleda zaradi izteka protidampinških ukrepov. |
| --- | --- |

(26)

Družba Cargill Inc. je navedla, da je bila z Uredbo (ES) št. 599/2009 določena stopnja dampinga de minimis in s tem uvedena 0-odstotna stopnja dokončne protidampinške dajatve na biodizel s poreklom iz ZDA, ki ga ZDA proizvajajo in izvažajo. Poleg tega je navedla, da v skladu z ugotovitvami pritožbenega organa STO v poročilu „Mexico Rice“ (7) proizvajalec izvoznik, za katerega v prvotni preiskavi ni bilo ugotovljeno, da izvaja damping, ne more biti predmet pregleda zaradi izteka protidampinških ukrepov.

| (27) | Družba Cargill Inc. je zato zaprosila, naj bo tudi v prihodnosti izvzeta iz protidampinških dajatev ne glede na rezultat pregleda zaradi izteka ukrepa. Ta zahtevek je bil sprejet. |
| --- | --- |

(27)

Družba Cargill Inc. je zato zaprosila, naj bo tudi v prihodnosti izvzeta iz protidampinških dajatev ne glede na rezultat pregleda zaradi izteka ukrepa. Ta zahtevek je bil sprejet.

1.8   Izpolnjeni vprašalniki in preveritveni obiski

| (28) | Komisija je poslala vprašalnike vzorčenim proizvajalcem Unije in nepovezanim uvoznikom, trgovcem in uporabnikom, ki so se javili v rokih iz obvestila o začetku. |
| --- | --- |

(28)

Komisija je poslala vprašalnike vzorčenim proizvajalcem Unije in nepovezanim uvoznikom, trgovcem in uporabnikom, ki so se javili v rokih iz obvestila o začetku.

| (29) | Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so se ji zdele potrebne za ugotavljanje dampinga, nastale škode in interesa Unije. Preveritveni obiski iz člena 16 osnovne uredbe so bili opravljeni v prostorih naslednjih družb:

  proizvajalci Unije:







  — | Bio-Oils Huelva S.L., Huelva, Španija, |
| --- | --- | --- |

(29)

Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so se ji zdele potrebne za ugotavljanje dampinga, nastale škode in interesa Unije. Preveritveni obiski iz člena 16 osnovne uredbe so bili opravljeni v prostorih naslednjih družb:

proizvajalci Unije:

—

Bio-Oils Huelva S.L., Huelva, Španija,

| — | Biopetrol Rotterdam BV, Rotterdam, Nizozemska, |
| --- | --- |

—

Biopetrol Rotterdam BV, Rotterdam, Nizozemska,

| — | Diester industrie SAS, Rouen, Francija, |
| --- | --- |

—

Diester industrie SAS, Rouen, Francija,

| — | Novaol S.R.L., Milan, Italija, |
| --- | --- |

—

Novaol S.R.L., Milan, Italija,

| — | Preol a.s., Lovosice, Češka, |
| --- | --- |

—

Preol a.s., Lovosice, Češka,

| — | Rafineria Trzebinia S.A., Trzebinia, Poljska, |
| --- | --- |

—

Rafineria Trzebinia S.A., Trzebinia, Poljska,

| — | Verbio Vereinigte BioEnergie AG, Leipzig, Nemčija. |
| --- | --- |

—

Verbio Vereinigte BioEnergie AG, Leipzig, Nemčija.

1.9   Razkritje

| (30) | Komisija je 3. junija 2015 vsem zainteresiranim stranem razkrila bistvena dejstva in premisleke, na podlagi katerih je nameravala ohraniti veljavne protidampinške ukrepe, ter pozvala vse zainteresirane strani, naj predložijo pripombe. Komisija je obravnavala pripombe zainteresiranih strani in jih po potrebi upoštevala. |
| --- | --- |

(30)

Komisija je 3. junija 2015 vsem zainteresiranim stranem razkrila bistvena dejstva in premisleke, na podlagi katerih je nameravala ohraniti veljavne protidampinške ukrepe, ter pozvala vse zainteresirane strani, naj predložijo pripombe. Komisija je obravnavala pripombe zainteresiranih strani in jih po potrebi upoštevala.

| (31) | Po končnem razkritju je nacionalni odbor za biodizel zahteval zaslišanje pred pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih, ki je bilo odobreno. |
| --- | --- |

(31)

Po končnem razkritju je nacionalni odbor za biodizel zahteval zaslišanje pred pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih, ki je bilo odobreno.

2.   IZDELEK, KI SE PREGLEDUJE, IN PODOBNI IZDELEK

2.1   Izdelek, ki se pregleduje

| (32) | Izdelek, ki se pregleduje, je izdelek iz preiskave, ki je privedla do uvedbe obstoječih ukrepov („prvotna preiskava“), tj. monoalkilni estri maščobnih kislin in/ali parafinsko plinsko olje, pridobljeni s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, splošno znani kot „biodizel“, v čisti obliki ali mešanici, ki vsebuje več kot 20 mas. % monoalkilnih estrov maščobnih kislin in/ali parafinskega plinskega olja, pridobljenih s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, s poreklom iz ZDA, ki se trenutno uvrščajo pod oznake KN ex 1516 20 98, ex 1518 00 91, ex 1518 00 99, ex 2710 19 43, ex 2710 19 46, ex 2710 19 47, ex 2710 20 11, ex 2710 20 15, ex 2710 20 17, ex 3824 90 92, ex 3826 00 10 in ex 3826 00 90 („izdelek, ki se pregleduje“). |
| --- | --- |

(32)

Izdelek, ki se pregleduje, je izdelek iz preiskave, ki je privedla do uvedbe obstoječih ukrepov („prvotna preiskava“), tj. monoalkilni estri maščobnih kislin in/ali parafinsko plinsko olje, pridobljeni s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, splošno znani kot „biodizel“, v čisti obliki ali mešanici, ki vsebuje več kot 20 mas. % monoalkilnih estrov maščobnih kislin in/ali parafinskega plinskega olja, pridobljenih s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, s poreklom iz ZDA, ki se trenutno uvrščajo pod oznake KN ex 1516 20 98, ex 1518 00 91, ex 1518 00 99, ex 2710 19 43, ex 2710 19 46, ex 2710 19 47, ex 2710 20 11, ex 2710 20 15, ex 2710 20 17, ex 3824 90 92, ex 3826 00 10 in ex 3826 00 90 („izdelek, ki se pregleduje“).

| (33) | Biodizel je obnovljivo gorivo, ki se uporablja v prometnem sektorju kot gorivo za dizelske motorje. Vendar konvencionalni motorji ne delujejo, če se kot gorivo uporablja čisti biodizel, zato se mora uporabljati mešanica mineralnega dizelskega goriva in omejena količina biodizla. |
| --- | --- |

(33)

Biodizel je obnovljivo gorivo, ki se uporablja v prometnem sektorju kot gorivo za dizelske motorje. Vendar konvencionalni motorji ne delujejo, če se kot gorivo uporablja čisti biodizel, zato se mora uporabljati mešanica mineralnega dizelskega goriva in omejena količina biodizla.

| (34) | Biodizel, ki se proizvaja v ZDA, je večinoma metil ester maščobnih kislin (FAME), ki se proizvaja iz številnih rastlinskih olj (sojinega olja, palmovega olja in repičnega olja) in uporabljenega olja za cvrtje, živalskih maščob ali biomase, ki so surovine za biodizel. Izraz „ester“ se nanaša na transesterifikacijo rastlinskih olj, natančneje na združitev olja z alkoholom. Izraz „metil“ se nanaša na metanol, tj. alkohol, ki se najpogosteje uporablja v tem procesu, čeprav se lahko v proizvodnem procesu uporabi tudi etanol, pri čemer nastane „etil ester maščobnih kislin“. |
| --- | --- |

(34)

Biodizel, ki se proizvaja v ZDA, je večinoma metil ester maščobnih kislin (FAME), ki se proizvaja iz številnih rastlinskih olj (sojinega olja, palmovega olja in repičnega olja) in uporabljenega olja za cvrtje, živalskih maščob ali biomase, ki so surovine za biodizel. Izraz „ester“ se nanaša na transesterifikacijo rastlinskih olj, natančneje na združitev olja z alkoholom. Izraz „metil“ se nanaša na metanol, tj. alkohol, ki se najpogosteje uporablja v tem procesu, čeprav se lahko v proizvodnem procesu uporabi tudi etanol, pri čemer nastane „etil ester maščobnih kislin“.

| (35) | Vse vrste biodizla in biodizel v mešanicah imajo kljub morebitnim razlikam v surovinah, uporabljenih pri proizvodnji, ali v proizvodnem postopku enake ali zelo podobne osnovne fizikalne, kemične in tehnične lastnosti ter se uporabljajo v enake namene. Morebitne različice izdelka v preiskavi ne spremenijo njegove osnovne opredelitve, njegovih lastnosti ali dojemanja različnih strani. Zlasti z vidika končnega uporabnika dizelskega goriva ni pomembno, ali je mešanica, ki je na voljo na bencinski črpalki, narejena iz določene surovine za biodizel. |
| --- | --- |

(35)

Vse vrste biodizla in biodizel v mešanicah imajo kljub morebitnim razlikam v surovinah, uporabljenih pri proizvodnji, ali v proizvodnem postopku enake ali zelo podobne osnovne fizikalne, kemične in tehnične lastnosti ter se uporabljajo v enake namene. Morebitne različice izdelka v preiskavi ne spremenijo njegove osnovne opredelitve, njegovih lastnosti ali dojemanja različnih strani. Zlasti z vidika končnega uporabnika dizelskega goriva ni pomembno, ali je mešanica, ki je na voljo na bencinski črpalki, narejena iz določene surovine za biodizel.

2.2   Podobni izdelek

| (36) | Kot v prvotni preiskavi imata biodizel, ki se prodaja na domačem trgu v ZDA, in biodizel ZDA, ki se prodaja za izvoz, enake osnovne fizikalne in tehnične lastnosti ter uporabo. Podobno ima biodizel, ki ga industrija Unije proizvaja in prodaja v Uniji, enake osnovne fizikalne in tehnične lastnosti ter uporabo kot izdelek, ki se izvaža iz ZDA v Unijo. Zato sta ta dva izdelka za namene te preiskave podobna izdelka v smislu člena 1(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(36)

Kot v prvotni preiskavi imata biodizel, ki se prodaja na domačem trgu v ZDA, in biodizel ZDA, ki se prodaja za izvoz, enake osnovne fizikalne in tehnične lastnosti ter uporabo. Podobno ima biodizel, ki ga industrija Unije proizvaja in prodaja v Uniji, enake osnovne fizikalne in tehnične lastnosti ter uporabo kot izdelek, ki se izvaža iz ZDA v Unijo. Zato sta ta dva izdelka za namene te preiskave podobna izdelka v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.

2.3   Trditve glede obsega izdelka

| (37) | Vlada ZDA je trdila, da je dizelsko gorivo, proizvedeno iz biomase (8), kategorija izdelkov, ki je širša od izdelka, ki se pregleduje. Vendar se vse vrste biodizla in mešanice biodizla, vključno z dizelskim gorivom iz biomase, obravnavajo kot biodizelska goriva, kot je določeno v uredbi o uvedbi začasne izravnalne dajatve v prvotni preiskavi (9), in so del zakonodajnega paketa o energetski učinkovitosti, energiji iz obnovljivih virov in alternativnih gorivih. Razlog za to je dejstvo, da ima biodizel, proizveden iz biomase, enake ali zelo podobne osnovne fizikalne in tehnične lastnosti ter uporabo kot biodizel, proizveden iz drugih virov. Zainteresirana stran ni nasprotovala ugotovitvi iz prvotne preiskave, zato velja tudi v tem pregledu zaradi izteka ukrepa. Zato Komisija to trditev vlade ZDA zavrne. |
| --- | --- |

(37)

Vlada ZDA je trdila, da je dizelsko gorivo, proizvedeno iz biomase (8), kategorija izdelkov, ki je širša od izdelka, ki se pregleduje. Vendar se vse vrste biodizla in mešanice biodizla, vključno z dizelskim gorivom iz biomase, obravnavajo kot biodizelska goriva, kot je določeno v uredbi o uvedbi začasne izravnalne dajatve v prvotni preiskavi (9), in so del zakonodajnega paketa o energetski učinkovitosti, energiji iz obnovljivih virov in alternativnih gorivih. Razlog za to je dejstvo, da ima biodizel, proizveden iz biomase, enake ali zelo podobne osnovne fizikalne in tehnične lastnosti ter uporabo kot biodizel, proizveden iz drugih virov. Zainteresirana stran ni nasprotovala ugotovitvi iz prvotne preiskave, zato velja tudi v tem pregledu zaradi izteka ukrepa. Zato Komisija to trditev vlade ZDA zavrne.

3.   VERJETNOST NADALJEVANJA ALI PONOVITVE DAMPINGA

| (38) | V skladu s členom 11(2) osnovne uredbe je Komisija proučila, ali obstaja verjetnost, da bi iztek obstoječih ukrepov povzročil nadaljevanje ali ponovitev dampinga. |
| --- | --- |

(38)

V skladu s členom 11(2) osnovne uredbe je Komisija proučila, ali obstaja verjetnost, da bi iztek obstoječih ukrepov povzročil nadaljevanje ali ponovitev dampinga.

3.1   Uvodne opombe

| (39) | Zaradi pomanjkanja sodelovanja izbranih vzorčenih proizvajalcev, navedenih v uvodni izjavi 25, ni bilo mogoče izvesti analize na podlagi preverjenih podatkov, ki jih predložijo proizvajalci ZDA. Komisija je zato uporabila naslednje vire informacij: podatke, ki so jih nekateri proizvajalci biodizla v ZDA navedli v začetni fazi v odgovoru na vprašalnike za namen vzorčenja, Eurostat, zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa, nadaljnje podatke, ki jih je preložil vložnik, nacionalni odbor ZDA za biodizel ter spletna mesta Uprave ZDA za energetske informacije in Ministrstva ZDA za energijo ter Mednarodne komisije ZDA za trgovino. |
| --- | --- |

(39)

Zaradi pomanjkanja sodelovanja izbranih vzorčenih proizvajalcev, navedenih v uvodni izjavi 25, ni bilo mogoče izvesti analize na podlagi preverjenih podatkov, ki jih predložijo proizvajalci ZDA. Komisija je zato uporabila naslednje vire informacij: podatke, ki so jih nekateri proizvajalci biodizla v ZDA navedli v začetni fazi v odgovoru na vprašalnike za namen vzorčenja, Eurostat, zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa, nadaljnje podatke, ki jih je preložil vložnik, nacionalni odbor ZDA za biodizel ter spletna mesta Uprave ZDA za energetske informacije in Ministrstva ZDA za energijo ter Mednarodne komisije ZDA za trgovino.

3.2   Damping uvoza v OPP

| (40) | Po uvedbi ukrepov leta 2009 se je uvoz biodizla iz ZDA v Unijo zmanjšal na skoraj nič, saj se je leta 2013 in v OPP izvozila le zelo majhna količina. V teh okoliščinah se ni štel za pomembnega za oceno stopnje dampinga v OPP. Zato se lahko sklene, da se damping v OPP ni nadaljeval. |
| --- | --- |

(40)

Po uvedbi ukrepov leta 2009 se je uvoz biodizla iz ZDA v Unijo zmanjšal na skoraj nič, saj se je leta 2013 in v OPP izvozila le zelo majhna količina. V teh okoliščinah se ni štel za pomembnega za oceno stopnje dampinga v OPP. Zato se lahko sklene, da se damping v OPP ni nadaljeval.

3.3   Dokazi o verjetnosti ponovitve dampinga

| (41) | Komisija je proučila, ali obstajajo dokazi o verjetnosti ponovitve dampinga, če bi ukrepi prenehali veljati. Proučeni so bili zlasti naslednji elementi: razmerje med cenami izdelka, ki se proizvaja in prodaja v Uniji, in cenami izdelka, ki se proizvaja in prodaja v ZDA, razmerje med izvoznimi cenami za tretje države in cenami v ZDA, razmerje med izvoznimi cenami za tretje države in ravnjo cen v Uniji, neizkoriščene zmogljivosti ter prakse izogibanja in absorpcije. |
| --- | --- |

(41)

Komisija je proučila, ali obstajajo dokazi o verjetnosti ponovitve dampinga, če bi ukrepi prenehali veljati. Proučeni so bili zlasti naslednji elementi: razmerje med cenami izdelka, ki se proizvaja in prodaja v Uniji, in cenami izdelka, ki se proizvaja in prodaja v ZDA, razmerje med izvoznimi cenami za tretje države in cenami v ZDA, razmerje med izvoznimi cenami za tretje države in ravnjo cen v Uniji, neizkoriščene zmogljivosti ter prakse izogibanja in absorpcije.

3.3.1   Razmerje med cenami izdelka, ki se proizvaja in prodaja v Uniji, in cenami izdelka, ki se proizvaja in prodaja v ZDA

| (42) | Ker proizvajalci biodizla v ZDA niso sodelovali, so službe Komisije za izračun domače prodajne cene biodizla v ZDA v OPP uporabile tri vire informacij: (i) odgovore na vprašalnik, ki je bil poslan v začetni fazi za namen vzorčenja in ki so ga številni proizvajalci biodizla v ZDA predložili v začetni fazi, (ii) informacije, ki jih je predložil nacionalni odbor za biodizel na podlagi informacij, ki jih je zbral tržni nadzornik Jacobsen, in (iii) informacije, ki jih je predložil vložnik na podlagi informacij, ki jih je zbrala družba Oil Price Information Service (OPIS). |
| --- | --- |

(42)

Ker proizvajalci biodizla v ZDA niso sodelovali, so službe Komisije za izračun domače prodajne cene biodizla v ZDA v OPP uporabile tri vire informacij: (i) odgovore na vprašalnik, ki je bil poslan v začetni fazi za namen vzorčenja in ki so ga številni proizvajalci biodizla v ZDA predložili v začetni fazi, (ii) informacije, ki jih je predložil nacionalni odbor za biodizel na podlagi informacij, ki jih je zbral tržni nadzornik Jacobsen, in (iii) informacije, ki jih je predložil vložnik na podlagi informacij, ki jih je zbrala družba Oil Price Information Service (OPIS).

| (43) | Podatkih iz teh treh virov vsebujejo različne ravni cen trgovanja in pogoje Incoterms. Vendar so vrednosti zelo podobne. Povprečna vrednost iz teh treh virov znaša 1 196,93 USD na metrično tono. V skladu s povprečnim menjalnim tečajem v OPP (1 EUR = 1,356 USD) ta znesek ustreza domači prodajni ceni ZDA v višini 883 EUR na metrično tono (10). |
| --- | --- |

(43)

Podatkih iz teh treh virov vsebujejo različne ravni cen trgovanja in pogoje Incoterms. Vendar so vrednosti zelo podobne. Povprečna vrednost iz teh treh virov znaša 1 196,93 USD na metrično tono. V skladu s povprečnim menjalnim tečajem v OPP (1 EUR = 1,356 USD) ta znesek ustreza domači prodajni ceni ZDA v višini 883 EUR na metrično tono (10).

| (44) | Povprečna cena biodizla franko tovarna, ki so ga proizvajalci Unije prodajali v Uniji v OPP, je znašala 905 EUR na metrično tono (1 227,18 USD), kot je prikazano v preglednici 8. |
| --- | --- |

(44)

Povprečna cena biodizla franko tovarna, ki so ga proizvajalci Unije prodajali v Uniji v OPP, je znašala 905 EUR na metrično tono (1 227,18 USD), kot je prikazano v preglednici 8.

| (45) | Če želijo proizvajalci ZDA ponovno vstopiti na trg Unije, bi morali izdelek prodajati po ceni, ki je nižja od 905 EUR na metrično tono. Njihova končna cena bi morala vključevati tudi stroške čezmorskega prevoza in zavarovanja ter obstoječo carino (6,5 %), ki velja za biodizel. Po podatkih, pridobljenih med preiskavo, bi to znašalo približno 100 EUR na metrično tono. Komisija je ta znesek določila na podlagi zneska za carine, prevoz in prevoznino, kot ga je izračunal nacionalni odbor za biodizel (v višini približno 94 EUR), in ga zaokrožila na 100 EUR, da je zajemal še nekatere dodatne stroške po uvozu. |
| --- | --- |

(45)

Če želijo proizvajalci ZDA ponovno vstopiti na trg Unije, bi morali izdelek prodajati po ceni, ki je nižja od 905 EUR na metrično tono. Njihova končna cena bi morala vključevati tudi stroške čezmorskega prevoza in zavarovanja ter obstoječo carino (6,5 %), ki velja za biodizel. Po podatkih, pridobljenih med preiskavo, bi to znašalo približno 100 EUR na metrično tono. Komisija je ta znesek določila na podlagi zneska za carine, prevoz in prevoznino, kot ga je izračunal nacionalni odbor za biodizel (v višini približno 94 EUR), in ga zaokrožila na 100 EUR, da je zajemal še nekatere dodatne stroške po uvozu.

| (46) | Zato bi morali proizvajalci ZDA, če bi nadalje izvažali v EU, izvažati po ceni franko tovarna (manj kot 805 EUR na metrično tono), ki bi bila nižja od njihove domače prodajne cene v ZDA, kar bi pomenilo izvoz po dampinški ceni. Na podlagi okoliščin v zvezi z izvoznimi cenami za tretje države in neizkoriščeno zmogljivostjo, ki so podrobneje opisane v uvodnih izjavah 63 in 71, je verjetno, da bi proizvajalci ZDA nadalje izvažali v Unijo, če bi ukrepi prenehali veljati, saj bi jim to omogočilo, da zmanjšajo stroške na enoto proizvodnje, kot je podrobneje opisano v uvodni izjavi 72. |
| --- | --- |

(46)

Zato bi morali proizvajalci ZDA, če bi nadalje izvažali v EU, izvažati po ceni franko tovarna (manj kot 805 EUR na metrično tono), ki bi bila nižja od njihove domače prodajne cene v ZDA, kar bi pomenilo izvoz po dampinški ceni. Na podlagi okoliščin v zvezi z izvoznimi cenami za tretje države in neizkoriščeno zmogljivostjo, ki so podrobneje opisane v uvodnih izjavah 63 in 71, je verjetno, da bi proizvajalci ZDA nadalje izvažali v Unijo, če bi ukrepi prenehali veljati, saj bi jim to omogočilo, da zmanjšajo stroške na enoto proizvodnje, kot je podrobneje opisano v uvodni izjavi 72.

| (47) | Po končnem razkritju je imel nacionalni odbor za biodizel pomisleke o točnosti povprečne domače prodajne cene, ki jo je določila Komisija, in opozoril, da je v enem izmed njegovih starejših dopisov navedena nižja vrednost (789,36 EUR na metrično tono), ki temelji na cenah, ki jih je dalo na voljo Ministrstvo ZDA za energijo. |
| --- | --- |

(47)

Po končnem razkritju je imel nacionalni odbor za biodizel pomisleke o točnosti povprečne domače prodajne cene, ki jo je določila Komisija, in opozoril, da je v enem izmed njegovih starejših dopisov navedena nižja vrednost (789,36 EUR na metrično tono), ki temelji na cenah, ki jih je dalo na voljo Ministrstvo ZDA za energijo.

| (48) | Komisija to trditev zavrne iz naslednjih razlogov: |
| --- | --- |

(48)

Komisija to trditev zavrne iz naslednjih razlogov:

| (49) | Povprečna cena, ki jo je navedel nacionalni odbor za biodizel, se ne more obravnavati kot točna osnova, saj je maloprodajna cena in ne cena franko tovarna. Natančneje, nacionalni odbor za biodizel je predložil povprečno mesečno maloprodajno ceno (na bencinski črpalki) za biodizel v ZDA julija 2014, izmerjeno v ekvivalentu galon bencina (GGE – Gasoline Gallons Equivalent) in z uporabo menjalnega tečaja z dne 19. septembra 2014. |
| --- | --- |

(49)

Povprečna cena, ki jo je navedel nacionalni odbor za biodizel, se ne more obravnavati kot točna osnova, saj je maloprodajna cena in ne cena franko tovarna. Natančneje, nacionalni odbor za biodizel je predložil povprečno mesečno maloprodajno ceno (na bencinski črpalki) za biodizel v ZDA julija 2014, izmerjeno v ekvivalentu galon bencina (GGE – Gasoline Gallons Equivalent) in z uporabo menjalnega tečaja z dne 19. septembra 2014.

| (50) | Povprečna cena, ki jo je izračunala Komisija, je razumna vrednost, pri čemer je treba upoštevati, da je bila izračunana na podlagi najboljših razpoložljivih dejstev, saj proizvajalci ZDA niso sodelovali. Je povprečje cen, ki so jih prijavili nekateri proizvajalci ZDA v začetni fazi, cen, ki jih je zbral tržni nadzornik Jacobsen in jih je zagotovil nacionalni odbor za biodizel, ter cen, ki jih je zbrala družba OPIS in predložil Evropski odbor za biodizel. Ker ni bilo na voljo informacij o količinah, ki bi omogočile izračun tehtanega povprečja, je bilo izračunano enostavno povprečje. Vendar so bile tri vrednosti zelo podobne. Pogoji Incoterms in stopnja trgovine niso bili znani, zato jih ni bilo mogoče upoštevati. Vendar so bile cene OPIS prilagojene tako, da so upoštevale razumne stroške prevoza v ZDA. Ob upoštevanju znatne razlike med domačo ceno in izvozno ceno kakršna koli prilagoditev za pogoje Incoterms in stopnjo trgovine ne bi spremenila sklepa, da bi morali proizvajalci ZDA prodajati izdelek po dampinških cenah, če bi želeli nadalje izvažati v Unijo. |
| --- | --- |

(50)

Povprečna cena, ki jo je izračunala Komisija, je razumna vrednost, pri čemer je treba upoštevati, da je bila izračunana na podlagi najboljših razpoložljivih dejstev, saj proizvajalci ZDA niso sodelovali. Je povprečje cen, ki so jih prijavili nekateri proizvajalci ZDA v začetni fazi, cen, ki jih je zbral tržni nadzornik Jacobsen in jih je zagotovil nacionalni odbor za biodizel, ter cen, ki jih je zbrala družba OPIS in predložil Evropski odbor za biodizel. Ker ni bilo na voljo informacij o količinah, ki bi omogočile izračun tehtanega povprečja, je bilo izračunano enostavno povprečje. Vendar so bile tri vrednosti zelo podobne. Pogoji Incoterms in stopnja trgovine niso bili znani, zato jih ni bilo mogoče upoštevati. Vendar so bile cene OPIS prilagojene tako, da so upoštevale razumne stroške prevoza v ZDA. Ob upoštevanju znatne razlike med domačo ceno in izvozno ceno kakršna koli prilagoditev za pogoje Incoterms in stopnjo trgovine ne bi spremenila sklepa, da bi morali proizvajalci ZDA prodajati izdelek po dampinških cenah, če bi želeli nadalje izvažati v Unijo.

| (51) | Nacionalni odbor za biodizel je prav tako nasprotoval znesku v višini 100 EUR na metrično tono, ki se je uporabil za izračun zanesljive povprečne izvozne cene na podlagi povprečja cene biodizla v Uniji, in predlagal, da se namesto tega uporabi znesek v višini 110,49 EUR. Kot je omenjeno v uvodni izjavi 45, je Komisija uporabila zneske, ki jih je nacionalni odbor za biodizel predlagal za carino, prevoz in prevoznine. Komisija je uporabila samo znesek za dodatne stroške po uvozu, ki je bil nižji od 16,69 EUR, kot ga je navajal nacionalni odbor za biodizel, saj ni dokazal, da bi moral znesek po uvozu znašati 2 % vrednosti CIF franko meja. V vsakem primeru je razlika med oceno Komisije in oceno nacionalnega odbora za biodizel zelo majhna in ne spremeni sklepa o verjetnosti dampinga, pri čemer je treba upoštevati, da v zvezi s tem niso bili potrebni točni izračuni dampinga. |
| --- | --- |

(51)

Nacionalni odbor za biodizel je prav tako nasprotoval znesku v višini 100 EUR na metrično tono, ki se je uporabil za izračun zanesljive povprečne izvozne cene na podlagi povprečja cene biodizla v Uniji, in predlagal, da se namesto tega uporabi znesek v višini 110,49 EUR. Kot je omenjeno v uvodni izjavi 45, je Komisija uporabila zneske, ki jih je nacionalni odbor za biodizel predlagal za carino, prevoz in prevoznine. Komisija je uporabila samo znesek za dodatne stroške po uvozu, ki je bil nižji od 16,69 EUR, kot ga je navajal nacionalni odbor za biodizel, saj ni dokazal, da bi moral znesek po uvozu znašati 2 % vrednosti CIF franko meja. V vsakem primeru je razlika med oceno Komisije in oceno nacionalnega odbora za biodizel zelo majhna in ne spremeni sklepa o verjetnosti dampinga, pri čemer je treba upoštevati, da v zvezi s tem niso bili potrebni točni izračuni dampinga.

| (52) | Nacionalni odbor za biodizel je trdil, da bi se morala tako kot v prvotni preiskavi odobriti prilagoditev za fizično razliko, da bi se upoštevalo, da je glavna surovina za proizvodnjo biodizla v ZDA soja, v Uniji pa oljna ogrščica, ki je kakovostnejša in zahteva dodatek k ceni. |
| --- | --- |

(52)

Nacionalni odbor za biodizel je trdil, da bi se morala tako kot v prvotni preiskavi odobriti prilagoditev za fizično razliko, da bi se upoštevalo, da je glavna surovina za proizvodnjo biodizla v ZDA soja, v Uniji pa oljna ogrščica, ki je kakovostnejša in zahteva dodatek k ceni.

| (53) | Trditev je treba zavrniti. V prvotni preiskavi je bila prilagoditev odobrena na podlagi primerjave preverjenih podatkov proizvajalcev ZDA in Unije. Ker proizvajalci ZDA v sedanjem pregledu zaradi izteka ukrepa niso sodelovali, Komisija ni mogla ugotoviti, da je treba odobriti prilagoditev. Tudi če bi bilo treba odobriti prilagoditev, Komisija ni mogla ugotoviti ravni take prilagoditve. Prevladujoče okoliščine iz prvotne preiskave so se spremenile, saj zlasti mešanica surovin, ki se uporablja v EU in ZDA za proizvodnjo biodizla, ni več enaka. Poleg tega je nacionalni odbor za biodizel zahteval prilagoditev v višini 10 %, vendar ni utemeljil te ravni prilagoditve. |
| --- | --- |

(53)

Trditev je treba zavrniti. V prvotni preiskavi je bila prilagoditev odobrena na podlagi primerjave preverjenih podatkov proizvajalcev ZDA in Unije. Ker proizvajalci ZDA v sedanjem pregledu zaradi izteka ukrepa niso sodelovali, Komisija ni mogla ugotoviti, da je treba odobriti prilagoditev. Tudi če bi bilo treba odobriti prilagoditev, Komisija ni mogla ugotoviti ravni take prilagoditve. Prevladujoče okoliščine iz prvotne preiskave so se spremenile, saj zlasti mešanica surovin, ki se uporablja v EU in ZDA za proizvodnjo biodizla, ni več enaka. Poleg tega je nacionalni odbor za biodizel zahteval prilagoditev v višini 10 %, vendar ni utemeljil te ravni prilagoditve.

| (54) | Nacionalni odbor za biodizel in vlada ZDA sta trdila, da je domača cena v ZDA višja od verjetne izvozne cene za Unijo, zato bi proizvajalci ZDA povečali svojo domačo prodajo in ne bi izvažali v Unijo, zlasti ker se je potrošnja v ZDA povečala. |
| --- | --- |

(54)

Nacionalni odbor za biodizel in vlada ZDA sta trdila, da je domača cena v ZDA višja od verjetne izvozne cene za Unijo, zato bi proizvajalci ZDA povečali svojo domačo prodajo in ne bi izvažali v Unijo, zlasti ker se je potrošnja v ZDA povečala.

| (55) | Ta trditev je neutemeljena in bi jo bilo treba zavrniti. Potrošnja v ZDA se je v preteklih letih povečala, zlasti zaradi vladnih politik, kot so spodbude in obvezni cilji iz programa za obnovljiva goriva, ter sheme subvencij za spodbujanje proizvodnje in mešanja biodizla. Vendar se je na podlagi podatkov, ki jih je zagotovil nacionalni odbor za biodizel, potrošnja biodizla v ZDA leta 2014 v primerjavi z letom 2013 zmanjšala. Ni dokazov, da se bo potrošnja v letih 2015 in 2016 povečala. Prav nasprotno, javno dostopne informacije (11) kažejo, da bodo cilji za obvezno uporabo obnovljivih goriv v ZDA v naslednjih letih ostali stabilni. Zato je verjetnejše, da bo trenutna stopnja potrošnje v ZDA ostala stabilna in se ne bo povečala. Ker imajo ZDA presežno zmogljivost (glej uvodno izjavo 69 in v nadaljevanju), bi proizvajalci ZDA še vedno imeli spodbudo za izvoz v Unijo, tudi če bi izdelek prodajali po ceni, ki je nižja od domače cene, vendar bi vseeno krila spremenljive stroške. |
| --- | --- |

(55)

Ta trditev je neutemeljena in bi jo bilo treba zavrniti. Potrošnja v ZDA se je v preteklih letih povečala, zlasti zaradi vladnih politik, kot so spodbude in obvezni cilji iz programa za obnovljiva goriva, ter sheme subvencij za spodbujanje proizvodnje in mešanja biodizla. Vendar se je na podlagi podatkov, ki jih je zagotovil nacionalni odbor za biodizel, potrošnja biodizla v ZDA leta 2014 v primerjavi z letom 2013 zmanjšala. Ni dokazov, da se bo potrošnja v letih 2015 in 2016 povečala. Prav nasprotno, javno dostopne informacije (11) kažejo, da bodo cilji za obvezno uporabo obnovljivih goriv v ZDA v naslednjih letih ostali stabilni. Zato je verjetnejše, da bo trenutna stopnja potrošnje v ZDA ostala stabilna in se ne bo povečala. Ker imajo ZDA presežno zmogljivost (glej uvodno izjavo 69 in v nadaljevanju), bi proizvajalci ZDA še vedno imeli spodbudo za izvoz v Unijo, tudi če bi izdelek prodajali po ceni, ki je nižja od domače cene, vendar bi vseeno krila spremenljive stroške.

| (56) | Nacionalni odbor za biodizel je trdil, da bi morala Komisija pojasniti, kako bi večji obseg proizvodnje zmanjšal stroške proizvodnje proizvajalcev ZDA. V zvezi s tem bi bilo treba že na začetku poudariti, da Komisija zaradi pomanjkanja sodelovanja ni mogla izvesti točnega izračuna v zvezi z učinkom večjega obsega proizvodnje na stroške proizvajalcev ZDA. Vendar je z gospodarskega stališča jasno, da se stroški proizvodnje na enoto zmanjšajo, če se stalni stroški porazdelijo na večji obseg proizvodnje. To velja tudi, če je pri proizvodnji biodizla večina stroškov spremenljivih in če so odvisni od uporabljenih surovin, kot je trdil nacionalni odbor za biodizel. Stalne stroške je vseeno treba dodeliti skupnemu obsegu proizvodnje. Informacije, ki jih je predložila industrija Unije, so pokazale, da so stroški surovin glavni stroški proizvodnje, vendar je točen delež odvisen od uporabljene surovine, mere, v kateri je družba vertikalno integrirana, ter prodajnih, splošnih in administrativnih stroškov (PSA) družbe. Zato lahko Komisija razumno domneva, da bi se zaradi večje proizvodnje znižali stroški proizvodnje proizvajalcev ZDA. To ne bi veljalo le, če bi bila izvozna cena tako nizka, da ne bi krila niti cene uporabljene surovine, vendar nacionalni odbor za biodizel ni predložil pripomb, ki bi podpirale tak scenarij. |
| --- | --- |

(56)

Nacionalni odbor za biodizel je trdil, da bi morala Komisija pojasniti, kako bi večji obseg proizvodnje zmanjšal stroške proizvodnje proizvajalcev ZDA. V zvezi s tem bi bilo treba že na začetku poudariti, da Komisija zaradi pomanjkanja sodelovanja ni mogla izvesti točnega izračuna v zvezi z učinkom večjega obsega proizvodnje na stroške proizvajalcev ZDA. Vendar je z gospodarskega stališča jasno, da se stroški proizvodnje na enoto zmanjšajo, če se stalni stroški porazdelijo na večji obseg proizvodnje. To velja tudi, če je pri proizvodnji biodizla večina stroškov spremenljivih in če so odvisni od uporabljenih surovin, kot je trdil nacionalni odbor za biodizel. Stalne stroške je vseeno treba dodeliti skupnemu obsegu proizvodnje. Informacije, ki jih je predložila industrija Unije, so pokazale, da so stroški surovin glavni stroški proizvodnje, vendar je točen delež odvisen od uporabljene surovine, mere, v kateri je družba vertikalno integrirana, ter prodajnih, splošnih in administrativnih stroškov (PSA) družbe. Zato lahko Komisija razumno domneva, da bi se zaradi večje proizvodnje znižali stroški proizvodnje proizvajalcev ZDA. To ne bi veljalo le, če bi bila izvozna cena tako nizka, da ne bi krila niti cene uporabljene surovine, vendar nacionalni odbor za biodizel ni predložil pripomb, ki bi podpirale tak scenarij.

3.3.2   Razmerje med izvoznimi cenami za tretje države in cenami v ZDA

| (57) | Dodaten element, ki utemeljuje sklep, da se bo damping verjetno ponovil, temelji na analizi vzorca izvoznikov biodizla v ZDA v tretje države v OPP. Komisija je proučila zbirko podatkov Mednarodne komisije ZDA za trgovino in pridobila podatke o količinah in vrednostih izvoza biodizla pod kodo HTS 382600 za OPP. Izvozna količina (v metričnih tonah) je za vse države (tudi za EU) znašala 567 018 ton. Povprečna vrednost na metrično tono je v OPP znašala 753,34 EUR franko ob ladijski bok. Komisija je izračunala povprečno prodajno ceno v USD na metrično tono in jo primerjala s povprečno domačo ceno v ZDA (določeno, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 42). Ugotovitve so povzete v nadaljevanju:

  Preglednica 1


  Obseg izvoza ZDA in izvozne cene v OPP











  Namembne države | Izvozne količine (v metričnih tonah) | Delež izvoza v vse države (v %) | Povprečna vrednost na metrično tono (v USD) | Povprečna vrednost na metrično tono (v EUR) | Damping kot delež izvozne cene (v %) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gibraltar, skupaj (12) | 76 266 | 13 | 753,19 | 555,45 | 59 |
| Kanada, skupaj | 247 959 | 44 | 1 167,33 | 860,86 | 3 |
| Avstralija, skupaj | 4 267 | 1 | 1 019,77 | 752,04 | 17 |
| Malezija, skupaj | 103 773 | 18 | 891,44 | 657,41 | 34 |

(57)

Dodaten element, ki utemeljuje sklep, da se bo damping verjetno ponovil, temelji na analizi vzorca izvoznikov biodizla v ZDA v tretje države v OPP. Komisija je proučila zbirko podatkov Mednarodne komisije ZDA za trgovino in pridobila podatke o količinah in vrednostih izvoza biodizla pod kodo HTS 382600 za OPP. Izvozna količina (v metričnih tonah) je za vse države (tudi za EU) znašala 567 018 ton. Povprečna vrednost na metrično tono je v OPP znašala 753,34 EUR franko ob ladijski bok. Komisija je izračunala povprečno prodajno ceno v USD na metrično tono in jo primerjala s povprečno domačo ceno v ZDA (določeno, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 42). Ugotovitve so povzete v nadaljevanju:

Preglednica 1

Obseg izvoza ZDA in izvozne cene v OPP

Namembne države

Izvozne količine (v metričnih tonah)

Delež izvoza v vse države (v %)

Povprečna vrednost na metrično tono (v USD)

Povprečna vrednost na metrično tono (v EUR)

Damping kot delež izvozne cene (v %)

Gibraltar, skupaj (12)

76 266

13

753,19

555,45

59

Kanada, skupaj

247 959

44

1 167,33

860,86

3

Avstralija, skupaj

4 267

1

1 019,77

752,04

17

Malezija, skupaj

103 773

18

891,44

657,41

34

| (58) | Preglednica kaže, da proizvajalci ZDA izdelek trenutno dozdevno prodajajo tretjim državam po dampinških cenah, saj so izvozne cene za 3–59 % nižje od domačih cen. Ker proizvajalci ZDA trenutno prodajajo izdelek tretjim državam po dampinških cenah, je Komisija sklenila, da je verjetno, da ga bodo tudi v EU izvažali po dampinških cenah tako, da bodo nekaj trenutnega izvoza preusmerili na druge trge. |
| --- | --- |

(58)

Preglednica kaže, da proizvajalci ZDA izdelek trenutno dozdevno prodajajo tretjim državam po dampinških cenah, saj so izvozne cene za 3–59 % nižje od domačih cen. Ker proizvajalci ZDA trenutno prodajajo izdelek tretjim državam po dampinških cenah, je Komisija sklenila, da je verjetno, da ga bodo tudi v EU izvažali po dampinških cenah tako, da bodo nekaj trenutnega izvoza preusmerili na druge trge.

| (59) | Po končnem razkritju je nacionalni odbor za biodizel dvomil o točnosti podatkov o izvozu, saj koda HTS, uporabljena za ocenjevanje obsega izvoza (38 26 00), vključuje tudi druge izdelke, zato izvozne cene ni mogoče primerjati z domačo ceno biodizla. |
| --- | --- |

(59)

Po končnem razkritju je nacionalni odbor za biodizel dvomil o točnosti podatkov o izvozu, saj koda HTS, uporabljena za ocenjevanje obsega izvoza (38 26 00), vključuje tudi druge izdelke, zato izvozne cene ni mogoče primerjati z domačo ceno biodizla.

| (60) | Komisija je uporabila to kodo, ker je vlada ZDA v drugem dodatnem izpolnjenem vprašalniku z dne 19. decembra 2014 navedla, da se ta koda od leta 2012 uporablja za zagotavljanje točnih statističnih informacij o izvozu biodizla ZDA. Čeprav ta koda navaja previsoko vrednost zadevnega izvoženega izdelka, je precej točnejša od kod, ki so se uporabljale v preteklosti. Organi ZDA so sklenili, da koda razmeroma točno predstavlja izvozno vrednost. |
| --- | --- |

(60)

Komisija je uporabila to kodo, ker je vlada ZDA v drugem dodatnem izpolnjenem vprašalniku z dne 19. decembra 2014 navedla, da se ta koda od leta 2012 uporablja za zagotavljanje točnih statističnih informacij o izvozu biodizla ZDA. Čeprav ta koda navaja previsoko vrednost zadevnega izvoženega izdelka, je precej točnejša od kod, ki so se uporabljale v preteklosti. Organi ZDA so sklenili, da koda razmeroma točno predstavlja izvozno vrednost.

| (61) | Nacionalni odbor za biodizel je trdil, da domače cene, ki jo je izračunala Komisija, ni mogoče primerjati z izvoznimi cenami, navedenimi v zbirki podatkov Mednarodnega trgovinskega centra, zato se v skladu s tem stopnje dampinga, ki jih je izračunala Komisija, ne morejo uporabljati. |
| --- | --- |

(61)

Nacionalni odbor za biodizel je trdil, da domače cene, ki jo je izračunala Komisija, ni mogoče primerjati z izvoznimi cenami, navedenimi v zbirki podatkov Mednarodnega trgovinskega centra, zato se v skladu s tem stopnje dampinga, ki jih je izračunala Komisija, ne morejo uporabljati.

| (62) | V pregledu zaradi izteka ukrepa ni treba izračunati novih stopenj dampinga. V tem primeru se je dampinški izvoz ustavil po uvedbi ukrepov, zato se je analiza osredotočala na verjetnost nadaljevanja dampinškega izvoza. Ker proizvajalci ZDA niso sodelovali, je Komisija uporabila razpoložljiva dejstva. V tem scenariju so pomembne izvozne cene za tretje države, ki se lahko uporabijo kot kazalnik za ocenjevanje, kaj se bi zgodilo, če bi ukrepi prenehali veljati. Natančneje, cilj primerjave med domačimi cenami in izvoznimi cenami za tretje države ni izračunati točne stopnje dampinga, temveč ugotoviti, ali je verjetno, da se bo damping ponovil, če bi obstoječi ukrepi prenehali veljati. |
| --- | --- |

(62)

V pregledu zaradi izteka ukrepa ni treba izračunati novih stopenj dampinga. V tem primeru se je dampinški izvoz ustavil po uvedbi ukrepov, zato se je analiza osredotočala na verjetnost nadaljevanja dampinškega izvoza. Ker proizvajalci ZDA niso sodelovali, je Komisija uporabila razpoložljiva dejstva. V tem scenariju so pomembne izvozne cene za tretje države, ki se lahko uporabijo kot kazalnik za ocenjevanje, kaj se bi zgodilo, če bi ukrepi prenehali veljati. Natančneje, cilj primerjave med domačimi cenami in izvoznimi cenami za tretje države ni izračunati točne stopnje dampinga, temveč ugotoviti, ali je verjetno, da se bo damping ponovil, če bi obstoječi ukrepi prenehali veljati.

3.3.3   Razmerje med izvoznimi cenami za tretje države in ravnjo cen v Uniji

| (63) | Trg EU je privlačen trg za izvoz biodizla ZDA. Na podlagi zbirke podatkov Mednarodne komisije ZDA za trgovino iz uvodne izjave 57 je povprečna izvozna cena v vse namembne kraje v OPP znašala 1 021,52 (753,34 EUR) na metrično tono. Najvišja je bila povprečna izvozna cena za Kanado (1 167,33 USD ali 860,86 EUR na metrično tono), najnižja povprečna izvozna cena pa je bila za Gibraltar (753,19 USD ali 555,45 EUR na metrično tono). |
| --- | --- |

(63)

Trg EU je privlačen trg za izvoz biodizla ZDA. Na podlagi zbirke podatkov Mednarodne komisije ZDA za trgovino iz uvodne izjave 57 je povprečna izvozna cena v vse namembne kraje v OPP znašala 1 021,52 (753,34 EUR) na metrično tono. Najvišja je bila povprečna izvozna cena za Kanado (1 167,33 USD ali 860,86 EUR na metrično tono), najnižja povprečna izvozna cena pa je bila za Gibraltar (753,19 USD ali 555,45 EUR na metrično tono).

| (64) | Ta povprečna izvozna cena je nižja od povprečne cene biodizla, ki so ga proizvajalci Unije prodajali v Uniji v OPP (905 EUR na metrično tono). Tudi če bi morali proizvajalci ZDA izdelek prodajati po ceni, ki je nižja od 905 EUR na tono, da bi prodrli na trg Unije, bi bila to še vedno spodbuda za preusmeritev dela trenutnega izvoza v tretje države na trg Unije, saj je privlačnejši od nekaterih trgov drugih tretjih držav. |
| --- | --- |

(64)

Ta povprečna izvozna cena je nižja od povprečne cene biodizla, ki so ga proizvajalci Unije prodajali v Uniji v OPP (905 EUR na metrično tono). Tudi če bi morali proizvajalci ZDA izdelek prodajati po ceni, ki je nižja od 905 EUR na tono, da bi prodrli na trg Unije, bi bila to še vedno spodbuda za preusmeritev dela trenutnega izvoza v tretje države na trg Unije, saj je privlačnejši od nekaterih trgov drugih tretjih držav.

| (65) | Nacionalni odbor za biodizel in vlada ZDA sta trdila, da trenutni izvoz ZDA v druge države ne bi bil preusmerjen v Unijo, saj je največji enotni izvozni trg Kanada, na katerem so cene višje od cene franko tovarna v Uniji. |
| --- | --- |

(65)

Nacionalni odbor za biodizel in vlada ZDA sta trdila, da trenutni izvoz ZDA v druge države ne bi bil preusmerjen v Unijo, saj je največji enotni izvozni trg Kanada, na katerem so cene višje od cene franko tovarna v Uniji.

| (66) | Vendar se je Komisija sklicevala na „del trenutnega izvoza“ in ne na vsega. Komisija ni trdila, da bi proizvajalci ZDA prenehali izvažati v Kanado in navedeno prodajo preusmerili v Unijo. Res je, da bi se Kanada prav tako lahko štela za privlačen trg za proizvajalce ZDA, vendar je kanadski trg manjši od trga Unije (13), ki ostaja največji trg za biodizel na svetu. |
| --- | --- |

(66)

Vendar se je Komisija sklicevala na „del trenutnega izvoza“ in ne na vsega. Komisija ni trdila, da bi proizvajalci ZDA prenehali izvažati v Kanado in navedeno prodajo preusmerili v Unijo. Res je, da bi se Kanada prav tako lahko štela za privlačen trg za proizvajalce ZDA, vendar je kanadski trg manjši od trga Unije (13), ki ostaja največji trg za biodizel na svetu.

| (67) | Nacionalni organ za biodizel je trdil tudi, da sedanji izvoz v Malezijo ne bi bil preusmerjen v Unijo, saj se potrošnja v Maleziji povečuje, poleg tega pa ni treba plačati carine za uvoz biodizla. |
| --- | --- |

(67)

Nacionalni organ za biodizel je trdil tudi, da sedanji izvoz v Malezijo ne bi bil preusmerjen v Unijo, saj se potrošnja v Maleziji povečuje, poleg tega pa ni treba plačati carine za uvoz biodizla.

| (68) | Vendar se na podlagi povprečnih izvoznih cen ZDA za Malezijo, kot so navedene v zbirki podatkov Mednarodnega trgovinskega centra, zdi, da bi bila prodaja v Unijo za proizvajalce ZDA dobičkonosnejša od prodaje v Malezijo, tudi če se doda običajna carina. Kot je prikazano v preglednici 1, je bila izvozna cena za Malezijo v OPP znatno nižja od cene za Unijo. Potrošnja v Maleziji se morda res povečuje, vendar bi se lahko povečala tudi proizvodnja v Maleziji, ki temelji zlasti na palmovem olju. Poleg tega se lahko razumno pričakuje, da bo v primeru povečanja potrošnje sosednja država Indonezija, ki ima znatno proizvodnjo biodizla, povečala izvoz v Malezijo. Zato bi bilo treba to trditev zavrniti. |
| --- | --- |

(68)

Vendar se na podlagi povprečnih izvoznih cen ZDA za Malezijo, kot so navedene v zbirki podatkov Mednarodnega trgovinskega centra, zdi, da bi bila prodaja v Unijo za proizvajalce ZDA dobičkonosnejša od prodaje v Malezijo, tudi če se doda običajna carina. Kot je prikazano v preglednici 1, je bila izvozna cena za Malezijo v OPP znatno nižja od cene za Unijo. Potrošnja v Maleziji se morda res povečuje, vendar bi se lahko povečala tudi proizvodnja v Maleziji, ki temelji zlasti na palmovem olju. Poleg tega se lahko razumno pričakuje, da bo v primeru povečanja potrošnje sosednja država Indonezija, ki ima znatno proizvodnjo biodizla, povečala izvoz v Malezijo. Zato bi bilo treba to trditev zavrniti.

3.3.4   Neizkoriščene zmogljivosti

| (69) | Znatna neizkoriščena zmogljivost proizvajalcev ZDA je spodbuda za povečanje proizvodnje in prodajo biodizla po dampinških cenah na trgu EU. Zaradi pomanjkanja sodelovanja proizvajalcev ZDA je Komisija določila proizvodno zmogljivost ZDA na podlagi informacij, ki so na voljo na spletnih mestih Agencije Združenih držav Amerike za varstvo okolja in Uprave ZDA za energetske informacije. |
| --- | --- |

(69)

Znatna neizkoriščena zmogljivost proizvajalcev ZDA je spodbuda za povečanje proizvodnje in prodajo biodizla po dampinških cenah na trgu EU. Zaradi pomanjkanja sodelovanja proizvajalcev ZDA je Komisija določila proizvodno zmogljivost ZDA na podlagi informacij, ki so na voljo na spletnih mestih Agencije Združenih držav Amerike za varstvo okolja in Uprave ZDA za energetske informacije.

| (70) | Proizvajalci biodizla v ZDA morajo navedenima organoma (na letni oziroma mesečni ravni) poročati o obstoječi in načrtovani proizvodni zmogljivosti ter proizvodnji, vložku, zalogah in prodaji biodizla. |
| --- | --- |

(70)

Proizvajalci biodizla v ZDA morajo navedenima organoma (na letni oziroma mesečni ravni) poročati o obstoječi in načrtovani proizvodni zmogljivosti ter proizvodnji, vložku, zalogah in prodaji biodizla.

| (71) | Na podlagi podatkov Uprave za energetske informacije je zmogljivost proizvajalcev biodizla v ZDA v OPP znašala 7 128 000 ton. Ta količina je zelo podobni količini, ki jo je navedel nacionalni odbor za biodizel na podlagi informacij, ki so jih njegovi člani predložili Agenciji za varstvo okolja, in ki je znašala 6 963 000 ton. |
| --- | --- |

(71)

Na podlagi podatkov Uprave za energetske informacije je zmogljivost proizvajalcev biodizla v ZDA v OPP znašala 7 128 000 ton. Ta količina je zelo podobni količini, ki jo je navedel nacionalni odbor za biodizel na podlagi informacij, ki so jih njegovi člani predložili Agenciji za varstvo okolja, in ki je znašala 6 963 000 ton.

| (72) | Dejanska proizvodnja biodizla v ZDA je v OPP znašala 4 450 000 ton (podatki Uprave za energetske informacije), kar ustreza 62,4-odstotni izkoriščenosti zmogljivosti in 37,6-odstotni neizkoriščeni zmogljivosti, ki znaša 2 678 000 ton. Ta neizkoriščena zmogljivost bi se verjetno uporabila za oskrbo trga Unije, če bi ukrepi prenehali veljati. Proizvajalci ZDA lahko zlahka povečajo svojo proizvodnjo in jo izvozijo v EU, kar bi jim prineslo gospodarsko korist, saj bi se povečala stopnja izkoriščenosti zmogljivosti, poleg tega pa bi se zmanjšali stroški proizvodnje na enoto. Sprostitev neizkoriščene zmogljivosti ZDA na trg Unije bi imela znaten učinek, saj je že v OPP znašala skoraj 22 % potrošnje Unije. |
| --- | --- |

(72)

Dejanska proizvodnja biodizla v ZDA je v OPP znašala 4 450 000 ton (podatki Uprave za energetske informacije), kar ustreza 62,4-odstotni izkoriščenosti zmogljivosti in 37,6-odstotni neizkoriščeni zmogljivosti, ki znaša 2 678 000 ton. Ta neizkoriščena zmogljivost bi se verjetno uporabila za oskrbo trga Unije, če bi ukrepi prenehali veljati. Proizvajalci ZDA lahko zlahka povečajo svojo proizvodnjo in jo izvozijo v EU, kar bi jim prineslo gospodarsko korist, saj bi se povečala stopnja izkoriščenosti zmogljivosti, poleg tega pa bi se zmanjšali stroški proizvodnje na enoto. Sprostitev neizkoriščene zmogljivosti ZDA na trg Unije bi imela znaten učinek, saj je že v OPP znašala skoraj 22 % potrošnje Unije.

| (73) | V zvezi s to zadevo je nacionalni odbor za biodizel predložil številne pripombe. Nacionalni odbor za biodizel je izpostavil, da bi bila dejanska proizvodna zmogljivost ZDA manjša od tiste, ki jo je navedla Komisija. Trdil je, da so številni obrati v ZDA sicer registrirani, vendar so dejansko nedejavni, zato dejanska proizvodna zmogljivost znaša 5 409 000 ton. Nacionalni odbor za biodizel je prav tako sporočil večjo proizvodnjo biodizla v OPP, ki je znašala 5 084 000 ton. Zato je trdil, da izkoriščenost zmogljivosti znaša približno 94 % in da ni veliko neizkoriščene zmogljivosti, ki bi se lahko izvozila v EU, če bi se ukrepi razveljavili. |
| --- | --- |

(73)

V zvezi s to zadevo je nacionalni odbor za biodizel predložil številne pripombe. Nacionalni odbor za biodizel je izpostavil, da bi bila dejanska proizvodna zmogljivost ZDA manjša od tiste, ki jo je navedla Komisija. Trdil je, da so številni obrati v ZDA sicer registrirani, vendar so dejansko nedejavni, zato dejanska proizvodna zmogljivost znaša 5 409 000 ton. Nacionalni odbor za biodizel je prav tako sporočil večjo proizvodnjo biodizla v OPP, ki je znašala 5 084 000 ton. Zato je trdil, da izkoriščenost zmogljivosti znaša približno 94 % in da ni veliko neizkoriščene zmogljivosti, ki bi se lahko izvozila v EU, če bi se ukrepi razveljavili.

| (74) | Ta trditev je bila zavrnjena. Podatkov, ki jih je predložil nacionalni odbor za biodizel, ni bilo mogoče uskladiti z uradnimi podatki, ki so na voljo. Proizvajalci biodizla v ZDA morajo Upravi za energetske informacije vsak mesec predložiti obrazec (mesečna anketa o proizvodnji biodizla „EIA-22M Monthly Biodiesel Production Survey“), v katerem morajo med drugim navesti podatke o letni proizvodni zmogljivosti in svojem stanju poslovanja, kot je dejavno, začasno dejavno ali dokončno ustavljeno poslovanje. Od januarja 2013 se je registrirana zmogljivost nekoliko razlikovala med posameznimi meseci, vendar je bila na splošno razmeroma stabilna. |
| --- | --- |

(74)

Ta trditev je bila zavrnjena. Podatkov, ki jih je predložil nacionalni odbor za biodizel, ni bilo mogoče uskladiti z uradnimi podatki, ki so na voljo. Proizvajalci biodizla v ZDA morajo Upravi za energetske informacije vsak mesec predložiti obrazec (mesečna anketa o proizvodnji biodizla „EIA-22M Monthly Biodiesel Production Survey“), v katerem morajo med drugim navesti podatke o letni proizvodni zmogljivosti in svojem stanju poslovanja, kot je dejavno, začasno dejavno ali dokončno ustavljeno poslovanje. Od januarja 2013 se je registrirana zmogljivost nekoliko razlikovala med posameznimi meseci, vendar je bila na splošno razmeroma stabilna.

| (75) | Poleg tega morajo proizvajalci v ZDA Upravi za energetske informacije vsako leto poleg drugih informacij predložiti informacije o vrstah obnovljivega goriva, ki naj bi jih proizvajali ali uvažali, ter obstoječi in načrtovani proizvodni zmogljivosti. |
| --- | --- |

(75)

Poleg tega morajo proizvajalci v ZDA Upravi za energetske informacije vsako leto poleg drugih informacij predložiti informacije o vrstah obnovljivega goriva, ki naj bi jih proizvajali ali uvažali, ter obstoječi in načrtovani proizvodni zmogljivosti.

| (76) | Registrirana zmogljivost, ki so jo prijavili proizvajalci biodizla v ZDA, se tako redno posodablja in se šteje za točen vir. Tudi če je registrirana zmogljivost trenutno neporabljena ali neizkoriščena, jo je treba upoštevati pri izračunu neizkoriščene zmogljivosti, ki je na voljo za povečanje proizvodnje ali izvoza. |
| --- | --- |

(76)

Registrirana zmogljivost, ki so jo prijavili proizvajalci biodizla v ZDA, se tako redno posodablja in se šteje za točen vir. Tudi če je registrirana zmogljivost trenutno neporabljena ali neizkoriščena, jo je treba upoštevati pri izračunu neizkoriščene zmogljivosti, ki je na voljo za povečanje proizvodnje ali izvoza.

| (77) | Poleg tega je iz podatkov o proizvodni zmogljivosti, ki jih je navedel nacionalni odbor za biodizel, že izključena zmogljivost dokončno zaprtih obratov, kot je odbor priznal v svojem dopisu. Obrati, ki niso dokončno zaprti, lahko po definiciji ponovno začnejo proizvodnjo, če se tržne razmere v prihodnosti spremenijo (kot je na primer odpiranje trga Unije). Pri preskusu „verjetnosti ponovitve“ v pregledu zaradi izteka ukrepa je treba uporabiti pristop, usmerjen v prihodnost, ki upošteva morebitne posledice v prihodnosti, če bi ukrepi prenehali veljati, in ni dovolj, da se le ugotovi stanje v OPP. |
| --- | --- |

(77)

Poleg tega je iz podatkov o proizvodni zmogljivosti, ki jih je navedel nacionalni odbor za biodizel, že izključena zmogljivost dokončno zaprtih obratov, kot je odbor priznal v svojem dopisu. Obrati, ki niso dokončno zaprti, lahko po definiciji ponovno začnejo proizvodnjo, če se tržne razmere v prihodnosti spremenijo (kot je na primer odpiranje trga Unije). Pri preskusu „verjetnosti ponovitve“ v pregledu zaradi izteka ukrepa je treba uporabiti pristop, usmerjen v prihodnost, ki upošteva morebitne posledice v prihodnosti, če bi ukrepi prenehali veljati, in ni dovolj, da se le ugotovi stanje v OPP.

| (78) | Komisija zato meni, da je trenutna registrirana zmogljivost točna osnova za izračun celotne proizvodne zmogljivosti in neizkoriščene zmogljivosti ZDA, zato zavrne trditev nacionalnega odbora za biodizel. |
| --- | --- |

(78)

Komisija zato meni, da je trenutna registrirana zmogljivost točna osnova za izračun celotne proizvodne zmogljivosti in neizkoriščene zmogljivosti ZDA, zato zavrne trditev nacionalnega odbora za biodizel.

| (79) | Po končnem razkritju je nacionalni odbor za biodizel vztrajal, da se pri proizvodni zmogljivosti ne bi smela upoštevati neizkoriščena zmogljivost, tudi če ta organom ZDA ni bila priglašena kot zmogljivost razstavljenih ali dokončno zaprtih obratov. |
| --- | --- |

(79)

Po končnem razkritju je nacionalni odbor za biodizel vztrajal, da se pri proizvodni zmogljivosti ne bi smela upoštevati neizkoriščena zmogljivost, tudi če ta organom ZDA ni bila priglašena kot zmogljivost razstavljenih ali dokončno zaprtih obratov.

| (80) | Vendar je glede na navodila Uprave za energetske informacije, ki jih navaja nacionalni odbor za biodizel, „letna proizvodna zmogljivost količina biodizla, ki jo obrat lahko proizvede v koledarskem letu ob upoštevanju običajnega časa izpada zaradi vzdrževanja. Vključuje zmogljivost nedejavnega obrata, dokler se obrat ne razstavi ali opusti.“ Iz navedenega je jasno, da Uprava za energetske informacije upošteva vse možne obrate, ki lahko začnejo znova obratovati. Torej lahko v nasprotju s trditvami nacionalnega odbora za biodizel obrati, ki niso razstavljeni ali dokončno zaprti, po definiciji znova zaženejo proizvodnjo, če se pogoji v prihodnosti spremenijo. |
| --- | --- |

(80)

Vendar je glede na navodila Uprave za energetske informacije, ki jih navaja nacionalni odbor za biodizel, „letna proizvodna zmogljivost količina biodizla, ki jo obrat lahko proizvede v koledarskem letu ob upoštevanju običajnega časa izpada zaradi vzdrževanja. Vključuje zmogljivost nedejavnega obrata, dokler se obrat ne razstavi ali opusti.“ Iz navedenega je jasno, da Uprava za energetske informacije upošteva vse možne obrate, ki lahko začnejo znova obratovati. Torej lahko v nasprotju s trditvami nacionalnega odbora za biodizel obrati, ki niso razstavljeni ali dokončno zaprti, po definiciji znova zaženejo proizvodnjo, če se pogoji v prihodnosti spremenijo.

| (81) | Komisija je zato menila, da je trenutna registrirana zmogljivost točna osnova za izračun celotne proizvodne zmogljivosti in neizkoriščene zmogljivosti ZDA. |
| --- | --- |

(81)

Komisija je zato menila, da je trenutna registrirana zmogljivost točna osnova za izračun celotne proizvodne zmogljivosti in neizkoriščene zmogljivosti ZDA.

| (82) | Nacionalni odbor za biodizel je trdil tudi, da industrija biodizla v ZDA ni zasnovana za poslovanje kot izvozna industrija, saj večina obratov za proizvodnjo biodizla v ZDA proizvede manj kot 15 000 000 galon (55 000 metričnih ton) na leto. Po njegovih trditvah skladiščenje večtedenske proizvodnje biodizla za eno izvozno pošiljko ne bi bilo ekonomsko izvedljivo. |
| --- | --- |

(82)

Nacionalni odbor za biodizel je trdil tudi, da industrija biodizla v ZDA ni zasnovana za poslovanje kot izvozna industrija, saj večina obratov za proizvodnjo biodizla v ZDA proizvede manj kot 15 000 000 galon (55 000 metričnih ton) na leto. Po njegovih trditvah skladiščenje večtedenske proizvodnje biodizla za eno izvozno pošiljko ne bi bilo ekonomsko izvedljivo.

| (83) | Tudi ta trditev je bila zavrnjena. Industrija biodizla v ZDA lahko izvaža in proizvajalci ZDA so pred uvedbo veljavnih ukrepov izvažali znatne količine biodizla na trg Unije, in sicer do 1 137 000 ton v obdobju preiskave v prvotni preiskavi (od 1. aprila 2007 do 31. marca 2008). To kaže, da obstajajo proizvajalci ZDA z zadostno proizvodno zmogljivostjo za izvoz. Proizvajalci ZDA brez zadostne posamezne proizvodne zmogljivosti za izvoz v Unijo bodo še naprej oskrbovali domači trg, trgovci pa lahko združijo proizvodnjo več obratov in jo izvažajo. |
| --- | --- |

(83)

Tudi ta trditev je bila zavrnjena. Industrija biodizla v ZDA lahko izvaža in proizvajalci ZDA so pred uvedbo veljavnih ukrepov izvažali znatne količine biodizla na trg Unije, in sicer do 1 137 000 ton v obdobju preiskave v prvotni preiskavi (od 1. aprila 2007 do 31. marca 2008). To kaže, da obstajajo proizvajalci ZDA z zadostno proizvodno zmogljivostjo za izvoz. Proizvajalci ZDA brez zadostne posamezne proizvodne zmogljivosti za izvoz v Unijo bodo še naprej oskrbovali domači trg, trgovci pa lahko združijo proizvodnjo več obratov in jo izvažajo.

| (84) | Industrija biodizla v ZDA ima torej znatno neizkoriščeno zmogljivost in zato veliko spodbudo za nadaljnji izvoz na trg EU, če bi obstoječi ukrepi prenehali veljati. |
| --- | --- |

(84)

Industrija biodizla v ZDA ima torej znatno neizkoriščeno zmogljivost in zato veliko spodbudo za nadaljnji izvoz na trg EU, če bi obstoječi ukrepi prenehali veljati.

3.3.5   Prakse izogibanja in absorpcije

| (85) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 2, je bilo ugotovljeno, da so se nekateri izognili protidampinškim ukrepom, uvedenim leta 2009, s pretovarjanjem prek Kanade in spremembo sestave mešanice. Obstoj takih praks kaže zanimanje nekaterih proizvajalcev ZDA za vstop na trg Unije tudi po uvedbi ukrepov in se zato šteje za znak verjetnosti prihodnjih dampinških praks. |
| --- | --- |

(85)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 2, je bilo ugotovljeno, da so se nekateri izognili protidampinškim ukrepom, uvedenim leta 2009, s pretovarjanjem prek Kanade in spremembo sestave mešanice. Obstoj takih praks kaže zanimanje nekaterih proizvajalcev ZDA za vstop na trg Unije tudi po uvedbi ukrepov in se zato šteje za znak verjetnosti prihodnjih dampinških praks.

| (86) | Po končnem razkritju je nacionalni odbor za biodizel trdil, da so se navedeni dogodki zgodili štiri leta pred OPP, zato ne smejo biti podlaga za sprejetje sklepov v tej zadevi. |
| --- | --- |

(86)

Po končnem razkritju je nacionalni odbor za biodizel trdil, da so se navedeni dogodki zgodili štiri leta pred OPP, zato ne smejo biti podlaga za sprejetje sklepov v tej zadevi.

| (87) | Komisija je vztrajala pri stališču, da obstoj preteklih praks, ki so jih vzpostavili isti udeleženci na trgu, kot tak ni odločilen, vendar bi se vseeno lahko štel za znak velikega interesa, ki ga imajo proizvajalci ZDA pri prodoru na trg Unije. |
| --- | --- |

(87)

Komisija je vztrajala pri stališču, da obstoj preteklih praks, ki so jih vzpostavili isti udeleženci na trgu, kot tak ni odločilen, vendar bi se vseeno lahko štel za znak velikega interesa, ki ga imajo proizvajalci ZDA pri prodoru na trg Unije.

3.3.6   Drugi elementi

| (88) | V OPP je bila proizvodnja biodizla v ZDA (4 450 000 ton) manjša od potrošnje (4 896 000 ton). Zato je ZDA uvozila več biodizla, kot ga je izvozila. Razlog za to bi bila lahko negotovost, povezana s cilji za obvezno proizvodnjo biodizla iz programa standarda za obnovljivo gorivo (1,28 milijarde galon, kar ustreza 4 238 000 tonam leta 2014, količina pa se v primerjavi z letom 2013 ni spremenila), in možnost, da lahko uvoženi biodizel sodeluje v programu standarda za obnovljivo gorivo in uveljavlja davčno olajšavo za biodizel ZDA, ko program velja. V OPP je skupni uvoz znašal 1 072 000 ton, skupni izvoz pa 567 000 ton. A če se razpoložljiva proizvodna zmogljivost ni uporabila za zadostitev domačemu povpraševanju v obravnavanem obdobju, ni verjetno, da se bo navedena razpoložljiva proizvodna zmogljivost v prihodnosti uporabila v isti namen. Ugotovljeno je bilo, da je bila proizvodna zmogljivost ZDA v OPP (7 128 000 ton) bistveno večja od domače potrošnje. To pomeni, da bodo imeli proizvajalci ZDA spodbudo v primeru odprtja priložnosti na izvoznem trgu in bodo verjetno izkoristili svojo neizkoriščeno zmogljivost. Če bi se neizkoriščena zmogljivost lahko uporabila za zadostitev domači potrošnji, bi se to že uresničilo. |
| --- | --- |

(88)

V OPP je bila proizvodnja biodizla v ZDA (4 450 000 ton) manjša od potrošnje (4 896 000 ton). Zato je ZDA uvozila več biodizla, kot ga je izvozila. Razlog za to bi bila lahko negotovost, povezana s cilji za obvezno proizvodnjo biodizla iz programa standarda za obnovljivo gorivo (1,28 milijarde galon, kar ustreza 4 238 000 tonam leta 2014, količina pa se v primerjavi z letom 2013 ni spremenila), in možnost, da lahko uvoženi biodizel sodeluje v programu standarda za obnovljivo gorivo in uveljavlja davčno olajšavo za biodizel ZDA, ko program velja. V OPP je skupni uvoz znašal 1 072 000 ton, skupni izvoz pa 567 000 ton. A če se razpoložljiva proizvodna zmogljivost ni uporabila za zadostitev domačemu povpraševanju v obravnavanem obdobju, ni verjetno, da se bo navedena razpoložljiva proizvodna zmogljivost v prihodnosti uporabila v isti namen. Ugotovljeno je bilo, da je bila proizvodna zmogljivost ZDA v OPP (7 128 000 ton) bistveno večja od domače potrošnje. To pomeni, da bodo imeli proizvajalci ZDA spodbudo v primeru odprtja priložnosti na izvoznem trgu in bodo verjetno izkoristili svojo neizkoriščeno zmogljivost. Če bi se neizkoriščena zmogljivost lahko uporabila za zadostitev domači potrošnji, bi se to že uresničilo.

| (89) | V tem okviru je treba poudariti, da je trg Unije zelo privlačen, saj je največji trg na svetu, poleg tega pa obstajajo pomembne spodbude Unije in nacionalne spodbude za potrošnjo biodizla. Zato bi bil za proizvajalce ZDA zelo prikladen, saj bi lahko v celoti izkoristili svojo neizkoriščeno zmogljivost in preusmerili nekaj izvoza v druge manj dobičkonosne tretje države na trg Unije. |
| --- | --- |

(89)

V tem okviru je treba poudariti, da je trg Unije zelo privlačen, saj je največji trg na svetu, poleg tega pa obstajajo pomembne spodbude Unije in nacionalne spodbude za potrošnjo biodizla. Zato bi bil za proizvajalce ZDA zelo prikladen, saj bi lahko v celoti izkoristili svojo neizkoriščeno zmogljivost in preusmerili nekaj izvoza v druge manj dobičkonosne tretje države na trg Unije.

| (90) | Po končnem razkritju je nacionalni odbor za biodizel trdil, da dejstvo, da je bila potrošnja biodizla v ZDA v OPP večja od proizvodnje, kaže, da proizvajalci ZDA nimajo neizkoriščene zmogljivosti, ki bi se lahko uporabila za prodor na trg Unije, če bi ukrepi prenehali veljati. |
| --- | --- |

(90)

Po končnem razkritju je nacionalni odbor za biodizel trdil, da dejstvo, da je bila potrošnja biodizla v ZDA v OPP večja od proizvodnje, kaže, da proizvajalci ZDA nimajo neizkoriščene zmogljivosti, ki bi se lahko uporabila za prodor na trg Unije, če bi ukrepi prenehali veljati.

| (91) | Komisija je menila, da bi se ugotovljena neizkoriščena zmogljivost v ZDA, ki bi se lahko uporabila za zadostitev celotni potrošnji ZDA, vendar se trenutno ne uporablja za ta namen, po vsej verjetnosti uporabila za oskrbovanje drugih trgov, na katerih obstaja povpraševanje, zlasti trga Unije, na katerem proizvajalci izvozniki trenutno niso prisotni. Komisija je poudarila, da je proizvodna zmogljivost bistveno večja od potrošnje v ZDA, zato je neizkoriščena zmogljivost v skladu s tem na voljo za izvoz v Unijo, če bi veljavni ukrepi prenehali veljati. |
| --- | --- |

(91)

Komisija je menila, da bi se ugotovljena neizkoriščena zmogljivost v ZDA, ki bi se lahko uporabila za zadostitev celotni potrošnji ZDA, vendar se trenutno ne uporablja za ta namen, po vsej verjetnosti uporabila za oskrbovanje drugih trgov, na katerih obstaja povpraševanje, zlasti trga Unije, na katerem proizvajalci izvozniki trenutno niso prisotni. Komisija je poudarila, da je proizvodna zmogljivost bistveno večja od potrošnje v ZDA, zato je neizkoriščena zmogljivost v skladu s tem na voljo za izvoz v Unijo, če bi veljavni ukrepi prenehali veljati.

3.3.7   Sklep o verjetnosti ponovitve dampinga

| (92) | Komisija je ob upoštevanju znatne proste zmogljivosti industrije Unije ter privlačnosti trga Unije v smislu velikosti in prodajne cene, zlasti glede na raven cen izvoza ZDA v tretje države, in primerov preteklih praks izogibanja sklenila, da se bo dampinški uvoz iz ZDA verjetno ponovil, če bi veljavni ukrepi prenehali veljati. |
| --- | --- |

(92)

Komisija je ob upoštevanju znatne proste zmogljivosti industrije Unije ter privlačnosti trga Unije v smislu velikosti in prodajne cene, zlasti glede na raven cen izvoza ZDA v tretje države, in primerov preteklih praks izogibanja sklenila, da se bo dampinški uvoz iz ZDA verjetno ponovil, če bi veljavni ukrepi prenehali veljati.

4.   ŠKODA

4.1   Opredelitev pojmov industrija Unije in proizvodnja Unije

| (93) | Podobni izdelek je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom proizvajalo približno 200 proizvajalcev v Uniji. Ti predstavljajo „industrijo Unije“ v smislu člena 4(1) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(93)

Podobni izdelek je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom proizvajalo približno 200 proizvajalcev v Uniji. Ti predstavljajo „industrijo Unije“ v smislu člena 4(1) osnovne uredbe.

| (94) | Celotna proizvodnja v Uniji je bila v obdobju preiskave v zvezi z ukrepom določena na skoraj 11 600 000 ton. Komisija je ta podatek izračunala na podlagi vseh razpoložljivih informacij o industriji Unije, kot so informacije iz pritožbe in podatki, ki so jih proizvajalci Unije navedli med preiskavo. Kot je navedeno v uvodnih izjavah 12 in 13, je bilo v vzorec izbranih sedem proizvajalcev Unije, ki so predstavljali približno 30 % celotne proizvodnje podobnega izdelka v Uniji. |
| --- | --- |

(94)

Celotna proizvodnja v Uniji je bila v obdobju preiskave v zvezi z ukrepom določena na skoraj 11 600 000 ton. Komisija je ta podatek izračunala na podlagi vseh razpoložljivih informacij o industriji Unije, kot so informacije iz pritožbe in podatki, ki so jih proizvajalci Unije navedli med preiskavo. Kot je navedeno v uvodnih izjavah 12 in 13, je bilo v vzorec izbranih sedem proizvajalcev Unije, ki so predstavljali približno 30 % celotne proizvodnje podobnega izdelka v Uniji.

4.2   Potrošnja Unije

| (95) | Komisija je izračunala potrošnjo Unije na podlagi obsega celotne proizvodnje v Uniji, od katerega je odštela izvoz in mu prištela uvoz iz tretjih držav. Podatki o obsegu uvoza in izvoza so temeljili na podatkih Eurostata. |
| --- | --- |

(95)

Komisija je izračunala potrošnjo Unije na podlagi obsega celotne proizvodnje v Uniji, od katerega je odštela izvoz in mu prištela uvoz iz tretjih držav. Podatki o obsegu uvoza in izvoza so temeljili na podatkih Eurostata.

| (96) | Potrošnja Unije se je gibala na naslednji način:

  Preglednica 2


  Potrošnja Unije | 2011 | 2012 | 2013 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Celotna potrošnja Unije
  (v metričnih tonah) | 11 130 119 | 11 856 626 | 11 382 324 | 12 324 479 |
| Indeks | 100 | 107 | 102 | 111 |
| Vir: Podatki industrije Unije, Eurostat. |

(96)

Potrošnja Unije se je gibala na naslednji način:

Preglednica 2

Potrošnja Unije

2011

2012

2013

OPP

Celotna potrošnja Unije

(v metričnih tonah)

11 130 119

11 856 626

11 382 324

12 324 479

Indeks

100

107

102

111

Vir: Podatki industrije Unije, Eurostat.

| (97) | Glede na navedeno se je potrošnja biodizla Unije v obravnavanem obdobju povečala za 11 %. |
| --- | --- |

(97)

Glede na navedeno se je potrošnja biodizla Unije v obravnavanem obdobju povečala za 11 %.

4.3   Uvoz izdelka, ki se pregleduje, iz zadevne države

4.3.1   Obseg in tržni delež uvoza iz zadevne države

| (98) | Kot je že bilo navedeno (uvodna izjava 40), se je po podatkih Eurostata uvoz biodizla iz ZDA v Unijo od uvedbe ukrepov leta 2009 zmanjšal na skoraj nič. |
| --- | --- |

(98)

Kot je že bilo navedeno (uvodna izjava 40), se je po podatkih Eurostata uvoz biodizla iz ZDA v Unijo od uvedbe ukrepov leta 2009 zmanjšal na skoraj nič.

| (99) | Uvoz v Unijo iz zadevne države in tržni delež sta se gibala na naslednji način:

  Preglednica 3


  Obseg uvoza in tržni delež ZDA | 2011 | 2012 | 2013 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ZDA (v metričnih tonah) | 2 442 | 803 | 7 | 13 |
| Indeks | 100 | 33 | 0 | 1 |
| Tržni delež | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Vir: Eurostat. |

(99)

Uvoz v Unijo iz zadevne države in tržni delež sta se gibala na naslednji način:

Preglednica 3

Obseg uvoza in tržni delež ZDA

2011

2012

2013

OPP

ZDA (v metričnih tonah)

2 442

803

7

13

Indeks

100

33

0

1

Tržni delež

0

0

0

0

Vir: Eurostat.

4.3.2   Cene in nelojalno nižanje prodajnih cen

| (100) | V obdobju preiskave v zvezi s pregledom je bil uvoz biodizla iz ZDA v Unijo zanemarljiv in ni bil smiselna osnova za izračun nelojalnega nižanja cen. |
| --- | --- |

(100)

V obdobju preiskave v zvezi s pregledom je bil uvoz biodizla iz ZDA v Unijo zanemarljiv in ni bil smiselna osnova za izračun nelojalnega nižanja cen.

| (101) | Zato je bila izvedena analiza med povprečno ceno biodizla, ki ga je industrija Unije proizvedla in prodala v Uniji, in povprečno izvozno ceno biodizla, ki so ga ZDA izvažale v tretje države, v obdobju preiskave v zvezi z ukrepom, ki je temeljila na statističnih podatkih Mednarodne komisije ZDA za trgovino. Kot je že bilo navedeno (uvodna izjava 63), je povprečna izvozna cena za vse države znašala približno 753 EUR na metrično tono FAS (franko ob ladijski bok). Za izračun verjetne in razumne izvozne cene Unije bi bilo treba povprečni izvozni ceni prišteti stroške prevoza in zavarovanja, carino v višini 6,5 % in stroške po uvozu, ki naj bi po ocenah znašali približno 100 EUR na metrično tono (glej uvodno izjavo 45). Zato bi ocenjena izvozna cena za Unijo nelojalno nižala ceno Unije, ki je v obdobju preiskave v zvezi z ukrepom znašala 905 EUR. |
| --- | --- |

(101)

Zato je bila izvedena analiza med povprečno ceno biodizla, ki ga je industrija Unije proizvedla in prodala v Uniji, in povprečno izvozno ceno biodizla, ki so ga ZDA izvažale v tretje države, v obdobju preiskave v zvezi z ukrepom, ki je temeljila na statističnih podatkih Mednarodne komisije ZDA za trgovino. Kot je že bilo navedeno (uvodna izjava 63), je povprečna izvozna cena za vse države znašala približno 753 EUR na metrično tono FAS (franko ob ladijski bok). Za izračun verjetne in razumne izvozne cene Unije bi bilo treba povprečni izvozni ceni prišteti stroške prevoza in zavarovanja, carino v višini 6,5 % in stroške po uvozu, ki naj bi po ocenah znašali približno 100 EUR na metrično tono (glej uvodno izjavo 45). Zato bi ocenjena izvozna cena za Unijo nelojalno nižala ceno Unije, ki je v obdobju preiskave v zvezi z ukrepom znašala 905 EUR.

| (102) | Nacionalni odbor za biodizel je trdil, da Komisija ni pojasnila, zakaj je pri ugotavljanju verjetne izvozne cene za Unijo uporabila povprečne izvozne cene ZDA za tretje države, namesto da bi uporabila višjo izvozno ceno za Kanado. Trdi tudi, da Komisija ni pojasnila podlage za prilagoditev ocenjene izvozne cene za Unijo v višini 100 EUR in da ni upoštevala stroškov po uvozu ter domnevnih razlik v ceni zaradi različnih surovin. Zato bi bila analiza nelojalnega nižanja cen pomanjkljiva. |
| --- | --- |

(102)

Nacionalni odbor za biodizel je trdil, da Komisija ni pojasnila, zakaj je pri ugotavljanju verjetne izvozne cene za Unijo uporabila povprečne izvozne cene ZDA za tretje države, namesto da bi uporabila višjo izvozno ceno za Kanado. Trdi tudi, da Komisija ni pojasnila podlage za prilagoditev ocenjene izvozne cene za Unijo v višini 100 EUR in da ni upoštevala stroškov po uvozu ter domnevnih razlik v ceni zaradi različnih surovin. Zato bi bila analiza nelojalnega nižanja cen pomanjkljiva.

| (103) | Kot je opisano v uvodni izjavi 57, je preiskava pokazala, da se izvozne cene ZDA močno razlikujejo glede na namembni kraj. Ker proizvajalci ZDA niso sodelovali, je Komisija za ugotavljanje razumne in verjetne izvozne cene za Unijo, navedeno ceno določila na podlagi povprečja za vse namembne kraje za izvoz. Uporaba najvišje izvozne cene, kot je zahteval nacionalni odbor za biodizel, ne bi bila primerna metoda, tako kot bi bilo neprimerno uporabiti najnižjo izvozno ceno. V zvezi s sestavni deli in virom prilagoditve v višini 100 EUR, vključno s stroški po uvozu in razlikami v ceni zaradi surovine, je nacionalni odbor za biodizel navedel praktično enake trditve v zvezi z izračuni, povezanimi z dampingom. Iz razlogov, navedenih v uvodnih izjavah 51 in 53, se te trditve zavrnejo tudi v zvezi z analizo nelojalnega nižanja cen. |
| --- | --- |

(103)

Kot je opisano v uvodni izjavi 57, je preiskava pokazala, da se izvozne cene ZDA močno razlikujejo glede na namembni kraj. Ker proizvajalci ZDA niso sodelovali, je Komisija za ugotavljanje razumne in verjetne izvozne cene za Unijo, navedeno ceno določila na podlagi povprečja za vse namembne kraje za izvoz. Uporaba najvišje izvozne cene, kot je zahteval nacionalni odbor za biodizel, ne bi bila primerna metoda, tako kot bi bilo neprimerno uporabiti najnižjo izvozno ceno. V zvezi s sestavni deli in virom prilagoditve v višini 100 EUR, vključno s stroški po uvozu in razlikami v ceni zaradi surovine, je nacionalni odbor za biodizel navedel praktično enake trditve v zvezi z izračuni, povezanimi z dampingom. Iz razlogov, navedenih v uvodnih izjavah 51 in 53, se te trditve zavrnejo tudi v zvezi z analizo nelojalnega nižanja cen.

4.3.3   Uvoz iz drugih tretjih držav

| (104) | Obseg uvoza iz drugih tretjih držav se je v obravnavanem obdobju gibal na naslednji način:

  Preglednica 4


  Uvoz iz tretjih držav | 2011 | 2012 | 2013 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Malezija (v metričnih tonah) | 16 622 | 36 543 | 211 430 | 314 494 |
| Indonezija (v metričnih tonah) | 1 087 517 | 1 133 946 | 394 578 | 204 086 |
| Argentina (v metričnih tonah) | 1 422 142 | 1 475 824 | 425 239 | 153 607 |
| Druge države (v metričnih tonah) | 139 580 | 153 529 | 177 889 | 206 592 |
| Skupaj (v metričnih tonah) | 2 665 861 | 2 799 842 | 1 209 136 | 878 779 |
| Indeks | 100 | 105 | 45 | 33 |
| Tržni delež | 24 % | 23,6 % | 10,6 % | 7,1 % |
| Indeks | 100 | 99 | 44 | 30 |
| Povprečna cena
  (v EUR/tono) | 927 | 932 | 779 | 786 |
| Indeks | 100 | 100 | 84 | 85 |
| Vir: Eurostat. |

(104)

Obseg uvoza iz drugih tretjih držav se je v obravnavanem obdobju gibal na naslednji način:

Preglednica 4

Uvoz iz tretjih držav

2011

2012

2013

OPP

Malezija (v metričnih tonah)

16 622

36 543

211 430

314 494

Indonezija (v metričnih tonah)

1 087 517

1 133 946

394 578

204 086

Argentina (v metričnih tonah)

1 422 142

1 475 824

425 239

153 607

Druge države (v metričnih tonah)

139 580

153 529

177 889

206 592

Skupaj (v metričnih tonah)

2 665 861

2 799 842

1 209 136

878 779

Indeks

100

105

45

33

Tržni delež

24 %

23,6 %

10,6 %

7,1 %

Indeks

100

99

44

30

Povprečna cena

(v EUR/tono)

927

932

779

786

Indeks

100

100

84

85

Vir: Eurostat.

| (105) | Obseg uvoza biodizla iz tretjih držav razen ZDA se je v obravnavanem obdobju znatno zmanjšal, podobno pa se je v skladu s tem zmanjšal tudi tržni delež. Zmanjšanje obsega uvoza iz leta 2013 sovpada z uvedbo protidampinških ukrepov za uvoz biodizla iz Indonezije in Argentine. Tudi povprečna cena se je v istem obdobju znižala za 15 %. Gibanje cen je podobno gibanju cen industrije Unije na trgu Unije (glej preglednico 8) in je večinoma posledica znižanja cen surovin. Čeprav so ravni cen za približno 13 % nižje od povprečne cene Unije, je tržni delež uvoza majhen in nima znatnega učinka na industrijo Unije. |
| --- | --- |

(105)

Obseg uvoza biodizla iz tretjih držav razen ZDA se je v obravnavanem obdobju znatno zmanjšal, podobno pa se je v skladu s tem zmanjšal tudi tržni delež. Zmanjšanje obsega uvoza iz leta 2013 sovpada z uvedbo protidampinških ukrepov za uvoz biodizla iz Indonezije in Argentine. Tudi povprečna cena se je v istem obdobju znižala za 15 %. Gibanje cen je podobno gibanju cen industrije Unije na trgu Unije (glej preglednico 8) in je večinoma posledica znižanja cen surovin. Čeprav so ravni cen za približno 13 % nižje od povprečne cene Unije, je tržni delež uvoza majhen in nima znatnega učinka na industrijo Unije.

4.4   Gospodarski položaj industrije Unije

4.4.1   Splošne opombe

| (106) | V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe so bili proučeni vsi pomembni ekonomski kazalniki, ki so vplivali na položaj industrije Unije v obravnavanem obdobju. |
| --- | --- |

(106)

V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe so bili proučeni vsi pomembni ekonomski kazalniki, ki so vplivali na položaj industrije Unije v obravnavanem obdobju.

| (107) | Komisija je za določitev škode razlikovala med makro- in mikroekonomskimi kazalniki škode. Komisija je makroekonomske kazalnike ocenila na podlagi podatkov, povezanih z vsemi proizvajalci Unije, mikroekonomske kazalnike pa na podlagi preverjenih podatkov, ki jih je prejela od vzorčenih proizvajalcev Unije. Za oba sklopa podatkov je bilo ugotovljeno, da sta reprezentativna za gospodarski položaj industrije Unije. |
| --- | --- |

(107)

Komisija je za določitev škode razlikovala med makro- in mikroekonomskimi kazalniki škode. Komisija je makroekonomske kazalnike ocenila na podlagi podatkov, povezanih z vsemi proizvajalci Unije, mikroekonomske kazalnike pa na podlagi preverjenih podatkov, ki jih je prejela od vzorčenih proizvajalcev Unije. Za oba sklopa podatkov je bilo ugotovljeno, da sta reprezentativna za gospodarski položaj industrije Unije.

| (108) | Makroekonomski kazalniki so proizvodnja, proizvodna zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje, tržni delež, rast, zaposlenost, produktivnost, višina stopnje dampinga in okrevanje od preteklega dampinga. |
| --- | --- |

(108)

Makroekonomski kazalniki so proizvodnja, proizvodna zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje, tržni delež, rast, zaposlenost, produktivnost, višina stopnje dampinga in okrevanje od preteklega dampinga.

| (109) | Mikroekonomski kazalniki so povprečne cene na enoto, stroški na enoto, stroški dela, zaloge, dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala. |
| --- | --- |

(109)

Mikroekonomski kazalniki so povprečne cene na enoto, stroški na enoto, stroški dela, zaloge, dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala.

4.4.2   Makroekonomski kazalniki

4.4.2.1   Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

| (110) | Celotna proizvodnja Unije, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:

  Preglednica 5


  Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti | 2011 | 2012 | 2013 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg proizvodnje (v metričnih tonah) | 8 547 884 | 9 138 558 | 10 528 886 | 11 596 824 |
| Indeks | 100 | 107 | 123 | 136 |
| Proizvodna zmogljivost (v metričnih tonah) | 16 072 000 | 16 190 288 | 16 997 288 | 16 746 869 |
| Indeks | 100 | 101 | 106 | 104 |
| Izkoriščenost zmogljivosti | 53 % | 56 % | 62 % | 69 % |
| Indeks | 100 | 106 | 116 | 130 |
| Vir: Podatki, ki jih je predložil Evropski odbor za biodizel (vložnik). |

(110)

Celotna proizvodnja Unije, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:

Preglednica 5

Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

2011

2012

2013

OPP

Obseg proizvodnje (v metričnih tonah)

8 547 884

9 138 558

10 528 886

11 596 824

Indeks

100

107

123

136

Proizvodna zmogljivost (v metričnih tonah)

16 072 000

16 190 288

16 997 288

16 746 869

Indeks

100

101

106

104

Izkoriščenost zmogljivosti

53 %

56 %

62 %

69 %

Indeks

100

106

116

130

Vir: Podatki, ki jih je predložil Evropski odbor za biodizel (vložnik).

| (111) | Proizvodna zmogljivost je v obravnavanem obdobju ostala razmeroma stabilna (+ 4 %), vendar se je obseg proizvodnje znatno povečal med letom 2012 in koncem obdobja preiskave v zvezi s pregledom. To povečanje obsega proizvodnje je deloma posledica povečanja potrošnje Unije v istem obdobju, vendar sovpada tudi z uvedbo protidampinških ukrepov za uvoz biodizla iz Indonezije in Argentine, ki je imela jasno pozitiven učinek na obseg proizvodnje industrije Unije. |
| --- | --- |

(111)

Proizvodna zmogljivost je v obravnavanem obdobju ostala razmeroma stabilna (+ 4 %), vendar se je obseg proizvodnje znatno povečal med letom 2012 in koncem obdobja preiskave v zvezi s pregledom. To povečanje obsega proizvodnje je deloma posledica povečanja potrošnje Unije v istem obdobju, vendar sovpada tudi z uvedbo protidampinških ukrepov za uvoz biodizla iz Indonezije in Argentine, ki je imela jasno pozitiven učinek na obseg proizvodnje industrije Unije.

| (112) | Zaradi stabilne proizvodne zmogljivosti in povečanega obsega proizvodnje se je izkoriščenost zmogljivosti v obravnavanem obdobju povečala za 30 % in ob koncu obdobja preiskave v zvezi s pregledom znašala 69 %. |
| --- | --- |

(112)

Zaradi stabilne proizvodne zmogljivosti in povečanega obsega proizvodnje se je izkoriščenost zmogljivosti v obravnavanem obdobju povečala za 30 % in ob koncu obdobja preiskave v zvezi s pregledom znašala 69 %.

| (113) | Nacionalni odbor za biodizel trdi, da nezaupni izpolnjeni vprašalniki nekaterih vzorčenih družb kažejo veliko stopnjo izkoriščenosti zmogljivosti, ki znaša od 78 % do vsaj 93 %. Zato trdi, da je nižja stopnja povprečne izkoriščenosti zmogljivosti celotne industrije posledica strukturnih dejavnikov in ne uvoza. Zato se izkoriščenost zmogljivosti po njegovem mnenju ne bi smela upoštevati kot kazalnik, ki kaže, da industrija biodizla v Uniji še vedno okreva od preteklega dampinga. |
| --- | --- |

(113)

Nacionalni odbor za biodizel trdi, da nezaupni izpolnjeni vprašalniki nekaterih vzorčenih družb kažejo veliko stopnjo izkoriščenosti zmogljivosti, ki znaša od 78 % do vsaj 93 %. Zato trdi, da je nižja stopnja povprečne izkoriščenosti zmogljivosti celotne industrije posledica strukturnih dejavnikov in ne uvoza. Zato se izkoriščenost zmogljivosti po njegovem mnenju ne bi smela upoštevati kot kazalnik, ki kaže, da industrija biodizla v Uniji še vedno okreva od preteklega dampinga.

| (114) | Te trditve ni mogoče sprejeti. Izkoriščenost zmogljivosti je samo eden od številnih makroekonomskih kazalnikov, ki jih Komisija upošteva pri analizi splošnega položaja industrije Unije. Dejstvo, da je pri nekaterih družbah v vzorcu stopnjo izkoriščenosti višja, je običajno, saj makroekonomski kazalniki temeljijo na tehtanem povprečju celotne industrije Unije. Dejstvo, da so si nekateri proizvajalci biodizla v Uniji opomogli hitreje ali v večji meri kot drugi, zlasti v močno razdrobljeni industrijski panogi, ne pomeni, da je ta kazalnik odvečen pri splošni oceni položaja industrije Unije. |
| --- | --- |

(114)

Te trditve ni mogoče sprejeti. Izkoriščenost zmogljivosti je samo eden od številnih makroekonomskih kazalnikov, ki jih Komisija upošteva pri analizi splošnega položaja industrije Unije. Dejstvo, da je pri nekaterih družbah v vzorcu stopnjo izkoriščenosti višja, je običajno, saj makroekonomski kazalniki temeljijo na tehtanem povprečju celotne industrije Unije. Dejstvo, da so si nekateri proizvajalci biodizla v Uniji opomogli hitreje ali v večji meri kot drugi, zlasti v močno razdrobljeni industrijski panogi, ne pomeni, da je ta kazalnik odvečen pri splošni oceni položaja industrije Unije.

4.4.2.2   Obseg prodaje in tržni delež

| (115) | Obseg prodaje in tržni delež industrije Unije sta se v obravnavanem obdobju gibala na naslednji način:

  Preglednica 6


  Obseg prodaje in tržni delež | 2011 | 2012 | 2013 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg prodaje na trgu Unije (v metričnih tonah) | 8 497 073 | 8 863 191 | 9 741 548 | 10 966 576 |
| Indeks | 100 | 104 | 115 | 129 |
| Tržni delež | 76,3 % | 74,8 % | 85,6 % | 89 % |
| Indeks | 100 | 98 | 112 | 117 |
| Vir: Podatki, ki jih je predložil Evropski odbor za biodizel (vložnik). |

(115)

Obseg prodaje in tržni delež industrije Unije sta se v obravnavanem obdobju gibala na naslednji način:

Preglednica 6

Obseg prodaje in tržni delež

2011

2012

2013

OPP

Obseg prodaje na trgu Unije (v metričnih tonah)

8 497 073

8 863 191

9 741 548

10 966 576

Indeks

100

104

115

129

Tržni delež

76,3 %

74,8 %

85,6 %

89 %

Indeks

100

98

112

117

Vir: Podatki, ki jih je predložil Evropski odbor za biodizel (vložnik).

| (116) | Obseg prodaje industrije Unije se je bistveno povečal in je v skladu z njeno povečano proizvodnjo v obravnavanem obdobju. Zato se je tudi njen tržni delež na trgu Unije povečal s 76 % na začetku obravnavanega obdobja na 89 % ob koncu obdobja preiskave v zvezi s pregledom. Pozitiven razvoj obsega prodaje in tržnega deleža kaže, da so imeli trenutni protidampinški in protisubvencijski ukrepi pozitiven učinek na industrijo Unije. |
| --- | --- |

(116)

Obseg prodaje industrije Unije se je bistveno povečal in je v skladu z njeno povečano proizvodnjo v obravnavanem obdobju. Zato se je tudi njen tržni delež na trgu Unije povečal s 76 % na začetku obravnavanega obdobja na 89 % ob koncu obdobja preiskave v zvezi s pregledom. Pozitiven razvoj obsega prodaje in tržnega deleža kaže, da so imeli trenutni protidampinški in protisubvencijski ukrepi pozitiven učinek na industrijo Unije.

4.4.2.3   Rast

| (117) | Potrošnja Unije se je v obravnavanem obdobju povečala za 11 %, tako obseg proizvodnje kot obseg prodaje pa sta se povečala za približno 30 %. Tudi izkoriščenost zmogljivosti se je povečala za približno 30 %, zmogljivost pa je ostala razmeroma stabilna in se je le nekoliko povečala. Istočasno se je povečala zaposlenost (preglednica 7), raven naložb pa se je v obravnavanem obdobju zmanjšala (preglednica 11). Na splošno se lahko sklene, da je industrija Unije v obdobju rasti. |
| --- | --- |

(117)

Potrošnja Unije se je v obravnavanem obdobju povečala za 11 %, tako obseg proizvodnje kot obseg prodaje pa sta se povečala za približno 30 %. Tudi izkoriščenost zmogljivosti se je povečala za približno 30 %, zmogljivost pa je ostala razmeroma stabilna in se je le nekoliko povečala. Istočasno se je povečala zaposlenost (preglednica 7), raven naložb pa se je v obravnavanem obdobju zmanjšala (preglednica 11). Na splošno se lahko sklene, da je industrija Unije v obdobju rasti.

4.4.2.4   Zaposlenost in produktivnost

| (118) | Zaposlenost in produktivnost sta se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

  Preglednica 7


  Zaposlenost in produktivnost | 2011 | 2012 | 2013 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Število zaposlenih | 2 123 | 2 125 | 2 351 | 2 326 |
| Indeks | 100 | 100 | 111 | 110 |
| Produktivnost (v metričnih tonah/zaposlenega) | 4 021 | 4 301 | 4 479 | 4 986 |
| Indeks | 100 | 107 | 111 | 124 |
| Vir: Podatki, ki jih je predložil Evropski odbor za biodizel (vložnik). |

(118)

Zaposlenost in produktivnost sta se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

Preglednica 7

Zaposlenost in produktivnost

2011

2012

2013

OPP

Število zaposlenih

2 123

2 125

2 351

2 326

Indeks

100

100

111

110

Produktivnost (v metričnih tonah/zaposlenega)

4 021

4 301

4 479

4 986

Indeks

100

107

111

124

Vir: Podatki, ki jih je predložil Evropski odbor za biodizel (vložnik).

| (119) | Število zaposlenih v industriji biodizla v Uniji je na začetku obravnavanega obdobja ostalo stabilno, vendar se je nato med letom 2012 in koncem obdobja preiskave v zvezi s pregledom povečalo za 10 %. To gibanje je v celoti v skladu z gibanji drugih kazalnikov škode, kot sta obseg proizvodnje in obseg prodaje, in je znak trenutnega okrevanja industrije Unije od preteklega dampinga in subvencioniranja. |
| --- | --- |

(119)

Število zaposlenih v industriji biodizla v Uniji je na začetku obravnavanega obdobja ostalo stabilno, vendar se je nato med letom 2012 in koncem obdobja preiskave v zvezi s pregledom povečalo za 10 %. To gibanje je v celoti v skladu z gibanji drugih kazalnikov škode, kot sta obseg proizvodnje in obseg prodaje, in je znak trenutnega okrevanja industrije Unije od preteklega dampinga in subvencioniranja.

| (120) | Ker je povečanje zaposlenosti sorazmerno manjše od povečane proizvodnje biodizla, se je produktivnost na zaposlenost ustrezno izboljšala, in sicer za skoraj 25 % v obravnavanem obdobju, kar kaže, da industrija Unije postaja učinkovitejša industrija. |
| --- | --- |

(120)

Ker je povečanje zaposlenosti sorazmerno manjše od povečane proizvodnje biodizla, se je produktivnost na zaposlenost ustrezno izboljšala, in sicer za skoraj 25 % v obravnavanem obdobju, kar kaže, da industrija Unije postaja učinkovitejša industrija.

4.4.2.5   Višina stopnje dampinga in okrevanje od preteklega dampinga

| (121) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 40, se je uvoz biodizla iz ZDA po uvedbi ukrepov leta 2009 skoraj ustavil, v obdobju preiskave v zvezi s pregledom pa dampinga ni bilo. Zato višine dampinga ni mogoče oceniti. Vendar analiza kazalnikov škode kaže, da so imeli vzpostavljeni ukrepi proti ZDA in nadaljnji ukrepi, uvedeni za uvoz iz Argentine in Indonezije, pozitiven učinek na industrijo Unije, za katero se zdi, da okreva po preteklem dampingu. |
| --- | --- |

(121)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 40, se je uvoz biodizla iz ZDA po uvedbi ukrepov leta 2009 skoraj ustavil, v obdobju preiskave v zvezi s pregledom pa dampinga ni bilo. Zato višine dampinga ni mogoče oceniti. Vendar analiza kazalnikov škode kaže, da so imeli vzpostavljeni ukrepi proti ZDA in nadaljnji ukrepi, uvedeni za uvoz iz Argentine in Indonezije, pozitiven učinek na industrijo Unije, za katero se zdi, da okreva po preteklem dampingu.

4.4.3   Mikroekonomski kazalniki

4.4.3.1   Cene in dejavniki, ki vplivajo na cene

| (122) | Tehtano povprečje prodajnih cen na enoto (franko tovarna) vzorčenih proizvajalcev Unije za nepovezane stranke v Uniji se je v obravnavanem obdobju gibalo na naslednji način:

  Preglednica 8


  Prodajne cene v Uniji | 2011 | 2012 | 2013 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Povprečna prodajna cena na enoto v Uniji (v EUR/metrično tono) | 1 105 | 1 079 | 964 | 905 |
| Indeks | 100 | 98 | 87 | 82 |
| Stroški proizvodnje na enoto (v EUR/metrično tono) | 1 107 | 1 153 | 969 | 868 |
| Indeks | 100 | 104 | 88 | 78 |
| Vir: Preverjeni podatki vzorčenih proizvajalcev Unije. |

(122)

Tehtano povprečje prodajnih cen na enoto (franko tovarna) vzorčenih proizvajalcev Unije za nepovezane stranke v Uniji se je v obravnavanem obdobju gibalo na naslednji način:

Preglednica 8

Prodajne cene v Uniji

2011

2012

2013

OPP

Povprečna prodajna cena na enoto v Uniji (v EUR/metrično tono)

1 105

1 079

964

905

Indeks

100

98

87

82

Stroški proizvodnje na enoto (v EUR/metrično tono)

1 107

1 153

969

868

Indeks

100

104

88

78

Vir: Preverjeni podatki vzorčenih proizvajalcev Unije.

| (123) | Povprečna prodajna cena v Uniji se je v obravnavanem obdobju stalno zniževala, podobno pa so se gibali tudi stroški proizvodnje na enoto. Ker se z biodizlom trguje kot z osnovnim izdelkom, industrija Unije ne more vzdrževati višje prodajne cene, temveč namesto tega zniža ceno v skladu z nižjimi stroški proizvodnje. Zato industrija Unije ni mogla v celoti izkoristiti ugodnosti, ki so jih prinesle nižje cene surovin. Po drugi strani pa so se stroški proizvodnje na enoto zmanjšali nekoliko bolj kot povprečna cena na enoto, kar kaže na večjo učinkovitost industrije Unije. |
| --- | --- |

(123)

Povprečna prodajna cena v Uniji se je v obravnavanem obdobju stalno zniževala, podobno pa so se gibali tudi stroški proizvodnje na enoto. Ker se z biodizlom trguje kot z osnovnim izdelkom, industrija Unije ne more vzdrževati višje prodajne cene, temveč namesto tega zniža ceno v skladu z nižjimi stroški proizvodnje. Zato industrija Unije ni mogla v celoti izkoristiti ugodnosti, ki so jih prinesle nižje cene surovin. Po drugi strani pa so se stroški proizvodnje na enoto zmanjšali nekoliko bolj kot povprečna cena na enoto, kar kaže na večjo učinkovitost industrije Unije.

4.4.3.2   Stroški dela

| (124) | Povprečni stroški dela vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

  Preglednica 9


  Povprečni stroški dela na zaposlenega | 2011 | 2012 | 2013 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Povprečni stroški dela na zaposlenega (v EUR) | 60 866 | 59 081 | 60 802 | 61 807 |
| Indeks | 100 | 97 | 100 | 102 |
| Vir: Preverjeni podatki vzorčenih proizvajalcev Unije. |

(124)

Povprečni stroški dela vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

Preglednica 9

Povprečni stroški dela na zaposlenega

2011

2012

2013

OPP

Povprečni stroški dela na zaposlenega (v EUR)

60 866

59 081

60 802

61 807

Indeks

100

97

100

102

Vir: Preverjeni podatki vzorčenih proizvajalcev Unije.

| (125) | Povprečni stroški dela na zaposlenega so v obravnavanem obdobju ostali razmeroma stabilni. |
| --- | --- |

(125)

Povprečni stroški dela na zaposlenega so v obravnavanem obdobju ostali razmeroma stabilni.

4.4.3.3   Zaloge

| (126) | Ravni zalog vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:

  Preglednica 10


  Zaloge | 2011 | 2012 | 2013 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Končne zaloge (v metričnih tonah) | 84 734 | 118 256 | 92 825 | 91 202 |
| Indeks | 100 | 140 | 110 | 108 |
| Končne zaloge kot delež proizvodnje (v %) | 4 | 5 | 4 | 3 |
| Indeks | 100 | 125 | 100 | 75 |
| Vir: Preverjeni podatki vzorčenih proizvajalcev Unije. |

(126)

Ravni zalog vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:

Preglednica 10

Zaloge

2011

2012

2013

OPP

Končne zaloge (v metričnih tonah)

84 734

118 256

92 825

91 202

Indeks

100

140

110

108

Končne zaloge kot delež proizvodnje (v %)

4

5

4

3

Indeks

100

125

100

75

Vir: Preverjeni podatki vzorčenih proizvajalcev Unije.

| (127) | Zaloge so v obravnavanem obdobju ostale razmeroma stabilne in na običajni ravni. |
| --- | --- |

(127)

Zaloge so v obravnavanem obdobju ostale razmeroma stabilne in na običajni ravni.

4.4.3.4   Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala

| (128) | Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

  Preglednica 11


  Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb | 2011 | 2012 | 2013 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dobičkonosnost prodaje v Uniji nepovezanim strankam
  (v % prihodka od prodaje) | 2 | – 1,4 | 1,1 | 3,8 |
| Indeks | 100 | – 70 | 55 | 190 |
| Denarni tok (v EUR) | 67 930 517 | 1 004 296 | 135 656 898 | 66 832 681 |
| Indeks | 100 | 1 | 200 | 98 |
| Naložbe (v EUR) | 12 122 366 | 9 859 293 | 9 133 725 | 8 314 180 |
| Indeks | 100 | 81 | 75 | 69 |
| Donosnost naložb
  (v % neto prodaje) | 14 | – 14,2 | 12,5 | 44,2 |
| Indeks | 100 | – 101 | 89 | 315 |
| Vir: Preverjeni podatki vzorčenih proizvajalcev Unije. |

(128)

Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

Preglednica 11

Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb

2011

2012

2013

OPP

Dobičkonosnost prodaje v Uniji nepovezanim strankam

(v % prihodka od prodaje)

2

– 1,4

1,1

3,8

Indeks

100

– 70

55

190

Denarni tok (v EUR)

67 930 517

1 004 296

135 656 898

66 832 681

Indeks

100

1

200

98

Naložbe (v EUR)

12 122 366

9 859 293

9 133 725

8 314 180

Indeks

100

81

75

69

Donosnost naložb

(v % neto prodaje)

14

– 14,2

12,5

44,2

Indeks

100

– 101

89

315

Vir: Preverjeni podatki vzorčenih proizvajalcev Unije.

| (129) | Komisija je dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev Unije izračunala tako, da je neto dobiček pred obdavčitvijo pri prodaji podobnega izdelka nepovezanim strankam v Uniji izrazila kot odstotek prihodkov od te prodaje. Dobičkonosnost se je z 2 % leta 2011 povečala na 3,8 % ob koncu obdobja preiskave v zvezi s pregledom. Vendar se je leta 2012 dobičkonosnost spremenila v izgubo (– 1,4 %), ki je bila najverjetneje posledica učinka znatnih količin dampinškega uvoza iz Indonezije in Argentine, ki je nadomestil uvoz iz ZDA. |
| --- | --- |

(129)

Komisija je dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev Unije izračunala tako, da je neto dobiček pred obdavčitvijo pri prodaji podobnega izdelka nepovezanim strankam v Uniji izrazila kot odstotek prihodkov od te prodaje. Dobičkonosnost se je z 2 % leta 2011 povečala na 3,8 % ob koncu obdobja preiskave v zvezi s pregledom. Vendar se je leta 2012 dobičkonosnost spremenila v izgubo (– 1,4 %), ki je bila najverjetneje posledica učinka znatnih količin dampinškega uvoza iz Indonezije in Argentine, ki je nadomestil uvoz iz ZDA.

| (130) | Neto denarni tok je zmožnost proizvajalcev Unije, da sami financirajo svoje dejavnosti. Čeprav v obravnavanem obdobju ni bilo mogoče določiti jasnega gibanja, so imele vzorčene družbe v obdobju pozitiven denarni tok. |
| --- | --- |

(130)

Neto denarni tok je zmožnost proizvajalcev Unije, da sami financirajo svoje dejavnosti. Čeprav v obravnavanem obdobju ni bilo mogoče določiti jasnega gibanja, so imele vzorčene družbe v obdobju pozitiven denarni tok.

| (131) | V obravnavanem obdobju so se naložbe zmanjšale. Vendar ob upoštevanju pozitivnega denarnega toka in znatnega povečanja donosnosti naložb, kot sta prikazana v zgornji preglednici, ni znakov, da bi se industrija Unije soočala s težavami pri zbiranju kapitala ali izvajanju nadaljnjih naložb, če so bile v obravnavanem obdobju take naložbe potrebne. |
| --- | --- |

(131)

V obravnavanem obdobju so se naložbe zmanjšale. Vendar ob upoštevanju pozitivnega denarnega toka in znatnega povečanja donosnosti naložb, kot sta prikazana v zgornji preglednici, ni znakov, da bi se industrija Unije soočala s težavami pri zbiranju kapitala ali izvajanju nadaljnjih naložb, če so bile v obravnavanem obdobju take naložbe potrebne.

| (132) | Nacionalni odbor za biodizel trdi, da dobičkonosnost v višini 3,8 % ni skladna z njegovimi izračuni, ki so temeljili na podatkih iz nezaupnih različic izpolnjenih vprašalnikov vzorčenih proizvajalcev Unije in kazali stopnjo dobička v višini 8,5 %. |
| --- | --- |

(132)

Nacionalni odbor za biodizel trdi, da dobičkonosnost v višini 3,8 % ni skladna z njegovimi izračuni, ki so temeljili na podatkih iz nezaupnih različic izpolnjenih vprašalnikov vzorčenih proizvajalcev Unije in kazali stopnjo dobička v višini 8,5 %.

| (133) | Komisija je proučila to trditev in ugotovila, da je nacionalni odbor za biodizel izračunal drugačno vrednost zaradi drugačne metodologije/izračuna, ki je bil pomanjkljiv iz več razlogov. Prvič, njegovi izračuni dobičkonosnosti za OPP niso temeljili na izpolnjenih vprašalnikih, kot je trdil, temveč na podatkih vzorčenja, ki ne vsebujejo informacij, povezanih z OPP, temveč informacije, povezane z drugim obdobjem. Drugič, stroški proizvodnje, ki jih je nacionalni odbor za biodizel uporabil za izračun dobičkonosnosti, so temeljili na stroških proizvodnje drugačnega vzorca družb, ki je bil uporabljen v drugi preiskavi in se zato ne more preprosto prenesti na to preiskavo. Nazadnje je Komisija ugotovila povprečno stopnjo dobička vzorčenih družb na podlagi zanesljivih in preverjenih podatkov navedenih družb. Zato se trditev nacionalnega odbora za biodizel zavrne. |
| --- | --- |

(133)

Komisija je proučila to trditev in ugotovila, da je nacionalni odbor za biodizel izračunal drugačno vrednost zaradi drugačne metodologije/izračuna, ki je bil pomanjkljiv iz več razlogov. Prvič, njegovi izračuni dobičkonosnosti za OPP niso temeljili na izpolnjenih vprašalnikih, kot je trdil, temveč na podatkih vzorčenja, ki ne vsebujejo informacij, povezanih z OPP, temveč informacije, povezane z drugim obdobjem. Drugič, stroški proizvodnje, ki jih je nacionalni odbor za biodizel uporabil za izračun dobičkonosnosti, so temeljili na stroških proizvodnje drugačnega vzorca družb, ki je bil uporabljen v drugi preiskavi in se zato ne more preprosto prenesti na to preiskavo. Nazadnje je Komisija ugotovila povprečno stopnjo dobička vzorčenih družb na podlagi zanesljivih in preverjenih podatkov navedenih družb. Zato se trditev nacionalnega odbora za biodizel zavrne.

4.4.4   Sklep o škodi

| (134) | Analiza ekonomskih kazalnikov je pokazala, da sta se obseg proizvodnje in prodaje v obravnavanem obdobju povečala, povečala pa se je tudi potrošnja Unije, čeprav v manjši meri. Zato je industrija Unije povečala svoj tržni delež na trgu Unije. Obenem so se prodajne cene in stroški proizvodnje zmanjševali v podobni meri. To je industriji Unije preprečilo, da bi v celoti izkoristila ugodnosti, ki so nastale zaradi večjega obsega prodaje, čeprav se je uvoz iz tretjih držav znatno zmanjšal. |
| --- | --- |

(134)

Analiza ekonomskih kazalnikov je pokazala, da sta se obseg proizvodnje in prodaje v obravnavanem obdobju povečala, povečala pa se je tudi potrošnja Unije, čeprav v manjši meri. Zato je industrija Unije povečala svoj tržni delež na trgu Unije. Obenem so se prodajne cene in stroški proizvodnje zmanjševali v podobni meri. To je industriji Unije preprečilo, da bi v celoti izkoristila ugodnosti, ki so nastale zaradi večjega obsega prodaje, čeprav se je uvoz iz tretjih držav znatno zmanjšal.

| (135) | Po drugi strani je dobičkonosnost v obravnavanem obdobju ostala na nizki ravni, industrija Unije pa je leta 2012 celo ustvarila izgubo. Celo dobiček, ustvarjen v obdobju preiskave v zvezi s pregledom, v višini skoraj 4 %, je bil bistveno manjši od dobička, ki bi ga industrija Unije morala razumno ustvariti v običajnih tržnih razmerah. Komisija opozarja tudi, da je Svet v prvotni preiskavi, ki je privedla do uvedbe obstoječih ukrepov, ugotovil, da bi morala industrija Unije razumno ustvariti (ciljni) dobiček v višini 15 %, če ne bi bilo dampinga (14). Vendar je bila stopnja dobička, ki bi ga morala industrija Unije razumno ustvariti, če ne bi bilo dampinga, v nadaljnji preiskavi v zvezi z uvozom biodizla s poreklom iz Argentine in Indonezije popravljena na nekoliko nižjo stopnjo, tj. 11 %, zlasti zaradi večje konkurence na trgu Unije in zrelosti industrije biodizla v Uniji (15). |
| --- | --- |

(135)

Po drugi strani je dobičkonosnost v obravnavanem obdobju ostala na nizki ravni, industrija Unije pa je leta 2012 celo ustvarila izgubo. Celo dobiček, ustvarjen v obdobju preiskave v zvezi s pregledom, v višini skoraj 4 %, je bil bistveno manjši od dobička, ki bi ga industrija Unije morala razumno ustvariti v običajnih tržnih razmerah. Komisija opozarja tudi, da je Svet v prvotni preiskavi, ki je privedla do uvedbe obstoječih ukrepov, ugotovil, da bi morala industrija Unije razumno ustvariti (ciljni) dobiček v višini 15 %, če ne bi bilo dampinga (14). Vendar je bila stopnja dobička, ki bi ga morala industrija Unije razumno ustvariti, če ne bi bilo dampinga, v nadaljnji preiskavi v zvezi z uvozom biodizla s poreklom iz Argentine in Indonezije popravljena na nekoliko nižjo stopnjo, tj. 11 %, zlasti zaradi večje konkurence na trgu Unije in zrelosti industrije biodizla v Uniji (15).

| (136) | Več ekonomskih kazalnikov, pomembnih za analizo trenutnega položaja industrije Unije, kaže pozitivno gibanje, kar pomeni, da so imeli vzpostavljeni protidampinški ukrepi pozitiven učinek na industrijo Unije. Vendar je stopnja dobička industrije Unije še vedno zelo nizka in bistveno nižja od ciljnega dobička, določenega v prejšnjih preiskavah. Poleg tega sta nizki tudi raven naložb, ki se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 30 %, in izkoriščenost zmogljivosti, ki se sicer povečuje, vendar je še zmeraj manjša od 70 % v primerjavi s stopnjo izkoriščenosti v višini približno 90 %, ko na trgu Unije ni bilo dampinškega uvoza (v obdobju 2004–2006) in se je za industrijo Unije štelo, da je v zdravem položaju (16). |
| --- | --- |

(136)

Več ekonomskih kazalnikov, pomembnih za analizo trenutnega položaja industrije Unije, kaže pozitivno gibanje, kar pomeni, da so imeli vzpostavljeni protidampinški ukrepi pozitiven učinek na industrijo Unije. Vendar je stopnja dobička industrije Unije še vedno zelo nizka in bistveno nižja od ciljnega dobička, določenega v prejšnjih preiskavah. Poleg tega sta nizki tudi raven naložb, ki se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 30 %, in izkoriščenost zmogljivosti, ki se sicer povečuje, vendar je še zmeraj manjša od 70 % v primerjavi s stopnjo izkoriščenosti v višini približno 90 %, ko na trgu Unije ni bilo dampinškega uvoza (v obdobju 2004–2006) in se je za industrijo Unije štelo, da je v zdravem položaju (16).

| (137) | Na podlagi skupne analize vseh ekonomskih kazalnikov je Komisija sklenila, da industrija Unije še ni v celoti okrevala od učinkov preteklega dampinga. Še vedno je v gospodarsko in finančno občutljivem položaju, trenutno pozitivno gibanje pa bi se lahko zlahka spremenilo, če bi se ponovil dampinški uvoz iz ZDA v znatnih količinah. |
| --- | --- |

(137)

Na podlagi skupne analize vseh ekonomskih kazalnikov je Komisija sklenila, da industrija Unije še ni v celoti okrevala od učinkov preteklega dampinga. Še vedno je v gospodarsko in finančno občutljivem položaju, trenutno pozitivno gibanje pa bi se lahko zlahka spremenilo, če bi se ponovil dampinški uvoz iz ZDA v znatnih količinah.

5.   VERJETNOST PONOVITVE ŠKODE

| (138) | Za ocenjevanje verjetnosti ponovitve škode industriji Uniji, če bi obstoječi ukrepi prenehali veljati, je Komisija proučila verjeten učinek uvoza iz ZDA na trg Unije in na industrijo Unije v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe. Komisija je zlasti proučila verjetnost ponovitve dampinškega uvoza, obseg in verjetne ravni cen uvoza, neizkoriščeno zmogljivost, privlačnost trga Unije in vedenje proizvajalcev ZDA pri oblikovanju cen. |
| --- | --- |

(138)

Za ocenjevanje verjetnosti ponovitve škode industriji Uniji, če bi obstoječi ukrepi prenehali veljati, je Komisija proučila verjeten učinek uvoza iz ZDA na trg Unije in na industrijo Unije v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe. Komisija je zlasti proučila verjetnost ponovitve dampinškega uvoza, obseg in verjetne ravni cen uvoza, neizkoriščeno zmogljivost, privlačnost trga Unije in vedenje proizvajalcev ZDA pri oblikovanju cen.

| (139) | Kot je bilo ugotovljeno (uvodna izjava 92), je verjetno, da bi se dampinški uvoz iz ZDA ponovil, če bi obstoječi ukrepi prenehali veljati. Komisija je ugotovila, da proizvajalci biodizla v ZDA trenutno izvajajo damping na trgih drugih tretjih držav po cenah, ki so nižje od cen Unije. Ker so cene Unije nekoliko višje od cen na trgih drugih tretjih držav, je verjetno, da bo vsaj nekaj izvoza preusmerjenega v Unijo, če bi obstoječi ukrepi prenehali veljati. |
| --- | --- |

(139)

Kot je bilo ugotovljeno (uvodna izjava 92), je verjetno, da bi se dampinški uvoz iz ZDA ponovil, če bi obstoječi ukrepi prenehali veljati. Komisija je ugotovila, da proizvajalci biodizla v ZDA trenutno izvajajo damping na trgih drugih tretjih držav po cenah, ki so nižje od cen Unije. Ker so cene Unije nekoliko višje od cen na trgih drugih tretjih držav, je verjetno, da bo vsaj nekaj izvoza preusmerjenega v Unijo, če bi obstoječi ukrepi prenehali veljati.

| (140) | Komisija je ugotovila, da imajo proizvajalci ZDA veliko neizkoriščene zmogljivosti v višini približno 2 678 000 ton, kar predstavlja približno 22 % skupne potrošnje Unije. |
| --- | --- |

(140)

Komisija je ugotovila, da imajo proizvajalci ZDA veliko neizkoriščene zmogljivosti v višini približno 2 678 000 ton, kar predstavlja približno 22 % skupne potrošnje Unije.

| (141) | Ni verjetno, da bo neizkoriščeno zmogljivost ZDA absorbiral domači trg. Kljub zadostni zmogljivosti proizvajalci ZDA že zdaj ne zadostijo celotnemu povpraševanju na trgu ZDA. Prav tako ni verjetno, da bi se obstoječa neizkoriščena zmogljivost uporabila za povečanje izvoza v tretje države in ne v Unijo. Kot je podrobno opisano v uvodnih izjavah od 42 do 63, so izvozne cene ZDA za tretje države trenutno v povprečju za 15 % nižje od povprečne domače cene na trgu ZDA in od povprečne cene Unije, tudi če se pri tem upoštevajo stroški prevoza iz ZDA v Unijo. Zato je verjetno, da bi proizvajalci ZDA poiskali drug trg za svojo neizkoriščeno zmogljivost. |
| --- | --- |

(141)

Ni verjetno, da bo neizkoriščeno zmogljivost ZDA absorbiral domači trg. Kljub zadostni zmogljivosti proizvajalci ZDA že zdaj ne zadostijo celotnemu povpraševanju na trgu ZDA. Prav tako ni verjetno, da bi se obstoječa neizkoriščena zmogljivost uporabila za povečanje izvoza v tretje države in ne v Unijo. Kot je podrobno opisano v uvodnih izjavah od 42 do 63, so izvozne cene ZDA za tretje države trenutno v povprečju za 15 % nižje od povprečne domače cene na trgu ZDA in od povprečne cene Unije, tudi če se pri tem upoštevajo stroški prevoza iz ZDA v Unijo. Zato je verjetno, da bi proizvajalci ZDA poiskali drug trg za svojo neizkoriščeno zmogljivost.

| (142) | Ker je trg Unije največji trg za biodizel na svetu in ker so cene biodizla enake ali nekoliko višje od ravni cen na domačem trgu ZDA, bi bil trg Unije zelo privlačen za proizvajalce biodizla v ZDA. |
| --- | --- |

(142)

Ker je trg Unije največji trg za biodizel na svetu in ker so cene biodizla enake ali nekoliko višje od ravni cen na domačem trgu ZDA, bi bil trg Unije zelo privlačen za proizvajalce biodizla v ZDA.

| (143) | Zato je zelo verjetno, da bi proizvajalci ZDA uporabili velik del svoje neizkoriščene zmogljivosti za ponoven vstop na trg Unije, če bi obstoječi ukrepi prenehali veljati. Kot je bilo že ugotovljeno (uvodna izjava 46), je verjetno, da bodo proizvajalci ZDA izvažali biodizel v Unijo po dampinških cenah, da bodo lahko konkurirali proizvajalcem Unije na trgu Unije. Zaradi njihovega trenutnega vedenja pri oblikovanju cen na drugih izvoznih trgih (uvodni izjavi 57 in 58) in velike razpoložljive neizkoriščene zmogljivosti je zelo verjetno, da bi znatna količina biodizla ZDA ponovno vstopila na trg Unije po dampinških cenah, ki bi bile enake cenam Unije ali nižje od njih. |
| --- | --- |

(143)

Zato je zelo verjetno, da bi proizvajalci ZDA uporabili velik del svoje neizkoriščene zmogljivosti za ponoven vstop na trg Unije, če bi obstoječi ukrepi prenehali veljati. Kot je bilo že ugotovljeno (uvodna izjava 46), je verjetno, da bodo proizvajalci ZDA izvažali biodizel v Unijo po dampinških cenah, da bodo lahko konkurirali proizvajalcem Unije na trgu Unije. Zaradi njihovega trenutnega vedenja pri oblikovanju cen na drugih izvoznih trgih (uvodni izjavi 57 in 58) in velike razpoložljive neizkoriščene zmogljivosti je zelo verjetno, da bi znatna količina biodizla ZDA ponovno vstopila na trg Unije po dampinških cenah, ki bi bile enake cenam Unije ali nižje od njih.

| (144) | Tak uvoz bi pomenil znaten pritisk in celo pritisk na zniževanje cen za industrijo Unije, ki pri trenutni ravni cen ustvarja le majhen dobiček, ki je bistveno manjši od ciljnega dobička. To bi najverjetneje povzročilo zmanjšanje obsega proizvodnje in prodaje, manjšo dobičkonosnost in izgubo tržnega deleža. |
| --- | --- |

(144)

Tak uvoz bi pomenil znaten pritisk in celo pritisk na zniževanje cen za industrijo Unije, ki pri trenutni ravni cen ustvarja le majhen dobiček, ki je bistveno manjši od ciljnega dobička. To bi najverjetneje povzročilo zmanjšanje obsega proizvodnje in prodaje, manjšo dobičkonosnost in izgubo tržnega deleža.

| (145) | Zaradi občutljivega gospodarskega položaja industrije Unije bi imel tak scenarij znaten negativen učinek na trenutno okrevanje industrije Unije in bi najverjetneje povzročil ponovitev znatne škode. |
| --- | --- |

(145)

Zaradi občutljivega gospodarskega položaja industrije Unije bi imel tak scenarij znaten negativen učinek na trenutno okrevanje industrije Unije in bi najverjetneje povzročil ponovitev znatne škode.

5.1   Sklep

| (146) | Glede na navedeno je Komisija sklenila, da bi se znatna škoda industriji Unije najverjetneje ponovila, če bi obstoječi ukrepi za uvoz biodizla iz ZDA prenehali veljati. |
| --- | --- |

(146)

Glede na navedeno je Komisija sklenila, da bi se znatna škoda industriji Unije najverjetneje ponovila, če bi obstoječi ukrepi za uvoz biodizla iz ZDA prenehali veljati.

6.   INTERES UNIJE

| (147) | V skladu s členom 21 osnovne uredbe je Komisija proučila, ali bi bilo v nasprotju z interesi Unije, da se vzpostavljeni ukrepi kljub ugotovitvam o verjetnosti ponovitve škodljivega dampinga ohranijo. Določitev interesa Unije je temeljila na oceni vseh različnih zadevnih interesov, vključno z interesi industrije Unije, uvoznikov in uporabnikov biodizla. |
| --- | --- |

(147)

V skladu s členom 21 osnovne uredbe je Komisija proučila, ali bi bilo v nasprotju z interesi Unije, da se vzpostavljeni ukrepi kljub ugotovitvam o verjetnosti ponovitve škodljivega dampinga ohranijo. Določitev interesa Unije je temeljila na oceni vseh različnih zadevnih interesov, vključno z interesi industrije Unije, uvoznikov in uporabnikov biodizla.

6.1   Interes industrije Unije

| (148) | Obstoječi ukrepi so prispevali k temu, da se je dampinški uvoz biodizla iz ZDA skoraj v celoti zmanjšal, in pomagali industriji Unije. Čeprav industrija Unije kaže pozitivne znake okrevanja od preteklega dampinga, kot sta večji obseg proizvodnje in prodaje, so se cene biodizla na trgu Unije znatno znižale, dobičkonosnost pa je ostala na zelo nizki ravni, zato je industrija v občutljivem in ranljivem gospodarskem položaju. |
| --- | --- |

(148)

Obstoječi ukrepi so prispevali k temu, da se je dampinški uvoz biodizla iz ZDA skoraj v celoti zmanjšal, in pomagali industriji Unije. Čeprav industrija Unije kaže pozitivne znake okrevanja od preteklega dampinga, kot sta večji obseg proizvodnje in prodaje, so se cene biodizla na trgu Unije znatno znižale, dobičkonosnost pa je ostala na zelo nizki ravni, zato je industrija v občutljivem in ranljivem gospodarskem položaju.

| (149) | Če bi obstoječi ukrepi prenehali veljati, bi se industrija Unije skoraj zagotovo soočila z večjo nelojalno konkurenco v obliki znatnih količin dampinškega uvoza biodizla iz ZDA. To bi ustavilo trenutno okrevanje industrije biodizla v Uniji in najverjetneje povzročilo ponovitev znatne škode. Odprava ukrepov zato ni v interesu industrije Unije. |
| --- | --- |

(149)

Če bi obstoječi ukrepi prenehali veljati, bi se industrija Unije skoraj zagotovo soočila z večjo nelojalno konkurenco v obliki znatnih količin dampinškega uvoza biodizla iz ZDA. To bi ustavilo trenutno okrevanje industrije biodizla v Uniji in najverjetneje povzročilo ponovitev znatne škode. Odprava ukrepov zato ni v interesu industrije Unije.

6.2   Interes nepovezanih uvoznikov in trgovcev

| (150) | Samo trije uvozniki/trgovci so se javili in izrazili svoja stališča. Ena družba je trdila, da je raven trenutnih dajatev nesorazmerna in da bi lahko podaljšanje izkrivljalo in omejevalo trg, kar bi povzročilo višje cene, vendar sta drugi dve družbi trdili, da obstoječi ukrepi niso vplivali na njune dejavnosti, njuno stališče o morebitnem podaljšanju obstoječih protidampinških ukrepov pa je bilo nevtralno. |
| --- | --- |

(150)

Samo trije uvozniki/trgovci so se javili in izrazili svoja stališča. Ena družba je trdila, da je raven trenutnih dajatev nesorazmerna in da bi lahko podaljšanje izkrivljalo in omejevalo trg, kar bi povzročilo višje cene, vendar sta drugi dve družbi trdili, da obstoječi ukrepi niso vplivali na njune dejavnosti, njuno stališče o morebitnem podaljšanju obstoječih protidampinških ukrepov pa je bilo nevtralno.

| (151) | Ugotovitve te preiskave ne podpirajo trditve, da bi nadaljnje izvajanje obstoječih ukrepov omejevalo trg in povzročilo višje cene. Prav nasprotno so se cene Unije v obravnavanem obdobju kljub obstoju ukrepov znižale. Poleg tega ima industrija Unije trenutno dovolj zmogljivosti za zadostitev povpraševanju po biodizlu v Uniji in neizkoriščeno zmogljivost za zadostitev večjemu povpraševanju v prihodnosti. Zato navedene trditve ne zagotavljajo dokazov, da bi bilo nadaljnje izvajanje obstoječih ukrepov v nasprotju z interesom uvoznikov in/ali trgovcev. |
| --- | --- |

(151)

Ugotovitve te preiskave ne podpirajo trditve, da bi nadaljnje izvajanje obstoječih ukrepov omejevalo trg in povzročilo višje cene. Prav nasprotno so se cene Unije v obravnavanem obdobju kljub obstoju ukrepov znižale. Poleg tega ima industrija Unije trenutno dovolj zmogljivosti za zadostitev povpraševanju po biodizlu v Uniji in neizkoriščeno zmogljivost za zadostitev večjemu povpraševanju v prihodnosti. Zato navedene trditve ne zagotavljajo dokazov, da bi bilo nadaljnje izvajanje obstoječih ukrepov v nasprotju z interesom uvoznikov in/ali trgovcev.

6.3   Interes uporabnikov

| (152) | Javil se je le en uporabnik, tj. naftna družba, ki kupuje biodizel za mešanje z mineralnimi olji, in izrazil svoja stališča Komisiji. Zelo je zagovarjal ohranitev obstoječih ukrepov in trdil, da bi njihova odprava lahko imela uničujoč učinek na trg za biodizel v Uniji in povzročila dotok znatnih količin biodizla po dampinških cenah, kar bi povzročilo ponovitev resne škode industriji biodizla v Uniji. |
| --- | --- |

(152)

Javil se je le en uporabnik, tj. naftna družba, ki kupuje biodizel za mešanje z mineralnimi olji, in izrazil svoja stališča Komisiji. Zelo je zagovarjal ohranitev obstoječih ukrepov in trdil, da bi njihova odprava lahko imela uničujoč učinek na trg za biodizel v Uniji in povzročila dotok znatnih količin biodizla po dampinških cenah, kar bi povzročilo ponovitev resne škode industriji biodizla v Uniji.

| (153) | Ni znakov, da so obstoječi ukrepi negativno vplivali na uporabnike biodizla v Uniji, in zlasti ni dokazov, da so imeli obstoječi ukrepi negativen učinek na njihovo dobičkonosnost ali poslovanje. V vsakem primeru ima industrija Unije zaradi stabilne potrošnje biodizla v Uniji ali njenega rahlega povečanja dovolj zmogljivosti, da zadosti trenutnemu in prihodnjemu povpraševanju, če se bo še dodatno povečalo. Ohranitev ukrepov ne bi povzročila nezadostne oskrbe. |
| --- | --- |

(153)

Ni znakov, da so obstoječi ukrepi negativno vplivali na uporabnike biodizla v Uniji, in zlasti ni dokazov, da so imeli obstoječi ukrepi negativen učinek na njihovo dobičkonosnost ali poslovanje. V vsakem primeru ima industrija Unije zaradi stabilne potrošnje biodizla v Uniji ali njenega rahlega povečanja dovolj zmogljivosti, da zadosti trenutnemu in prihodnjemu povpraševanju, če se bo še dodatno povečalo. Ohranitev ukrepov ne bi povzročila nezadostne oskrbe.

| (154) | Zato se lahko sklene, da ohranitev ukrepov ne bi bila v nasprotju z interesom uporabnikov. |
| --- | --- |

(154)

Zato se lahko sklene, da ohranitev ukrepov ne bi bila v nasprotju z interesom uporabnikov.

6.4   Sklep o interesu Unije

| (155) | Na podlagi navedenega je Komisija sklenila, da ni utemeljenih razlogov, da ohranitev obstoječih ukrepov za uvoz biodizla poreklom iz ZDA ni v interesu Unije. |
| --- | --- |

(155)

Na podlagi navedenega je Komisija sklenila, da ni utemeljenih razlogov, da ohranitev obstoječih ukrepov za uvoz biodizla poreklom iz ZDA ni v interesu Unije.

7.   PROTIDAMPINŠKI UKREPI

| (156) | Ob upoštevanju sklepov v zvezi z verjetnostjo nadaljevanja in ponovitve dampinga in škode se lahko v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe sprejme sklep, da bi se morali protidampinški ukrepi, ki se uporabljajo za uvoz biodizla s poreklom ZDA in ki so bili uvedeni z Uredbo (ES) št. 599/2009, kot je bila spremenjena z Izvedbeno uredbo (EU) št. 444/2011, ohraniti še dodatnih pet let. |
| --- | --- |

(156)

Ob upoštevanju sklepov v zvezi z verjetnostjo nadaljevanja in ponovitve dampinga in škode se lahko v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe sprejme sklep, da bi se morali protidampinški ukrepi, ki se uporabljajo za uvoz biodizla s poreklom ZDA in ki so bili uvedeni z Uredbo (ES) št. 599/2009, kot je bila spremenjena z Izvedbeno uredbo (EU) št. 444/2011, ohraniti še dodatnih pet let.

| (157) | Kot je opisano v uvodni izjavi 2, so bile veljavne protidampinške dajatve na uvoz biodizla iz ZDA razširjene tudi na uvoz istega izdelka, poslanega iz Kanade, v Unijo ne glede na to, ali je deklariran s poreklom iz Kanade ali ne, in na uvoz biodizla v mešanici z vsebnostjo 20 mas. % ali manj monoalkilnih estrov maščobnih kislin in/ali parafinskega plinskega olja, pridobljenih s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, s poreklom iz Združenih držav Amerike. |
| --- | --- |

(157)

Kot je opisano v uvodni izjavi 2, so bile veljavne protidampinške dajatve na uvoz biodizla iz ZDA razširjene tudi na uvoz istega izdelka, poslanega iz Kanade, v Unijo ne glede na to, ali je deklariran s poreklom iz Kanade ali ne, in na uvoz biodizla v mešanici z vsebnostjo 20 mas. % ali manj monoalkilnih estrov maščobnih kislin in/ali parafinskega plinskega olja, pridobljenih s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, s poreklom iz Združenih držav Amerike.

| (158) | Protidampinške dajatve, ki naj se ohranijo, so še naprej razširjene na uvoz biodizla iz Kanade ne glede na to, ali je deklariran s poreklom iz Kanade ali ne, in na uvoz biodizla v mešanici z vsebnostjo 20 mas. % ali manj monoalkilnih estrov maščobnih kislin in/ali parafinskega plinskega olja, pridobljenih s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, s poreklom iz Združenih držav Amerike. |
| --- | --- |

(158)

Protidampinške dajatve, ki naj se ohranijo, so še naprej razširjene na uvoz biodizla iz Kanade ne glede na to, ali je deklariran s poreklom iz Kanade ali ne, in na uvoz biodizla v mešanici z vsebnostjo 20 mas. % ali manj monoalkilnih estrov maščobnih kislin in/ali parafinskega plinskega olja, pridobljenih s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, s poreklom iz Združenih držav Amerike.

| (159) | Proizvajalci izvozniki iz Kanade, ki so bili izvzeti iz ukrepov, kot so bili razširjeni z Izvedbeno uredbo (EU) št. 444/2011, so izvzeti tudi iz ukrepov, uvedenih s to uredbo. |
| --- | --- |

(159)

Proizvajalci izvozniki iz Kanade, ki so bili izvzeti iz ukrepov, kot so bili razširjeni z Izvedbeno uredbo (EU) št. 444/2011, so izvzeti tudi iz ukrepov, uvedenih s to uredbo.

| (160) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 15(1) Uredbe (ES) št. 1225/2009 – |
| --- | --- |

(160)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 15(1) Uredbe (ES) št. 1225/2009 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Uvede se dokončna protidampinška dajatev na uvoz monoalkilnih estrov maščobnih kislin in/ali parafinskega plinskega olja, pridobljenih s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, splošno znanih kot „biodizel“, v čisti obliki ali mešanici, ki vsebuje več kot 20 mas. % monoalkilnih estrov maščobnih kislin in/ali parafinskega plinskega olja, pridobljenih s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, s poreklom iz ZDA, ki se trenutno uvrščajo pod oznake KN ex 1516 20 98 (oznaka TARIC 1516209829), ex 1518 00 91 (oznaka TARIC 1518009129), ex 1518 00 99 (oznaka TARIC 1518009929), ex 2710 19 43 (oznaka TARIC 2710194329), ex 2710 19 46 (oznaka TARIC 2710194629), ex 2710 19 47 (oznaka TARIC 2710194729), ex 2710 20 11 (oznaka TARIC 2710201129), ex 2710 20 15 (oznaka TARIC 2710201529), ex 2710 20 17 (oznaka TARIC 2710201729), 3824 90 92 (oznaka TARIC 3824909212), ex 3826 00 10 (oznake TARIC 3826001029, 3826001039, 3826001049, 3826001099) in ex 3826 00 90 (oznake TARIC 3826009019).

2.   Stopnje dokončne protidampinške dajatve, ki se uporabljajo za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatve za izdelek iz odstavka 1, ki jih proizvajajo naslednje družbe, so naslednji fiksni zneski:

| Družba | Stopnja protidampinške dajatve v EUR na neto tono | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- |
| Archer Daniels Midland Company, Decatur | 68,6 | A933 |
| Cargill Inc., Wayzata | 0 | A934 |
| Green Earth Fuels of Houston LLC, Houston | 70,6 | A935 |
| Imperium Renewables Inc., Seattle | 76,5 | A936 |
| Peter Cremer North America LP, Cincinnati | 198,0 | A937 |
| World Energy Alternatives LLC, Boston | 82,7 | A939 |
| Družbe iz Priloge I | 115,6 | glej Prilogo I |
| Vse druge družbe | 172,2 | A999 |

Družba

Stopnja protidampinške dajatve v EUR na neto tono

Dodatna oznaka TARIC

Archer Daniels Midland Company, Decatur

68,6

A933

Cargill Inc., Wayzata

0

A934

Green Earth Fuels of Houston LLC, Houston

70,6

A935

Imperium Renewables Inc., Seattle

76,5

A936

Peter Cremer North America LP, Cincinnati

198,0

A937

World Energy Alternatives LLC, Boston

82,7

A939

Družbe iz Priloge I

115,6

glej Prilogo I

Vse druge družbe

172,2

A999

Protidampinška dajatev na mešanice se uporablja glede na masni delež skupne vsebnosti monoalkilnih estrov maščobnih kislin in parafinskega plinskega olja, pridobljenih s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora (vsebnost biodizla), v mešanici.

3.   Če se blago še pred vstopom v prosti promet poškoduje in prodajalec zato ceno, ki se je dejansko plačevala ali se plačuje, prilagodi v korist kupca, pri čemer so izpolnjeni pogoji iz odstavkov 2 in 3 člena 145 Uredbe Komisije (EGS) št. 2454/93 (17), se znesek protidampinške dajatve, določen v odstavku 2, zmanjša za odstotek, ki ustreza porazdelitvi prilagoditve cene, ki se je dejansko plačevala ali se plačuje.

4.   Uporaba individualne stopnje dajatve, določene za družbe, navedene v odstavku 2, je pogojena s predložitvijo veljavnega trgovinskega računa carinskim organom držav članic, ki je v skladu z zahtevami iz Priloge II. Če tak račun ni predložen, se uporablja stopnja dajatve, ki velja za „vse druge družbe“.

5.   Če ni določeno drugače, se uporabljajo relevantne veljavne določbe o carinskih dajatvah.

Člen 2

1.   Dokončna protidampinška dajatev, ki velja za „vse druge družbe“, kot so določene v odstavku 2 člena 1, se razširi na uvoz monoalkilnih estrov maščobnih kislin in/ali parafinskega plinskega olja, pridobljenih s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, splošno znanih kot „biodizel“, v čisti obliki ali mešanici, ki vsebuje več kot 20 mas. % monoalkilnih estrov maščobnih kislin in/ali parafinskega plinskega olja, pridobljenih s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, ki so poslani iz Kanade, v Unijo ne glede na to, ali so deklarirani s poreklom iz Kanade ali ne, in se trenutno uvrščajo pod oznake KN ex 1516 20 98 (oznaka TARIC 1516209821), ex 1518 00 91 (oznaka TARIC 1518009121), ex 1518 00 99 (oznaka TARIC 1518009921), ex 2710 19 43 (oznaka TARIC 2710194321), ex 2710 19 46 (oznaka TARIC 2710194621), ex 2710 19 47 (oznaka TARIC 2710194721), ex 2710 20 11 (oznaka TARIC 2710201121), ex 2710 20 15 (oznaka TARIC 2710201521), ex 2710 20 17 (oznaka TARIC 2710201721), ex 3824 90 92 (oznaka TARIC 3824909210), ex 3826 00 10 (oznaka TARIC 3826001020, 3826001030, 3826001040, 3826001089) in ex 3826 00 90 (oznaka TARIC 3826009011), razen za izdelke, ki jih proizvajata naslednji družbi:

| Država | Družba | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- |
| Kanada | BIOX Corporation, Oakville, Ontario, Kanada | B107 |
| Kanada | Rothsay Biodiesel, Guelph, Ontario, Kanada | B108 |

Država

Družba

Dodatna oznaka TARIC

Kanada

BIOX Corporation, Oakville, Ontario, Kanada

B107

Kanada

Rothsay Biodiesel, Guelph, Ontario, Kanada

B108

Dajatev, ki se bo razširila, je dajatev, uvedena za „vse druge družbe“ iz odstavka 2 člena 1, to je dokončna protidampinška dajatev v višini 172,2 EUR na neto tono.

Protidampinška dajatev na mešanice se uporablja glede na masni delež skupne vsebnosti monoalkilnih estrov maščobnih kislin in parafinskega plinskega olja, pridobljenih s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora (vsebnost biodizla), v mešanici.

2.   Če se blago še pred vstopom v prosti promet poškoduje in prodajalec zato ceno, ki se je dejansko plačevala ali se plačuje, prilagodi v korist kupca, pri čemer so izpolnjeni pogoji iz odstavkov 2 in 3 člena 145 Uredbe (EGS) št. 2454/93, se znesek protidampinške dajatve, določen v odstavku 2 člena 1, zmanjša za odstotek, ki ustreza porazdelitvi prilagoditve cene, ki se je dejansko plačevala ali se plačuje.

3.   Uporaba izvzetij, odobrenih družbama, navedenima v odstavku 1, je pogojena s predložitvijo veljavne trgovinskega računa carinskim organom držav članic, ki je v skladu z zahtevami iz Priloge II. Če tak račun ni predložen, se uporablja stopnja dajatve, uvedena z odstavkom 1 člena 1, ki velja za „vse druge družbe“.

4.   Če ni določeno drugače, se uporabljajo relevantne veljavne določbe o carinskih dajatvah.

Člen 3

1.   Dokončna protidampinška dajatev, kot je določena v odstavku 2 člena 1, se razširi na uvoz monoalkilnih estrov maščobnih kislin in/ali parafinskega plinskega olja, pridobljenih s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, splošno znanih kot „biodizel“, v mešanici, ki vsebuje več kot 20 mas. % monoalkilnih estrov maščobnih kislin in/ali parafinskega plinskega olja, pridobljenih s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, s poreklom iz ZDA, ki se trenutno uvrščajo pod oznake KN ex 1516 20 98 (oznaka TARIC 1516209830), ex 1518 00 91 (oznaka TARIC 1518009130), ex 1518 00 99 (oznaka TARIC 1518009930), ex 2710 19 43 (oznaka TARIC 2710194330), ex 2710 19 46 (oznaka TARIC 2710194630), ex 2710 19 47 (oznaka TARIC 2710194730), ex 2710 20 11 (oznaka TARIC 2710201130), ex 2710 20 15 (oznaka TARIC 2710201530), ex 2710 20 17 (oznaka TARIC 2710201730), ex 3824 90 92 (oznaka TARIC 3824909220), ex 3826 00 90 (oznaka TARIC 3826009030).

Protidampinška dajatev na mešanice se uporablja glede na masni delež skupne vsebnosti monoalkilnih estrov maščobnih kislin in parafinskega plinskega olja, pridobljenih s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora (vsebnost biodizla), v mešanici.

2.   Če se blago še pred vstopom v prosti promet poškoduje in prodajalec zato ceno, ki se je dejansko plačevala ali se plačuje, prilagodi v korist kupca, pri čemer so izpolnjeni pogoji iz odstavkov 2 in 3 člena 145 Uredbe (EGS) št. 2454/93, se znesek protidampinške dajatve, določen v odstavku 2 člena 1, zmanjša za odstotek, ki ustreza porazdelitvi prilagoditve cene, ki se je dejansko plačevala ali se plačuje.

3.   Uporaba individualne stopnje dajatve, določene za družbe, navedene v odstavku 2 člena 1, je pogojena s predložitvijo veljavnega trgovinskega računa carinskim organom držav članic, ki je v skladu z zahtevami iz Priloge III. Če tak račun ni predložen, se uporablja stopnja dajatve, ki velja za „vse druge družbe“.

4.   Če ni določeno drugače, se uporabljajo relevantne veljavne določbe o carinskih dajatvah.

Člen 4

1.   Zahtevki za izvzetje od dajatve, razširjene s členoma 2(1) in 3(1), se predložijo v pisni obliki v enem od uradnih jezikov Evropske unije, podpisati pa jih mora oseba, pooblaščena za zastopanje subjekta, ki je zaprosil za izvzetje. Zahtevek je treba poslati na naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate H |
| Rue de la loi 170, CHAR 04/034 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| E-naslov: TRADE-TDI-INFORMATION@ec.europa.eu |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate H

Rue de la loi 170, CHAR 04/034

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-naslov: TRADE-TDI-INFORMATION@ec.europa.eu

2.   V skladu s členom 13(4) Uredbe (ES) št. 1225/2009 lahko Komisija, po posvetovanju s svetovalnim odborom, s sklepom odobri izvzetje od dajatve, razširjene s členoma 2(1) in 3(1), za uvoz iz družb, ki se ne izogibajo protidampinškim ukrepom, uvedenim z Uredbo (ES) št. 599/2009.

Člen 5

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v državah članicah v skladu s Pogodbama.

V Bruslju, 14. septembra 2015

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 51.

1

(2)  Uredba Sveta (ES) št. 599/2009 z dne 7. julija 2009 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz biodizla s poreklom iz Združenih držav Amerike (UL L 179, 10.7.2009, str. 26).

2

(3)  Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 444/2011 z dne 5. maja 2011 o razširitvi dokončne protidampinške dajatve, uvedene z Uredbo (ES) št. 599/2009 za uvoz biodizla s poreklom iz Združenih držav Amerike, na uvoz biodizla, poslanega iz Kanade, ne glede na to, ali je deklariran s poreklom iz Kanade ali ne, in o razširitvi dokončne protidampinške dajatve, uvedene z Uredbo (ES) št. 599/2009 na uvoz biodizla v mešanici z vsebnostjo 20 mas. % ali manj biodizla s poreklom iz Združenih držav Amerike, in o zaključku preiskave v zvezi z uvozom, poslanim iz Singapurja (UL L 122, 11.5.2011, str. 12).

3

(4)  Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 1194/2013 z dne 19. novembra 2013 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz biodizla s poreklom iz Argentine in Indonezije (UL L 315, 26.11.2013, str. 2).

4

(5)  Obvestilo o bližnjem izteku nekaterih protidampinških ukrepov (UL C 289, 4.10.2013, str. 12).

5

(6)  Obvestilo o začetku pregleda zaradi izteka protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz biodizla s poreklom iz Združenih držav Amerike (UL C 217, 10.7.2014, str. 14).

6

(7)  Mehika – dokončni protidampinški ukrepi za govedino in riž, WT/DS 295/AB/R, 29. november 2005.

7

(8)  V skladu z zakonodajo ZDA, in sicer z oddelkom 45K(c)(3) Zakonika ZDA 26, izraz „biomasa“ pomeni vsako organsko snov, ki ni (A) nafta in zemeljski plin (ali kakršen koli izdelek iz nafte ali zemeljskega plina) in (B) premog (vključno z lignitom) ali kakršen koli izdelek iz premoga.

8

(9)  Uredba Komisije (ES) št. 194/2009 z dne 11. marca 2009 o uvedbi začasne izravnalne dajatve na uvoz biodizla s poreklom iz Združenih držav Amerike, UL L 67, 12.3.2009, str. 50, uvodna izjava 20.

9

(10)  Zaradi tipkarske napake je bil v dokumentu o razkritju naveden nepravilni znesek v višini 884 EUR.

10

(11)  Glej na primer: http://biodiesel.org/news/news-display/2014/05/14/biodiesel-producers-hit-hard-by-policy-uncertainty, dostop 6. julija 2015.

11

(12)  Gibraltar ni del carinske unije in uvoz izdelkov v Gibraltar se ne šteje za sprostitev izdelka v prosti promet v Uniji.

12

(13)  Potrošnja biodizla v Kanadi naj bi leta 2015 znašala nekaj več kot 300 000 ton. Glej na primer: http://gain.fas.usda.gov/Recent%20GAIN%20Publications/Biofuels%20Annual_Ottawa_Canada_11-24-2014.pdf, dostop 6. julija 2015.

13

(14)  Uredba (ES) št. 599/2009, uvodne izjave 181–183.

14

(15)  Izvedbena uredba (EU) št. 1194/2013, uvodne izjave 202–208.

15

(16)  Uredba Komisije (ES) št. 193/2009 z dne 11. marca 2009 o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz biodizla s poreklom iz Združenih držav Amerike (UL L 67, 12.3.2009, str. 22).

16

(17)  Uredba Komisije (EGS) št. 2454/93 z dne 2. julija 1993 o določbah za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 o carinskem zakoniku Skupnosti (UL L 253, 11.10.1993, str. 1).

17

---

PRILOGA I

| Ime družbe | Mesto | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- |
| American Made Fuels, Inc. | Canton | A940 |
| AG Processing Inc. | Omaha | A942 |
| Alabama Clean Fuels Coalition Inc. | Birmingham | A940 |
| Arkansas SoyEnergy Group | DeWitt | A940 |
| Arlington Energy, LLC | Mansfield | A940 |
| Athens Biodiesel, LLC | Athens | A940 |
| Beacon Energy | Cleburne | A940 |
| Biodiesel of Texas, Inc. | Denton | A940 |
| BioDiesel One Ltd | Southington | A940 |
| Buffalo Biodiesel, Inc | Tonawanda | A940 |
| BullDog BioDiesel | Ellenwood | A940 |
| Carbon Neutral Solutions, LLC | Mauldin | A940 |
| Central Iowa Energy, LLC | Newton | A940 |
| Chesapeake Custom Chemical Corp. | Ridgeway | A940 |
| Community Fuels | Stockton | A940 |
| Delta BioFuels, Inc. | Natchez | A940 |
| Diamond Biofuels | Mazon | A940 |
| Direct Fuels | Euless | A940 |
| Eagle Creek Fuel Services, LLC | Baltimore | A940 |
| Earl Fisher Bio Fuels | Chester | A940 |
| East Fork Biodiesel, LLC | Algona | A940 |
| ECO Solutions, LLC | Chatsworth | A940 |
| Ecogy Biofuels, LLC | Tulsa | A940 |
| ED & F Man Biofuels Inc. | New Orleans | A940 |
| Freedom Biofuels, Inc. | Madison | A940 |
| Fuel & Lube, LLC | Richmond | A940 |
| Fuel Bio | Elizabeth | A940 |
| FUMPA Bio Fuels | Redwood Falls | A940 |
| Galveston Bay Biodiesel, LP (BioSelect Fuels) | Houston | A940 |
| Geo Green Fuels, LLC | Houston | A940 |
| Georgia Biofuels Corp. | Loganville | A940 |
| Green River Biodiesel, Inc. | Moundville | A940 |
| Griffin Industries, Inc. | Cold Spring | A940 |
| High Plains Bioenergy | Guymon | A940 |
| Huish Detergents, Inc. | Salt Lake City | A940 |
| Incobrasa Industries, Ltd. | Gilman | A940 |
| Independence Renewable Energy Corp. | Perdue Hill | A940 |
| Indiana Flex Fuels | LaPorte | A940 |
| Innovation Fuels, Inc. | Newark | A940 |
| Iowa Renewable Energy, LLC | Washington | A940 |
| Johann Haltermann Ltd. | Houston | A940 |
| Lake Erie Biofuels, LLC | Erie | A940 |
| Leland Organic Corporation | Leland | A940 |
| Louis Dreyfus Agricultural Industries, LLC | Wilton | A940 |
| Louis Dreyfus Claypool Holdings LLC | Claypool | A940 |
| Memphis Biofuels, LLC | Memphis | A942 |
| Middle Georgia Biofuels | East Dublin | A940 |
| Middletown Biofuels, LLC | Blairsville | A940 |
| Musket Corporation | Oklahoma City | A940 |
| New Fuel Company | Dallas | A940 |
| North Mississippi Biodiesel | New Albany | A940 |
| Northern Biodiesel, Inc. | Ontario | A940 |
| Northwest Missouri Biofuels, LLC | St. Joseph | A940 |
| Nova Biofuels Clinton County, LLC | Clinton | A940 |
| Nova Biosource | Senaca | A940 |
| Organic Fuels, Ltd | Houston | A940 |
| Owensboro Grain Company LLC | Owensboro | A940 |
| Paseo Cargill Energy, LLC | Kansas City | A940 |
| Peach State Labs, Inc. | Rome | A940 |
| Perihelion Global, Inc. | Opp | A940 |
| Philadelphia Fry-O-Diesel Inc. | Philadelphia | A940 |
| Pinnacle Biofuels, Inc. | Crossett | A940 |
| PK Biodiesel | Woodstock | A940 |
| Pleasant Valley Biofuels, LLC | American Falls | A940 |
| RBF Port Neches LLC | Houston | A940 |
| Red Birch Energy, Inc. | Bassett | A940 |
| Red River Biodiesel Ltd. | New Boston | A940 |
| REG Ralston, LLC | Ralston | A940 |
| Renewable Energy Products, LLC | Santa Fe Springs | A940 |
| Riksch BioFuels LLC | Crawfordsville | A940 |
| Safe Renewable Corp. | Conroe | A940 |
| Sanimax Energy Inc. | DeForest | A940 |
| Scott Petroleum | Itta Bena | A942 |
| Seminole Biodiesel | Bainbridge | A940 |
| Soy Solutions | Milford | A940 |
| SoyMor Biodiesel, LLC | Albert Lea | A940 |
| Sunshine BioFuels, LLC | Camilla | A940 |
| TPA Inc. | Warren | A940 |
| Trafigura AG | Stamford | A940 |
| U.S. Biofuels, Inc. | Rome | A940 |
| United Oil Company | Pittsbourgh | A940 |
| Valco Bioenergy | Harlingen | A940 |
| Vanguard Synfuels, LLC | Saj | A940 |
| Vinmar Overseas, Ltd | Houston | A938 |
| Vitol Inc. | Houston | A940 |
| Walsh Bio Diesel, LLC | Mauston | A940 |
| Western Dubque Biodiesel, LLC | Farley | A940 |
| Western Iowa Energy, LLC | Wall Lake | A940 |
| Western Petroleum Company | Eden Prairie | A940 |

Ime družbe

Mesto

Dodatna oznaka TARIC

American Made Fuels, Inc.

Canton

A940

AG Processing Inc.

Omaha

A942

Alabama Clean Fuels Coalition Inc.

Birmingham

A940

Arkansas SoyEnergy Group

DeWitt

A940

Arlington Energy, LLC

Mansfield

A940

Athens Biodiesel, LLC

Athens

A940

Beacon Energy

Cleburne

A940

Biodiesel of Texas, Inc.

Denton

A940

BioDiesel One Ltd

Southington

A940

Buffalo Biodiesel, Inc

Tonawanda

A940

BullDog BioDiesel

Ellenwood

A940

Carbon Neutral Solutions, LLC

Mauldin

A940

Central Iowa Energy, LLC

Newton

A940

Chesapeake Custom Chemical Corp.

Ridgeway

A940

Community Fuels

Stockton

A940

Delta BioFuels, Inc.

Natchez

A940

Diamond Biofuels

Mazon

A940

Direct Fuels

Euless

A940

Eagle Creek Fuel Services, LLC

Baltimore

A940

Earl Fisher Bio Fuels

Chester

A940

East Fork Biodiesel, LLC

Algona

A940

ECO Solutions, LLC

Chatsworth

A940

Ecogy Biofuels, LLC

Tulsa

A940

ED & F Man Biofuels Inc.

New Orleans

A940

Freedom Biofuels, Inc.

Madison

A940

Fuel & Lube, LLC

Richmond

A940

Fuel Bio

Elizabeth

A940

FUMPA Bio Fuels

Redwood Falls

A940

Galveston Bay Biodiesel, LP (BioSelect Fuels)

Houston

A940

Geo Green Fuels, LLC

Houston

A940

Georgia Biofuels Corp.

Loganville

A940

Green River Biodiesel, Inc.

Moundville

A940

Griffin Industries, Inc.

Cold Spring

A940

High Plains Bioenergy

Guymon

A940

Huish Detergents, Inc.

Salt Lake City

A940

Incobrasa Industries, Ltd.

Gilman

A940

Independence Renewable Energy Corp.

Perdue Hill

A940

Indiana Flex Fuels

LaPorte

A940

Innovation Fuels, Inc.

Newark

A940

Iowa Renewable Energy, LLC

Washington

A940

Johann Haltermann Ltd.

Houston

A940

Lake Erie Biofuels, LLC

Erie

A940

Leland Organic Corporation

Leland

A940

Louis Dreyfus Agricultural Industries, LLC

Wilton

A940

Louis Dreyfus Claypool Holdings LLC

Claypool

A940

Memphis Biofuels, LLC

Memphis

A942

Middle Georgia Biofuels

East Dublin

A940

Middletown Biofuels, LLC

Blairsville

A940

Musket Corporation

Oklahoma City

A940

New Fuel Company

Dallas

A940

North Mississippi Biodiesel

New Albany

A940

Northern Biodiesel, Inc.

Ontario

A940

Northwest Missouri Biofuels, LLC

St. Joseph

A940

Nova Biofuels Clinton County, LLC

Clinton

A940

Nova Biosource

Senaca

A940

Organic Fuels, Ltd

Houston

A940

Owensboro Grain Company LLC

Owensboro

A940

Paseo Cargill Energy, LLC

Kansas City

A940

Peach State Labs, Inc.

Rome

A940

Perihelion Global, Inc.

Opp

A940

Philadelphia Fry-O-Diesel Inc.

Philadelphia

A940

Pinnacle Biofuels, Inc.

Crossett

A940

PK Biodiesel

Woodstock

A940

Pleasant Valley Biofuels, LLC

American Falls

A940

RBF Port Neches LLC

Houston

A940

Red Birch Energy, Inc.

Bassett

A940

Red River Biodiesel Ltd.

New Boston

A940

REG Ralston, LLC

Ralston

A940

Renewable Energy Products, LLC

Santa Fe Springs

A940

Riksch BioFuels LLC

Crawfordsville

A940

Safe Renewable Corp.

Conroe

A940

Sanimax Energy Inc.

DeForest

A940

Scott Petroleum

Itta Bena

A942

Seminole Biodiesel

Bainbridge

A940

Soy Solutions

Milford

A940

SoyMor Biodiesel, LLC

Albert Lea

A940

Sunshine BioFuels, LLC

Camilla

A940

TPA Inc.

Warren

A940

Trafigura AG

Stamford

A940

U.S. Biofuels, Inc.

Rome

A940

United Oil Company

Pittsbourgh

A940

Valco Bioenergy

Harlingen

A940

Vanguard Synfuels, LLC

Saj

A940

Vinmar Overseas, Ltd

Houston

A938

Vitol Inc.

Houston

A940

Walsh Bio Diesel, LLC

Mauston

A940

Western Dubque Biodiesel, LLC

Farley

A940

Western Iowa Energy, LLC

Wall Lake

A940

Western Petroleum Company

Eden Prairie

A940

---

PRILOGA II

Izjava, ki jo podpiše pooblaščena oseba subjekta, ki je izdal trgovinski račun, mora biti na veljavnem trgovinskem računu iz členov 1(4) in 2(3) v naslednji obliki:

| — | ime in položaj pooblaščene osebe subjekta, ki je izdal trgovinski račun, |
| --- | --- |

—

ime in položaj pooblaščene osebe subjekta, ki je izdal trgovinski račun,

| — | naslednja izjava:

  „Podpisani potrjujem, da je (količina) monoalkilnih estrov maščobnih kislin in/ali parafinskega plinskega olja, pridobljenih s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, splošno znanih kot ‚biodizel‘, v čisti obliki ali mešanici, ki vsebuje več kot 20 mas. % monoalkilnih estrov maščobnih kislin in/ali parafinskega plinskega olja, pridobljenih s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, prodanih za izvoz v Evropsko unijo, ki jih zajema ta trgovinski račun, proizvedla družba [ime in naslov družbe] [dodatna oznaka TARIC] v [zadevne države]. Izjavljam, da so informacije na tem računu popolne in točne.“ |
| --- | --- |

—

naslednja izjava:

„Podpisani potrjujem, da je (količina) monoalkilnih estrov maščobnih kislin in/ali parafinskega plinskega olja, pridobljenih s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, splošno znanih kot ‚biodizel‘, v čisti obliki ali mešanici, ki vsebuje več kot 20 mas. % monoalkilnih estrov maščobnih kislin in/ali parafinskega plinskega olja, pridobljenih s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, prodanih za izvoz v Evropsko unijo, ki jih zajema ta trgovinski račun, proizvedla družba [ime in naslov družbe] [dodatna oznaka TARIC] v [zadevne države]. Izjavljam, da so informacije na tem računu popolne in točne.“

---

PRILOGA III

Izjava, ki jo podpiše pooblaščena oseba subjekta, ki je izdal trgovinski račun, mora biti na veljavnem trgovinskem računu iz člena 3(3) v naslednji obliki:

| — | ime in položaj pooblaščene osebe subjekta, ki je izdal trgovinski račun, |
| --- | --- |

—

ime in položaj pooblaščene osebe subjekta, ki je izdal trgovinski račun,

| — | naslednja izjava:

  „Podpisani potrjujem, da je (količina) monoalkilnih estrov maščobnih kislin in/ali parafinskega plinskega olja, pridobljenih s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, splošno znanih kot ‚biodizel‘, v čisti obliki ali mešanici, ki vsebuje 20 mas. % ali manj monoalkilnih estrov maščobnih kislin in/ali parafinskega plinskega olja, pridobljenih s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, prodanih za izvoz v Evropsko unijo, ki jih zajema ta trgovinski račun, proizvedla družba [ime in naslov družbe] [dodatna oznaka TARIC] v Združenih državah Amerike. Izjavljam, da so informacije na tem računu popolne in točne.“ |
| --- | --- |

—

naslednja izjava:

„Podpisani potrjujem, da je (količina) monoalkilnih estrov maščobnih kislin in/ali parafinskega plinskega olja, pridobljenih s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, splošno znanih kot ‚biodizel‘, v čisti obliki ali mešanici, ki vsebuje 20 mas. % ali manj monoalkilnih estrov maščobnih kislin in/ali parafinskega plinskega olja, pridobljenih s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, prodanih za izvoz v Evropsko unijo, ki jih zajema ta trgovinski račun, proizvedla družba [ime in naslov družbe] [dodatna oznaka TARIC] v Združenih državah Amerike. Izjavljam, da so informacije na tem računu popolne in točne.“

---

| 15.9.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 239/99 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 239/99

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/1519

z dne 14. septembra 2015

o uvedbi dokončnih izravnalnih dajatev na uvoz biodizla s poreklom iz Združenih držav Amerike po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 18 Uredbe Sveta (ES) št. 597/2009

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 597/2009 z dne 11. junija 2009 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti člena 18(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

1.1   Veljavni ukrepi

| (1) | Z Uredbo (ES) št. 598/2009 (2) je Svet uvedel dokončno izravnalno dajatev v višini od 211,20 EUR do 237 EUR na neto tono na uvoz monoalkilnih estrov maščobnih kislin in/ali parafinskega plinskega olja, pridobljenih s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, splošno znanih kot „biodizel“, v čisti obliki ali mešanici, ki vsebuje več kot 20 mas. % monoalkilnih estrov maščobnih kislin in/ali parafinskega plinskega olja, pridobljenih s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, ki so se takrat uvrščali pod oznake KN ex 1516 20 98 (oznaka TARIC 1516209820), ex 1518 00 91 (oznaka TARIC 1518009120), ex 1518 00 99 (oznaka TARIC 1518009920), ex 2710 19 41 (oznaka TARIC 2710194120), 3824 90 91, ex 3824 90 97 (oznaka TARIC 3824909787), s poreklom iz Združenih držav Amerike („ZDA“ ali „zadevna država“). Za izravnalno dajatev, uvedeno s to uredbo, se v nadaljnjem besedilu uporablja izraz „obstoječi ukrepi“. |
| --- | --- |

(1)

Z Uredbo (ES) št. 598/2009 (2) je Svet uvedel dokončno izravnalno dajatev v višini od 211,20 EUR do 237 EUR na neto tono na uvoz monoalkilnih estrov maščobnih kislin in/ali parafinskega plinskega olja, pridobljenih s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, splošno znanih kot „biodizel“, v čisti obliki ali mešanici, ki vsebuje več kot 20 mas. % monoalkilnih estrov maščobnih kislin in/ali parafinskega plinskega olja, pridobljenih s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, ki so se takrat uvrščali pod oznake KN ex 1516 20 98 (oznaka TARIC 1516209820), ex 1518 00 91 (oznaka TARIC 1518009120), ex 1518 00 99 (oznaka TARIC 1518009920), ex 2710 19 41 (oznaka TARIC 2710194120), 3824 90 91, ex 3824 90 97 (oznaka TARIC 3824909787), s poreklom iz Združenih držav Amerike („ZDA“ ali „zadevna država“). Za izravnalno dajatev, uvedeno s to uredbo, se v nadaljnjem besedilu uporablja izraz „obstoječi ukrepi“.

| (2) | Z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) št. 443/2011 (3) je Svet po preiskavi proti izogibanju razširil dokončne izravnalne dajatve, uvedene z Uredbo (ES) št. 598/2009, na uvoz biodizla, poslanega iz Kanade, v Unijo ne glede na to, ali je deklariran s poreklom iz Kanade ali ne, razen za izdelke, ki jih proizvajata družbi BIOX Corporation, Oakville, in Rothsay Biodiesel, Guelph, Ontario, Kanada. Z isto uredbo je Svet tudi razširil dokončno izravnalno dajatev, ki je bila uvedena z Uredbo (ES) št. 598/2009, na uvoz biodizla v mešanici z vsebnostjo 20 mas. % ali manj monoalkilnih estrov maščobnih kislin in/ali parafinskega plinskega olja, pridobljenih s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, s poreklom iz Združenih držav Amerike. |
| --- | --- |

(2)

Z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) št. 443/2011 (3) je Svet po preiskavi proti izogibanju razširil dokončne izravnalne dajatve, uvedene z Uredbo (ES) št. 598/2009, na uvoz biodizla, poslanega iz Kanade, v Unijo ne glede na to, ali je deklariran s poreklom iz Kanade ali ne, razen za izdelke, ki jih proizvajata družbi BIOX Corporation, Oakville, in Rothsay Biodiesel, Guelph, Ontario, Kanada. Z isto uredbo je Svet tudi razširil dokončno izravnalno dajatev, ki je bila uvedena z Uredbo (ES) št. 598/2009, na uvoz biodizla v mešanici z vsebnostjo 20 mas. % ali manj monoalkilnih estrov maščobnih kislin in/ali parafinskega plinskega olja, pridobljenih s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, s poreklom iz Združenih držav Amerike.

1.2   Ukrepi, ki veljajo za druge tretje države

| (3) | Zunaj področja uporabe tega postopka protidampinški ukrepi za biodizel trenutno veljajo za izvoz iz Argentine in Indonezije (4). |
| --- | --- |

(3)

Zunaj področja uporabe tega postopka protidampinški ukrepi za biodizel trenutno veljajo za izvoz iz Argentine in Indonezije (4).

1.3   Zahtevek za pregled

| (4) | Po objavi obvestila o bližnjem izteku (5) veljavnih izravnalnih ukrepov za uvoz biodizla s poreklom iz Združenih držav Amerike je Evropska komisija („Komisija“) prejela zahtevek za pregled v skladu s členom 18 osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(4)

Po objavi obvestila o bližnjem izteku (5) veljavnih izravnalnih ukrepov za uvoz biodizla s poreklom iz Združenih držav Amerike je Evropska komisija („Komisija“) prejela zahtevek za pregled v skladu s členom 18 osnovne uredbe.

| (5) | Zahtevek je 9. aprila 2014 vložil Evropski odbor za biodizel („vložnik“) v imenu proizvajalcev Unije, ki predstavljajo več kot 25 % celotne proizvodnje biodizla v Uniji. Zahtevek je temeljil na izhodišču, da bi iztek veljavnosti ukrepov verjetno povzročil ponovitev subvencioniranja in škode industriji Unije. |
| --- | --- |

(5)

Zahtevek je 9. aprila 2014 vložil Evropski odbor za biodizel („vložnik“) v imenu proizvajalcev Unije, ki predstavljajo več kot 25 % celotne proizvodnje biodizla v Uniji. Zahtevek je temeljil na izhodišču, da bi iztek veljavnosti ukrepov verjetno povzročil ponovitev subvencioniranja in škode industriji Unije.

1.4   Začetek pregleda zaradi izteka ukrepa

| (6) | Komisija je po posvetovanju z odborom, ustanovljenim v skladu s členom 15(1) Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 (6), ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi za utemeljitev začetka pregleda zaradi izteka ukrepa, in je 10. julija 2014 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije („obvestilo o začetku“) (7), objavila začetek pregleda zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 18 osnovne uredbe. Istega dne je Komisija začela pregled zaradi izteka protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz biodizla s poreklom iz ZDA (8). To je vzporeden, a ločen postopek, ki ga obravnava ločena uredba. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je po posvetovanju z odborom, ustanovljenim v skladu s členom 15(1) Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 (6), ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi za utemeljitev začetka pregleda zaradi izteka ukrepa, in je 10. julija 2014 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije („obvestilo o začetku“) (7), objavila začetek pregleda zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 18 osnovne uredbe. Istega dne je Komisija začela pregled zaradi izteka protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz biodizla s poreklom iz ZDA (8). To je vzporeden, a ločen postopek, ki ga obravnava ločena uredba.

| (7) | Komisija je pred začetkom pregleda zaradi izteka ukrepa in v skladu s členom 22(1) in členom 10(7) osnovne uredbe uradno obvestila vlado Združenih držav Amerike („vlada ZDA“), da je prejela ustrezno dokumentiran zahtevek za pregled, in jo povabila k posvetovanju, da se razjasni položaj glede vsebine zahtevka za pregled in doseže sporazumna rešitev. Vlada ZDA je sprejela povabilo na posvetovanje, ki je potekalo 3. julija 2014. Na posvetovanju ni bila dosežena sporazumna rešitev. Vendar so se ustrezno upoštevale pripombe, ki so jih predložili vladni organi ZDA. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je pred začetkom pregleda zaradi izteka ukrepa in v skladu s členom 22(1) in členom 10(7) osnovne uredbe uradno obvestila vlado Združenih držav Amerike („vlada ZDA“), da je prejela ustrezno dokumentiran zahtevek za pregled, in jo povabila k posvetovanju, da se razjasni položaj glede vsebine zahtevka za pregled in doseže sporazumna rešitev. Vlada ZDA je sprejela povabilo na posvetovanje, ki je potekalo 3. julija 2014. Na posvetovanju ni bila dosežena sporazumna rešitev. Vendar so se ustrezno upoštevale pripombe, ki so jih predložili vladni organi ZDA.

1.5   Obdobje preiskave v zvezi s pregledom in obravnavano obdobje

| (8) | Preiskava verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve subvencioniranja je zajemala obdobje od 1. julija 2013 do 30. junija 2014 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom“ ali „OPP“). Proučila so se gibanja, pomembna za oceno verjetnosti ponovitve škode, v obdobju od 1. januarja 2011 do 30. junija 2014 („obravnavano obdobje“). |
| --- | --- |

(8)

Preiskava verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve subvencioniranja je zajemala obdobje od 1. julija 2013 do 30. junija 2014 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom“ ali „OPP“). Proučila so se gibanja, pomembna za oceno verjetnosti ponovitve škode, v obdobju od 1. januarja 2011 do 30. junija 2014 („obravnavano obdobje“).

1.6   Zainteresirane strani

| (9) | Komisija je v obvestilu o začetku pozvala zainteresirane strani, naj se ji javijo, če želijo sodelovati v preiskavi. Poleg tega je o začetku preiskave posebej obvestila vložnika, druge znane proizvajalce Unije, znane proizvajalce izvoznike v ZDA in organe ZDA, znane uvoznike, dobavitelje in uporabnike, trgovce ter združenja, za katera je znano, da jih to zadeva, in jih povabila k sodelovanju. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je v obvestilu o začetku pozvala zainteresirane strani, naj se ji javijo, če želijo sodelovati v preiskavi. Poleg tega je o začetku preiskave posebej obvestila vložnika, druge znane proizvajalce Unije, znane proizvajalce izvoznike v ZDA in organe ZDA, znane uvoznike, dobavitelje in uporabnike, trgovce ter združenja, za katera je znano, da jih to zadeva, in jih povabila k sodelovanju.

| (10) | Zainteresirane strani so imele možnost, da predložijo pripombe o začetku preiskave in zahtevajo zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih. |
| --- | --- |

(10)

Zainteresirane strani so imele možnost, da predložijo pripombe o začetku preiskave in zahtevajo zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih.

1.7   Vzorčenje

| (11) | Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da bo morda izbrala vzorec zainteresiranih strani v skladu s členom 27 osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da bo morda izbrala vzorec zainteresiranih strani v skladu s členom 27 osnovne uredbe.

(a)   Vzorčenje proizvajalcev Unije

| (12) | Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da je začasno izbrala vzorec proizvajalcev Unije. Komisija je vzorec izbrala na podlagi največjega reprezentativnega obsega proizvodnje in prodaje, pri čemer je zagotovila geografsko porazdelitev. Ta začasni vzorec je sestavljalo sedem proizvajalcev Unije iz sedmih različnih držav članic, ki so predstavljali skoraj 30 % proizvodnje biodizla v Uniji. Komisija je zainteresirane strani pozvala, naj predložijo pripombe glede začasnega vzorca. |
| --- | --- |

(12)

Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da je začasno izbrala vzorec proizvajalcev Unije. Komisija je vzorec izbrala na podlagi največjega reprezentativnega obsega proizvodnje in prodaje, pri čemer je zagotovila geografsko porazdelitev. Ta začasni vzorec je sestavljalo sedem proizvajalcev Unije iz sedmih različnih držav članic, ki so predstavljali skoraj 30 % proizvodnje biodizla v Uniji. Komisija je zainteresirane strani pozvala, naj predložijo pripombe glede začasnega vzorca.

| (13) | Ena družba iz Italije je zahtevala, da se jo vključi v vzorec. Vendar je navedena družba svoje dejavnosti začela izvajati šele ob koncu leta 2013, ko je kupila obrat za proizvodnjo biodizla od drugega italijanskega proizvajalca biodizla, ki je bil vključen v začasni vzorec. Ker ni bilo preteklih podatkov, potrebnih za ocenjevanje zadevnih gibanj v obravnavanem obdobju, in ker je bila v začasni vzorec že vključena druga italijanska družba, je bila sprejeta odločitev, da se ta družba ne vključi v vzorec. |
| --- | --- |

(13)

Ena družba iz Italije je zahtevala, da se jo vključi v vzorec. Vendar je navedena družba svoje dejavnosti začela izvajati šele ob koncu leta 2013, ko je kupila obrat za proizvodnjo biodizla od drugega italijanskega proizvajalca biodizla, ki je bil vključen v začasni vzorec. Ker ni bilo preteklih podatkov, potrebnih za ocenjevanje zadevnih gibanj v obravnavanem obdobju, in ker je bila v začasni vzorec že vključena druga italijanska družba, je bila sprejeta odločitev, da se ta družba ne vključi v vzorec.

| (14) | Nacionalni odbor za biodizel ZDA (NBB – National Biodiesel Board) je predložil pripombo, da se začasno izbrani vzorec razlikuje od izbranega vzorca iz prejšnjih preiskav v zvezi z biodizlom, in se skliceval zlasti na dve družbi z velikim obsegom proizvodnje in prodaje, ki nista bili vključeni v začasni vzorec. Vendar sta bili družbi, ki ju je navedel nacionalni odbor za biodizel, povezani z drugo družbo z večjim obsegom prodaje, ki je že bila vključena v vzorec, ali pa sta imeli manjši obseg prodaje kot začasno izbrana družba iz iste države članice. Zato vključitev katere koli izmed navedenih družb ne bi spremenila reprezentativnosti začasno izbranega vzorca. Začasno izbrani vzorec se je zato potrdil kot reprezentativni vzorec industrije Unije. |
| --- | --- |

(14)

Nacionalni odbor za biodizel ZDA (NBB – National Biodiesel Board) je predložil pripombo, da se začasno izbrani vzorec razlikuje od izbranega vzorca iz prejšnjih preiskav v zvezi z biodizlom, in se skliceval zlasti na dve družbi z velikim obsegom proizvodnje in prodaje, ki nista bili vključeni v začasni vzorec. Vendar sta bili družbi, ki ju je navedel nacionalni odbor za biodizel, povezani z drugo družbo z večjim obsegom prodaje, ki je že bila vključena v vzorec, ali pa sta imeli manjši obseg prodaje kot začasno izbrana družba iz iste države članice. Zato vključitev katere koli izmed navedenih družb ne bi spremenila reprezentativnosti začasno izbranega vzorca. Začasno izbrani vzorec se je zato potrdil kot reprezentativni vzorec industrije Unije.

| (15) | Po končnem razkritju je vlada ZDA trdila, da vzorca, ki predstavlja 30 % industrije, ni mogoče šteti kot reprezentativnega za industrijo biodizla Unije kot celote in da bi bilo treba mikroekonomske kazalnike proučiti širše. Vlada ZDA se sklicuje na ugotovitev pritožbenega organa STO v zadevi ES – pritrdilni elementi, v kateri se je vzorec v velikosti 27 % štel za majhnega glede na celoto in bi predstavljal glavni delež samo v primeru razdrobljenih industrijskih panog. |
| --- | --- |

(15)

Po končnem razkritju je vlada ZDA trdila, da vzorca, ki predstavlja 30 % industrije, ni mogoče šteti kot reprezentativnega za industrijo biodizla Unije kot celote in da bi bilo treba mikroekonomske kazalnike proučiti širše. Vlada ZDA se sklicuje na ugotovitev pritožbenega organa STO v zadevi ES – pritrdilni elementi, v kateri se je vzorec v velikosti 27 % štel za majhnega glede na celoto in bi predstavljal glavni delež samo v primeru razdrobljenih industrijskih panog.

| (16) | Komisija je v nasprotju s preiskavo v zadevi pritrdilni elementi industrijo Unije za namen te preiskave opredelila kot celotno industrijo in ne samo kot vzorčene družbe (uvodna izjava 151). Poleg tega so bili vsi makroekonomski kazalniki ocenjeni na podlagi celotne industrije, na ravni vzorčenih družb pa samo nekateri mikroekonomski kazalniki. Vendar je splošna analiza položaja industrije Unije temeljila na oceni mikro- in makroekonomskih kazalnikov. V vsakem primeru se industrija Unije šteje za razdrobljeno, saj jo sestavlja več kot 200 proizvajalcev po vsej Uniji, ki so večinoma mala in srednja podjetja. Zato je Komisija sklenila, da je vzorec, ki predstavlja 30 % industrije Unije, reprezentativen, zato se trditev v skladu s tem zavrne. |
| --- | --- |

(16)

Komisija je v nasprotju s preiskavo v zadevi pritrdilni elementi industrijo Unije za namen te preiskave opredelila kot celotno industrijo in ne samo kot vzorčene družbe (uvodna izjava 151). Poleg tega so bili vsi makroekonomski kazalniki ocenjeni na podlagi celotne industrije, na ravni vzorčenih družb pa samo nekateri mikroekonomski kazalniki. Vendar je splošna analiza položaja industrije Unije temeljila na oceni mikro- in makroekonomskih kazalnikov. V vsakem primeru se industrija Unije šteje za razdrobljeno, saj jo sestavlja več kot 200 proizvajalcev po vsej Uniji, ki so večinoma mala in srednja podjetja. Zato je Komisija sklenila, da je vzorec, ki predstavlja 30 % industrije Unije, reprezentativen, zato se trditev v skladu s tem zavrne.

(b)   Vzorčenje uvoznikov

| (17) | Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je nepovezane uvoznike pozvala, naj zagotovijo informacije, določene v obvestilu o začetku. |
| --- | --- |

(17)

Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je nepovezane uvoznike pozvala, naj zagotovijo informacije, določene v obvestilu o začetku.

| (18) | Le nekaj nepovezanih uvoznikov je predložilo zahtevane informacije in se strinjalo z vključitvijo v vzorec. Zaradi majhnega števila se je Komisija odločila, da vzorčenje ni potrebno. |
| --- | --- |

(18)

Le nekaj nepovezanih uvoznikov je predložilo zahtevane informacije in se strinjalo z vključitvijo v vzorec. Zaradi majhnega števila se je Komisija odločila, da vzorčenje ni potrebno.

(c)   Vzorčenje proizvajalcev izvoznikov v ZDA

| (19) | Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je vse proizvajalce izvoznike v ZDA pozvala, naj zagotovijo informacije, določene v obvestilu o začetku. Poleg tega je Komisija pozvala predstavništvo ZDA v Evropski uniji, naj navede morebitne druge proizvajalce izvoznike, ki bi jih zanimalo sodelovanje v preiskavi, in/ali vzpostavi stik z njimi. |
| --- | --- |

(19)

Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je vse proizvajalce izvoznike v ZDA pozvala, naj zagotovijo informacije, določene v obvestilu o začetku. Poleg tega je Komisija pozvala predstavništvo ZDA v Evropski uniji, naj navede morebitne druge proizvajalce izvoznike, ki bi jih zanimalo sodelovanje v preiskavi, in/ali vzpostavi stik z njimi.

| (20) | Komisiji je odgovorilo 27 proizvajalcev v ZDA, vendar jih je samo devet predložilo zahtevane podatke o izvozu in/ali domači prodaji iz Priloge I k obvestilu o začetku za namen vzorčenja. Nobeden od njih v OPP ni izvažal v Unijo. Komisija je izbrala vzorec treh proizvajalcev izvoznikov z največjim obsegom domače prodaje in izvoza. V skladu s členom 27(2) osnovne uredbe so bila o izboru vzorca opravljena posvetovanja z vsemi znanimi proizvajalci izvozniki in organi ZDA. Pripomb ni bilo. |
| --- | --- |

(20)

Komisiji je odgovorilo 27 proizvajalcev v ZDA, vendar jih je samo devet predložilo zahtevane podatke o izvozu in/ali domači prodaji iz Priloge I k obvestilu o začetku za namen vzorčenja. Nobeden od njih v OPP ni izvažal v Unijo. Komisija je izbrala vzorec treh proizvajalcev izvoznikov z največjim obsegom domače prodaje in izvoza. V skladu s členom 27(2) osnovne uredbe so bila o izboru vzorca opravljena posvetovanja z vsemi znanimi proizvajalci izvozniki in organi ZDA. Pripomb ni bilo.

| (21) | Noben vzorčeni proizvajalec ni predložil izpolnjenega vprašalnika do roka. Komisija je 7. oktobra 2014 obvestila tri vzorčene proizvajalce izvoznike, da ni prejela odgovorov. |
| --- | --- |

(21)

Noben vzorčeni proizvajalec ni predložil izpolnjenega vprašalnika do roka. Komisija je 7. oktobra 2014 obvestila tri vzorčene proizvajalce izvoznike, da ni prejela odgovorov.

| (22) | Dne 10. oktobra 2014 je en vzorčeni proizvajalec izvoznik obvestil Komisijo o svoji odločitvi, da vprašalnika ne bo izpolnil. Preostala dva vzorčena proizvajalca izvoznika sta zaprosila za več podaljšanj roka, ki so bila odobrena, vendar vseeno nista predložila popolnih odgovorov. |
| --- | --- |

(22)

Dne 10. oktobra 2014 je en vzorčeni proizvajalec izvoznik obvestil Komisijo o svoji odločitvi, da vprašalnika ne bo izpolnil. Preostala dva vzorčena proizvajalca izvoznika sta zaprosila za več podaljšanj roka, ki so bila odobrena, vendar vseeno nista predložila popolnih odgovorov.

| (23) | Komisija je 10. novembra 2014 poslala dopis, s katerim je tri vzorčene družbe obvestila, da namerava uporabiti člen 28 osnovne uredbe. O tem, da namerava uporabiti člen 28 osnovne uredbe, je obvestila tudi organe ZDA. Rok za predložitev pripomb na dopis je bil 21. november 2014. |
| --- | --- |

(23)

Komisija je 10. novembra 2014 poslala dopis, s katerim je tri vzorčene družbe obvestila, da namerava uporabiti člen 28 osnovne uredbe. O tem, da namerava uporabiti člen 28 osnovne uredbe, je obvestila tudi organe ZDA. Rok za predložitev pripomb na dopis je bil 21. november 2014.

| (24) | Do 21. novembra 2014 se dve od vzorčenih družb nista odzvali, tretja vzorčena družba pa je pojasnila, da odgovora ne more predložiti v tako kratkem roku. |
| --- | --- |

(24)

Do 21. novembra 2014 se dve od vzorčenih družb nista odzvali, tretja vzorčena družba pa je pojasnila, da odgovora ne more predložiti v tako kratkem roku.

| (25) | Komisija je zato sklenila, da v preiskavi v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepa ni sodeloval noben proizvajalec izvoznik v ZDA. Zato se je Komisija odločila, da bo uporabila določbe iz člena 28 osnovne uredbe in da se zato lahko na podlagi razpoložljivih dejstev sprejmejo pozitivne ali negativne ugotovitve. |
| --- | --- |

(25)

Komisija je zato sklenila, da v preiskavi v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepa ni sodeloval noben proizvajalec izvoznik v ZDA. Zato se je Komisija odločila, da bo uporabila določbe iz člena 28 osnovne uredbe in da se zato lahko na podlagi razpoložljivih dejstev sprejmejo pozitivne ali negativne ugotovitve.

1.8   Izpolnjeni vprašalniki in preveritveni obiski

| (26) | Komisija je prejela izpolnjene vprašalnike organov ZDA, vzorčenih proizvajalcev Unije in štirih uporabnikov/trgovcev. |
| --- | --- |

(26)

Komisija je prejela izpolnjene vprašalnike organov ZDA, vzorčenih proizvajalcev Unije in štirih uporabnikov/trgovcev.

| (27) | Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so se ji zdele potrebne za ugotavljanje subvencioniranja, nastale škode in interesa Unije. |
| --- | --- |

(27)

Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so se ji zdele potrebne za ugotavljanje subvencioniranja, nastale škode in interesa Unije.

| (28) | Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih naslednjih pristojnih organov Združenih držav Amerike: | Zvezni organi ZDA







  — | Finančno ministrstvo |
| --- | --- | --- | --- |

(28)

Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih naslednjih pristojnih organov Združenih držav Amerike:

Zvezni organi ZDA

—

Finančno ministrstvo

| — | Ministrstvo za kmetijstvo |
| --- | --- |

—

Ministrstvo za kmetijstvo

| | Državni organi







  — | državni organi zvezne države Florida, Tallahasse |
| --- | --- | --- |

Državni organi

—

državni organi zvezne države Florida, Tallahasse

| — | državni organi zvezne države Iowa, Des Moines |
| --- | --- |

—

državni organi zvezne države Iowa, Des Moines

| — | državni organi zvezne države Kansas, Topeka |
| --- | --- |

—

državni organi zvezne države Kansas, Topeka

| — | državni organi zvezne države Kentucky, Frankfort |
| --- | --- |

—

državni organi zvezne države Kentucky, Frankfort

| (29) | Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih naslednjih proizvajalcev Unije:






  — | Bio-Oils Huelva S.L., Huelva, Španija |
| --- | --- | --- |

(29)

Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih naslednjih proizvajalcev Unije:

—

Bio-Oils Huelva S.L., Huelva, Španija

| — | Biopetrol Rotterdam BV, Rotterdam, Nizozemska |
| --- | --- |

—

Biopetrol Rotterdam BV, Rotterdam, Nizozemska

| — | Diester industrie SAS, Rouen, Francija |
| --- | --- |

—

Diester industrie SAS, Rouen, Francija

| — | Novaol S.R.L., Milan, Italija |
| --- | --- |

—

Novaol S.R.L., Milan, Italija

| — | Preol a.s., Lovosice, Češka |
| --- | --- |

—

Preol a.s., Lovosice, Češka

| — | Rafineria Trzebinia S.A., Trzebinia, Poljska |
| --- | --- |

—

Rafineria Trzebinia S.A., Trzebinia, Poljska

| — | Verbio Vereinigte BioEnergie AG, Leipzig, Nemčija |
| --- | --- |

—

Verbio Vereinigte BioEnergie AG, Leipzig, Nemčija

1.9   Razkritje

| (30) | Komisija je 3. junija 2015 vsem zainteresiranim stranem razkrila bistvena dejstva in premisleke, na podlagi katerih je nameravala ohraniti veljavne protisubvencijske ukrepe, ter pozvala vse zainteresirane strani, naj predložijo pripombe. Komisija je obravnavala pripombe zainteresiranih strani in jih po potrebi upoštevala. |
| --- | --- |

(30)

Komisija je 3. junija 2015 vsem zainteresiranim stranem razkrila bistvena dejstva in premisleke, na podlagi katerih je nameravala ohraniti veljavne protisubvencijske ukrepe, ter pozvala vse zainteresirane strani, naj predložijo pripombe. Komisija je obravnavala pripombe zainteresiranih strani in jih po potrebi upoštevala.

| (31) | Po končnem razkritju je nacionalni odbor za biodizel zahteval zaslišanje pred pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih, ki je bilo odobreno. |
| --- | --- |

(31)

Po končnem razkritju je nacionalni odbor za biodizel zahteval zaslišanje pred pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih, ki je bilo odobreno.

2.   IZDELEK, KI SE PREGLEDUJE, IN PODOBNI IZDELEK

2.1   Izdelek, ki se pregleduje

| (32) | Izdelek, ki se pregleduje, je isti kot v preiskavi, ki je privedla do uvedbe obstoječih ukrepov („prvotna preiskava“), tj. monoalkilni estri maščobnih kislin in/ali parafinsko plinsko olje, pridobljeni s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, splošno znani kot „biodizel“, v čisti obliki ali mešanici, ki vsebuje več kot 20 mas. % monoalkilnih estrov maščobnih kislin in/ali parafinskega plinskega olja, pridobljenih s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, s poreklom iz Združenih držav Amerike („izdelek, ki se pregleduje“), ki se trenutno uvrščajo pod oznake KN ex 1516 20 98, ex 1518 00 91, ex 1518 00 99, ex 2710 19 43, ex 2710 19 46, ex 2710 19 47, ex 2710 20 11, ex 2710 20 15, ex 2710 20 17, ex 3824 90 92, ex 3826 00 10 in ex 3826 00 90. |
| --- | --- |

(32)

Izdelek, ki se pregleduje, je isti kot v preiskavi, ki je privedla do uvedbe obstoječih ukrepov („prvotna preiskava“), tj. monoalkilni estri maščobnih kislin in/ali parafinsko plinsko olje, pridobljeni s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, splošno znani kot „biodizel“, v čisti obliki ali mešanici, ki vsebuje več kot 20 mas. % monoalkilnih estrov maščobnih kislin in/ali parafinskega plinskega olja, pridobljenih s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, s poreklom iz Združenih držav Amerike („izdelek, ki se pregleduje“), ki se trenutno uvrščajo pod oznake KN ex 1516 20 98, ex 1518 00 91, ex 1518 00 99, ex 2710 19 43, ex 2710 19 46, ex 2710 19 47, ex 2710 20 11, ex 2710 20 15, ex 2710 20 17, ex 3824 90 92, ex 3826 00 10 in ex 3826 00 90.

| (33) | Biodizel je obnovljivo gorivo, ki se uporablja v prometnem sektorju kot gorivo za dizelske motorje. Vendar konvencionalni motorji ne delujejo, če se kot gorivo uporablja čisti biodizel, zato se mora uporabljati mešanica mineralnega dizelskega goriva in omejena količina biodizla. |
| --- | --- |

(33)

Biodizel je obnovljivo gorivo, ki se uporablja v prometnem sektorju kot gorivo za dizelske motorje. Vendar konvencionalni motorji ne delujejo, če se kot gorivo uporablja čisti biodizel, zato se mora uporabljati mešanica mineralnega dizelskega goriva in omejena količina biodizla.

| (34) | Biodizel, ki se proizvaja v ZDA, je večinoma metil ester maščobnih kislin (FAME), ki se proizvaja iz številnih rastlinskih olj (sojinega olja, palmovega olja in repičnega olja) in uporabljenega olja za cvrtje, živalskih maščob ali biomase, ki so surovine za biodizel. Izraz „ester“ se nanaša na transesterifikacijo rastlinskih olj, natančneje na združitev olja z alkoholom. Izraz „metil“ se nanaša na metanol, tj. alkohol, ki se najpogosteje uporablja v tem procesu, čeprav se lahko v proizvodnem procesu uporabi tudi etanol, pri čemer nastane „etil ester maščobnih kislin“. |
| --- | --- |

(34)

Biodizel, ki se proizvaja v ZDA, je večinoma metil ester maščobnih kislin (FAME), ki se proizvaja iz številnih rastlinskih olj (sojinega olja, palmovega olja in repičnega olja) in uporabljenega olja za cvrtje, živalskih maščob ali biomase, ki so surovine za biodizel. Izraz „ester“ se nanaša na transesterifikacijo rastlinskih olj, natančneje na združitev olja z alkoholom. Izraz „metil“ se nanaša na metanol, tj. alkohol, ki se najpogosteje uporablja v tem procesu, čeprav se lahko v proizvodnem procesu uporabi tudi etanol, pri čemer nastane „etil ester maščobnih kislin“.

| (35) | Vse vrste biodizla in biodizel v mešanicah imajo kljub morebitnim razlikam v surovinah, uporabljenih pri proizvodnji, ali v proizvodnem postopku enake ali zelo podobne osnovne fizikalne, kemične in tehnične lastnosti ter se uporabljajo v enake namene. Morebitne različice izdelka v preiskavi ne spremenijo njegove osnovne opredelitve, njegovih lastnosti ali dojemanja različnih strani. Zlasti z vidika končnega uporabnika dizelskega goriva ni pomembno, ali je mešanica, ki je na voljo na bencinski črpalki, narejena iz določene surovine za biodizel. |
| --- | --- |

(35)

Vse vrste biodizla in biodizel v mešanicah imajo kljub morebitnim razlikam v surovinah, uporabljenih pri proizvodnji, ali v proizvodnem postopku enake ali zelo podobne osnovne fizikalne, kemične in tehnične lastnosti ter se uporabljajo v enake namene. Morebitne različice izdelka v preiskavi ne spremenijo njegove osnovne opredelitve, njegovih lastnosti ali dojemanja različnih strani. Zlasti z vidika končnega uporabnika dizelskega goriva ni pomembno, ali je mešanica, ki je na voljo na bencinski črpalki, narejena iz določene surovine za biodizel.

2.2   Podobni izdelek

| (36) | Kot v prvotni preiskavi imata biodizel, ki se prodaja na domačem trgu v ZDA, in ameriški biodizel, ki se prodaja za izvoz, enake osnovne fizikalne in tehnične lastnosti ter uporabo. Podobno ima biodizel, ki ga industrija Unije proizvaja in prodaja v Uniji, enake osnovne fizikalne in tehnične lastnosti ter uporabo kot izdelek, ki se izvaža iz ZDA v Unijo. Zato sta ta dva izdelka za namene te preiskave podobna izdelka v smislu člena 2(c) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(36)

Kot v prvotni preiskavi imata biodizel, ki se prodaja na domačem trgu v ZDA, in ameriški biodizel, ki se prodaja za izvoz, enake osnovne fizikalne in tehnične lastnosti ter uporabo. Podobno ima biodizel, ki ga industrija Unije proizvaja in prodaja v Uniji, enake osnovne fizikalne in tehnične lastnosti ter uporabo kot izdelek, ki se izvaža iz ZDA v Unijo. Zato sta ta dva izdelka za namene te preiskave podobna izdelka v smislu člena 2(c) osnovne uredbe.

2.3   Trditve glede obsega izdelka

| (37) | Vlada ZDA je trdila, da je dizelsko gorivo, proizvedeno iz biomase (9), kategorija izdelkov, ki je širša od izdelka, ki se pregleduje. Vendar se vse vrste biodizla in mešanice biodizla, vključno z dizelskim gorivom iz biomase, obravnavajo kot biodizelska goriva, kot je določeno v uredbi o uvedbi začasne izravnalne dajatve v prvotni preiskavi (10), in so del zakonodajnega paketa o energetski učinkovitosti, energiji iz obnovljivih virov in alternativnih gorivih. Razlog za to je dejstvo, da ima biodizel, proizveden iz biomase, enake ali zelo podobne osnovne fizikalne in tehnične lastnosti ter uporabo kot biodizel, proizveden iz drugih virov. Zainteresirana stran ni nasprotovala ugotovitvi iz prvotne preiskave, zato velja tudi v tem pregledu zaradi izteka ukrepa. Zato je Komisija to trditev vlade ZDA zavrnila. |
| --- | --- |

(37)

Vlada ZDA je trdila, da je dizelsko gorivo, proizvedeno iz biomase (9), kategorija izdelkov, ki je širša od izdelka, ki se pregleduje. Vendar se vse vrste biodizla in mešanice biodizla, vključno z dizelskim gorivom iz biomase, obravnavajo kot biodizelska goriva, kot je določeno v uredbi o uvedbi začasne izravnalne dajatve v prvotni preiskavi (10), in so del zakonodajnega paketa o energetski učinkovitosti, energiji iz obnovljivih virov in alternativnih gorivih. Razlog za to je dejstvo, da ima biodizel, proizveden iz biomase, enake ali zelo podobne osnovne fizikalne in tehnične lastnosti ter uporabo kot biodizel, proizveden iz drugih virov. Zainteresirana stran ni nasprotovala ugotovitvi iz prvotne preiskave, zato velja tudi v tem pregledu zaradi izteka ukrepa. Zato je Komisija to trditev vlade ZDA zavrnila.

3.   VERJETNOST NADALJEVANJA ALI PONOVITVE SUBVENCIONIRANJA

3.1   Uvodne opombe

| (38) | V skladu s členom 18(1) osnovne uredbe je Komisija proučila, ali obstaja verjetnost, da bi iztek obstoječih ukrepov povzročil nadaljevanje ali ponovitev subvencioniranja. Pojem ponovitev pomeni, da ni treba, da se subvencija uporablja ob začetku postopka ali sprejetju sklepa o ohranitvi ukrepov. Zato je Komisija preverila tudi verjetnost ponovitve subvencij, katerih veljavnost se je iztekla po OPP. |
| --- | --- |

(38)

V skladu s členom 18(1) osnovne uredbe je Komisija proučila, ali obstaja verjetnost, da bi iztek obstoječih ukrepov povzročil nadaljevanje ali ponovitev subvencioniranja. Pojem ponovitev pomeni, da ni treba, da se subvencija uporablja ob začetku postopka ali sprejetju sklepa o ohranitvi ukrepov. Zato je Komisija preverila tudi verjetnost ponovitve subvencij, katerih veljavnost se je iztekla po OPP.

| (39) | Komisija je analizirala vse sheme subvencij, opredeljene v zahtevku za pregled, in pozvala organe ZDA, naj predložijo informacije o vseh drugih morebitnih shemah subvencij. Na podlagi informacij iz odgovora na vprašalnik Komisije, ki so ga predložili organi ZDA, je Komisija analizirala naslednje sheme, ki so bile veljavne v OPP: | Zvezne sheme







  (a) | Olajšava za mešanice biodizla in olajšava za biodizel |
| --- | --- | --- | --- |

(39)

Komisija je analizirala vse sheme subvencij, opredeljene v zahtevku za pregled, in pozvala organe ZDA, naj predložijo informacije o vseh drugih morebitnih shemah subvencij. Na podlagi informacij iz odgovora na vprašalnik Komisije, ki so ga predložili organi ZDA, je Komisija analizirala naslednje sheme, ki so bile veljavne v OPP:

Zvezne sheme

(a)

Olajšava za mešanice biodizla in olajšava za biodizel

| (b) | Davčna olajšava za dohodek malih proizvajalcev agro-biodizla |
| --- | --- |

(b)

Davčna olajšava za dohodek malih proizvajalcev agro-biodizla

| (c) | Olajšava za proizvodnjo celuloznega biogoriva |
| --- | --- |

(c)

Olajšava za proizvodnjo celuloznega biogoriva

| (d) | Program za bioenergijo za napredna biogoriva ameriškega ministrstva za kmetijstvo |
| --- | --- |

(d)

Program za bioenergijo za napredna biogoriva ameriškega ministrstva za kmetijstvo

| | Državne sheme







  (a) | Florida: Davčna olajšava za naložbe v biogoriva zvezne države Florida |
| --- | --- | --- |

Državne sheme

(a)

Florida: Davčna olajšava za naložbe v biogoriva zvezne države Florida

| (b) | Iowa: Vračilo davka za proizvajalce biodizla zvezne države Iowa |
| --- | --- |

(b)

Iowa: Vračilo davka za proizvajalce biodizla zvezne države Iowa

| (c) | Kansas: Spodbuda za upravičene proizvajalce biodizla zvezne države Kansas |
| --- | --- |

(c)

Kansas: Spodbuda za upravičene proizvajalce biodizla zvezne države Kansas

| (d) | Kentucky: Davčna olajšava za proizvodnjo biodizla zvezne države Kentucky |
| --- | --- |

(d)

Kentucky: Davčna olajšava za proizvodnjo biodizla zvezne države Kentucky

| (40) | Naslednje sheme ne bodo analizirane, saj so organi ZDA predložili informacije, da so nedejavne, da so potekle pred OPP ali pa da proizvajalcem biodizla v ZDA niso zagotavljale ugodnosti v OPP: | Zvezna shema

  Jamstva za posojila za napredna biogoriva |
| --- | --- | --- |

(40)

Naslednje sheme ne bodo analizirane, saj so organi ZDA predložili informacije, da so nedejavne, da so potekle pred OPP ali pa da proizvajalcem biodizla v ZDA niso zagotavljale ugodnosti v OPP:

Zvezna shema

Jamstva za posojila za napredna biogoriva

| | Državne sheme







  (i) | Davčna olajšava za obrate za proizvodnjo biogoriva zvezne države Alabama |
| --- | --- | --- |

Državne sheme

(i)

Davčna olajšava za obrate za proizvodnjo biogoriva zvezne države Alabama

| (ii) | Nepovratna sredstva in rabati za alternativna goriva zvezne države Arkansas |
| --- | --- |

(ii)

Nepovratna sredstva in rabati za alternativna goriva zvezne države Arkansas

| (iii) | Razvojni program za obnovljiva goriva zvezne države Illinois |
| --- | --- |

(iii)

Razvojni program za obnovljiva goriva zvezne države Illinois

| (iv) | Davčna olajšava za proizvodnjo biodizla zvezne države Indiana |
| --- | --- |

(iv)

Davčna olajšava za proizvodnjo biodizla zvezne države Indiana

| (v) | Davčne spodbude za proizvodnjo alternativnih goriv zvezne države Kentucky |
| --- | --- |

(v)

Davčne spodbude za proizvodnjo alternativnih goriv zvezne države Kentucky

| (vi) | Davčna oprostitev za opremo za biodizel in biodizelsko gorivo zvezne države Louisiana |
| --- | --- |

(vi)

Davčna oprostitev za opremo za biodizel in biodizelsko gorivo zvezne države Louisiana

| (vii) | Davčna olajšava za proizvodnjo biogoriv zvezne države Maine |
| --- | --- |

(vii)

Davčna olajšava za proizvodnjo biogoriv zvezne države Maine

| (viii) | Spodbuda za proizvodnjo biogoriv zvezne države Maryland |
| --- | --- |

(viii)

Spodbuda za proizvodnjo biogoriv zvezne države Maryland

| (ix) | Spodbuda za proizvodnjo biogoriv zvezne države Mississippi |
| --- | --- |

(ix)

Spodbuda za proizvodnjo biogoriv zvezne države Mississippi

| (x) | Sklad za spodbude za proizvajalce biodizla zvezne države Missouri |
| --- | --- |

(x)

Sklad za spodbude za proizvajalce biodizla zvezne države Missouri

| (xi) | Davčna spodbuda v zvezi z nepremičninskim davkom za proizvodnjo alternativnega goriva zvezne države Montana |
| --- | --- |

(xi)

Davčna spodbuda v zvezi z nepremičninskim davkom za proizvodnjo alternativnega goriva zvezne države Montana

| (xii) | Davčna olajšava za obrate za proizvodnjo biodizla zvezne države Montana |
| --- | --- |

(xii)

Davčna olajšava za obrate za proizvodnjo biodizla zvezne države Montana

| (xiii) | Davčna olajšava za naložbe v proizvodnjo biodizla zvezne države Nebraska |
| --- | --- |

(xiii)

Davčna olajšava za naložbe v proizvodnjo biodizla zvezne države Nebraska

| (xiv) | Davčna olajšava za proizvodnjo biogoriva zvezne države New York |
| --- | --- |

(xiv)

Davčna olajšava za proizvodnjo biogoriva zvezne države New York

| (xv) | Olajšava za obrate za proizvodnjo biodizla Južne Karoline |
| --- | --- |

(xv)

Olajšava za obrate za proizvodnjo biodizla Južne Karoline

| (xvi) | Program za financiranje proizvodnje goriva in biodizla zvezne države Teksas |
| --- | --- |

(xvi)

Program za financiranje proizvodnje goriva in biodizla zvezne države Teksas

| (xvii) | Nepovratna sredstva za proizvodnjo biogoriv zvezne države Virginija |
| --- | --- |

(xvii)

Nepovratna sredstva za proizvodnjo biogoriv zvezne države Virginija

| (xviii) | Posojila in nepovratna sredstva za alternativna goriva zvezne države Washington |
| --- | --- |

(xviii)

Posojila in nepovratna sredstva za alternativna goriva zvezne države Washington

| (xix) | Odbitek davka pri proizvodnji biogoriv zvezne države Washington |
| --- | --- |

(xix)

Odbitek davka pri proizvodnji biogoriv zvezne države Washington

3.2   Subvencioniranje uvoza v OPP – zvezne sheme

3.2.1   Olajšava za mešanice biodizla in olajšava za biodizel

3.2.1.1   Pravna podlaga

| (41) | Pravna podlaga za sistem davčne olajšave za pripravljavce mešanic, prodajalce na drobno in končne uporabnike biodizla je naslov 26, oddelek 40A ter oddelka 6426 in 6427 Zakonika ZDA. Določajo naslednje olajšave za biodizelsko gorivo:






  (i) | olajšavo za mešanice biodizla („shema 1 USD na galono“); |
| --- | --- | --- |

(41)

Pravna podlaga za sistem davčne olajšave za pripravljavce mešanic, prodajalce na drobno in končne uporabnike biodizla je naslov 26, oddelek 40A ter oddelka 6426 in 6427 Zakonika ZDA. Določajo naslednje olajšave za biodizelsko gorivo:

(i)

olajšavo za mešanice biodizla („shema 1 USD na galono“);

| (ii) | olajšavo za biodizel; |
| --- | --- |

(ii)

olajšavo za biodizel;

| (iii) | olajšavo za male proizvajalce agro-biodizla. |
| --- | --- |

(iii)

olajšavo za male proizvajalce agro-biodizla.

| (42) | Davčna olajšava za dohodek malih proizvajalcev agro-biodizla je davčna olajšava, ki velja samo za male proizvajalce agro-biodizla. Ta shema je obravnavana v uvodnih izjavah 59 do 63. |
| --- | --- |

(42)

Davčna olajšava za dohodek malih proizvajalcev agro-biodizla je davčna olajšava, ki velja samo za male proizvajalce agro-biodizla. Ta shema je obravnavana v uvodnih izjavah 59 do 63.

3.2.1.2   Upravičenost

| (43) | Za upravičenost do olajšave za mešanice biodizla iz točke (i) uvodne izjave 41 mora družba proizvesti mešanico biodizla in dizelskega goriva, ki se prodaja kot gorivo ali za uporabo kot gorivo. |
| --- | --- |

(43)

Za upravičenost do olajšave za mešanice biodizla iz točke (i) uvodne izjave 41 mora družba proizvesti mešanico biodizla in dizelskega goriva, ki se prodaja kot gorivo ali za uporabo kot gorivo.

| (44) | Oseba, ki uveljavlja spodbudo, mora pridobiti potrdilo proizvajalca ali uvoznika biodizla, v katerem so opredeljeni izdelek, odstotek biodizla in odstotek agro-biodizla (11) v izdelku. Ta olajšava se izvede kot olajšava pri plačilu trošarine, če pa je trošarinska obveznost družbe manjša od skupne olajšave pri plačilu trošarine, lahko družba preostalo olajšavo uveljavlja kot vračljivo davčno olajšavo za dohodek. Vračljiva davčna olajšava za dohodek je olajšava na podlagi dohodnine davkoplačevalca ali neposrednega plačila. Vračljiva pa je, ker se presežek olajšave davkoplačevalcu lahko izplača kot neposredno gotovinsko plačilo, če je olajšava večja od davčne obveznosti posameznika. |
| --- | --- |

(44)

Oseba, ki uveljavlja spodbudo, mora pridobiti potrdilo proizvajalca ali uvoznika biodizla, v katerem so opredeljeni izdelek, odstotek biodizla in odstotek agro-biodizla (11) v izdelku. Ta olajšava se izvede kot olajšava pri plačilu trošarine, če pa je trošarinska obveznost družbe manjša od skupne olajšave pri plačilu trošarine, lahko družba preostalo olajšavo uveljavlja kot vračljivo davčno olajšavo za dohodek. Vračljiva davčna olajšava za dohodek je olajšava na podlagi dohodnine davkoplačevalca ali neposrednega plačila. Vračljiva pa je, ker se presežek olajšave davkoplačevalcu lahko izplača kot neposredno gotovinsko plačilo, če je olajšava večja od davčne obveznosti posameznika.

| (45) | Olajšava za biodizel iz točke (ii) uvodne izjave 41 je nevračljiva davčna olajšava za dohodek za trgovce na drobno ali končne uporabnike čistega biodizla. Olajšava za čisti biodizel velja samo za osebo, ki ima v rezervoarju za gorivo vozila galono čistega biodizla ali ga uporablja kot gorivo. Opozoriti je treba, da lahko to olajšavo prejmejo tudi proizvajalci biodizla, ki proizvajajo svoj biodizel. Za uveljavljanje olajšave mora biti proizvajalec biodizla torej dejaven kot trgovec na drobno (točenje galone biodizla v rezervoar za gorivo končnega uporabnika) ali kot končni uporabnik (npr. uporaba biodizla v lastnih vozilih). |
| --- | --- |

(45)

Olajšava za biodizel iz točke (ii) uvodne izjave 41 je nevračljiva davčna olajšava za dohodek za trgovce na drobno ali končne uporabnike čistega biodizla. Olajšava za čisti biodizel velja samo za osebo, ki ima v rezervoarju za gorivo vozila galono čistega biodizla ali ga uporablja kot gorivo. Opozoriti je treba, da lahko to olajšavo prejmejo tudi proizvajalci biodizla, ki proizvajajo svoj biodizel. Za uveljavljanje olajšave mora biti proizvajalec biodizla torej dejaven kot trgovec na drobno (točenje galone biodizla v rezervoar za gorivo končnega uporabnika) ali kot končni uporabnik (npr. uporaba biodizla v lastnih vozilih).

3.2.1.3   Praktično izvajanje

| (46) | Biodizel v mešanici z mineralnim dizelskim gorivom je upravičen do olajšave pri plačilu trošarine za mešanice biodizla ali davčne olajšave za dohodek. V OPP je prevladovala olajšava v višini 1 USD na galono za vse vrste biodizla, tj. vključno z agro-biodizlom in dizelskim gorivom, proizvedenim iz biomase. |
| --- | --- |

(46)

Biodizel v mešanici z mineralnim dizelskim gorivom je upravičen do olajšave pri plačilu trošarine za mešanice biodizla ali davčne olajšave za dohodek. V OPP je prevladovala olajšava v višini 1 USD na galono za vse vrste biodizla, tj. vključno z agro-biodizlom in dizelskim gorivom, proizvedenim iz biomase.

| (47) | Končna davčna olajšava za mešano gorivo je odvisna od deleža biodizla v gorivu. Najmanjša zahteva, ki je tudi najpogostejša praksa, je mešanica 0,1 % mineralnega dizla in 99,9 % biodizla (ta mešani izdelek je v ZDA označen kot B99), ker se s tem zagotovi pridobitev najvišje davčne olajšave. Delež biodizla v mešanem izdelku upravičuje davčno olajšavo (npr. 100 galon B99 vsebuje 99,9 galon biodizla in upravičuje davčno olajšavo v višini 99,90 USD). Predelava biodizla iz čistega izdelka (B100) v mešan izdelek (B99) je enostaven postopek. V čisti biodizel se doda 0,1 % mineralnega dizla, pri čemer ne pride do velike spremembe zadevnega izdelka. Mešanje je tudi podlaga za upravičenost do olajšave. |
| --- | --- |

(47)

Končna davčna olajšava za mešano gorivo je odvisna od deleža biodizla v gorivu. Najmanjša zahteva, ki je tudi najpogostejša praksa, je mešanica 0,1 % mineralnega dizla in 99,9 % biodizla (ta mešani izdelek je v ZDA označen kot B99), ker se s tem zagotovi pridobitev najvišje davčne olajšave. Delež biodizla v mešanem izdelku upravičuje davčno olajšavo (npr. 100 galon B99 vsebuje 99,9 galon biodizla in upravičuje davčno olajšavo v višini 99,90 USD). Predelava biodizla iz čistega izdelka (B100) v mešan izdelek (B99) je enostaven postopek. V čisti biodizel se doda 0,1 % mineralnega dizla, pri čemer ne pride do velike spremembe zadevnega izdelka. Mešanje je tudi podlaga za upravičenost do olajšave.

| (48) | Proizvajalci biodizla lahko uveljavljajo spodbudo, če sami pripravljajo mešanico biodizla. Proizvajalec mora čisti biodizel zmešati z mineralnim dizelskim gorivom. Pri upravičenosti do spodbude ni razlik med mešanico biodizla, namenjeno prodaji na domačem trgu, in mešanico biodizla za izvoz. |
| --- | --- |

(48)

Proizvajalci biodizla lahko uveljavljajo spodbudo, če sami pripravljajo mešanico biodizla. Proizvajalec mora čisti biodizel zmešati z mineralnim dizelskim gorivom. Pri upravičenosti do spodbude ni razlik med mešanico biodizla, namenjeno prodaji na domačem trgu, in mešanico biodizla za izvoz.

| (49) | Do davčne olajšave so upravičene tudi družbe, ki ne proizvajajo čistega biodizla, ampak ga kupijo in nato naredijo mešanico biodizla. Te družbe morajo dobiti potrdilo proizvajalca ali uvoznika (in po potrebi vsakega naslednjega prodajnega posrednika) biodizla, v katerem proizvajalec jasno potrdi, da ni uveljavljal davčne olajšave. To potrdilo je prenosljivo in imetnika upravičuje do davčne olajšave v višini 1 USD na galono čistega biodizla. |
| --- | --- |

(49)

Do davčne olajšave so upravičene tudi družbe, ki ne proizvajajo čistega biodizla, ampak ga kupijo in nato naredijo mešanico biodizla. Te družbe morajo dobiti potrdilo proizvajalca ali uvoznika (in po potrebi vsakega naslednjega prodajnega posrednika) biodizla, v katerem proizvajalec jasno potrdi, da ni uveljavljal davčne olajšave. To potrdilo je prenosljivo in imetnika upravičuje do davčne olajšave v višini 1 USD na galono čistega biodizla.

| (50) | Spodbuda se lahko uveljavlja kot olajšava na podlagi trošarinske obveznosti ali davčne obveznosti za dohodek ali kot neposredno gotovinsko plačilo. Skupni znesek spodbude (1 USD na galono) je enak ne glede na to, ali se spodbuda uveljavlja kot olajšava pri plačilu trošarine, davčna olajšava za dohodek, neposredno plačilo davkoplačevalcu ali kot kakršna koli kombinacija navedenega. |
| --- | --- |

(50)

Spodbuda se lahko uveljavlja kot olajšava na podlagi trošarinske obveznosti ali davčne obveznosti za dohodek ali kot neposredno gotovinsko plačilo. Skupni znesek spodbude (1 USD na galono) je enak ne glede na to, ali se spodbuda uveljavlja kot olajšava pri plačilu trošarine, davčna olajšava za dohodek, neposredno plačilo davkoplačevalcu ali kot kakršna koli kombinacija navedenega.

| (51) | Zakonik ZDA določa, da se olajšava za mešanice biodizla odobri le, če družba, ki pripravlja mešanice biodizla in mineralnega dizelskega goriva, dobi potrdilo („potrdilo za biodizel“) proizvajalca biodizla, v katerem proizvajalec med drugim potrdi količino biodizla, na katerega se potrdilo nanaša, in navede, ali je biodizel agro-biodizel ali drug biodizel. Če družba, ki proizvaja biodizel, pozneje ta biodizel zmeša z mineralnim dizlom in uveljavlja davčno olajšavo, mora predložiti potrdilo za biodizel skupaj s potrebno dokumentacijo za uveljavljanje olajšave. Oseba, ki prejme potrdilo za biodizel in nato proda biodizel, ne da bi pripravila mešanico biodizla, izroči zadevno potrdilo kupcu in zagotovi „izjavo prodajnega posrednika biodizla“. Drugače povedano, družba, ki pripravi mešanico biodizla in uveljavlja davčno olajšavo, lahko dobi potrdilo za biodizel neposredno od proizvajalca biodizla ali neposredno od prodajnega posrednika biodizla. To potrdilo je torej prenosljivo in imetnika upravičuje do davčne olajšave v višini 1 USD na galono za toliko galon biodizla, kot jih upravičenec uporabi pri pripravi katere koli mešanice biodizla. |
| --- | --- |

(51)

Zakonik ZDA določa, da se olajšava za mešanice biodizla odobri le, če družba, ki pripravlja mešanice biodizla in mineralnega dizelskega goriva, dobi potrdilo („potrdilo za biodizel“) proizvajalca biodizla, v katerem proizvajalec med drugim potrdi količino biodizla, na katerega se potrdilo nanaša, in navede, ali je biodizel agro-biodizel ali drug biodizel. Če družba, ki proizvaja biodizel, pozneje ta biodizel zmeša z mineralnim dizlom in uveljavlja davčno olajšavo, mora predložiti potrdilo za biodizel skupaj s potrebno dokumentacijo za uveljavljanje olajšave. Oseba, ki prejme potrdilo za biodizel in nato proda biodizel, ne da bi pripravila mešanico biodizla, izroči zadevno potrdilo kupcu in zagotovi „izjavo prodajnega posrednika biodizla“. Drugače povedano, družba, ki pripravi mešanico biodizla in uveljavlja davčno olajšavo, lahko dobi potrdilo za biodizel neposredno od proizvajalca biodizla ali neposredno od prodajnega posrednika biodizla. To potrdilo je torej prenosljivo in imetnika upravičuje do davčne olajšave v višini 1 USD na galono za toliko galon biodizla, kot jih upravičenec uporabi pri pripravi katere koli mešanice biodizla.

| (52) | V obdobju pregleda niso bile pridobljene nove informacije, ki bi bile razlog za pomisleke glede sklepa iz prvotne preiskave, da se vse vrste biodizla subvencionirajo prek te davčne olajšave. |
| --- | --- |

(52)

V obdobju pregleda niso bile pridobljene nove informacije, ki bi bile razlog za pomisleke glede sklepa iz prvotne preiskave, da se vse vrste biodizla subvencionirajo prek te davčne olajšave.

| (53) | V zvezi z olajšavo za biodizel lahko v nasprotju s prejšnjo preiskavo, ko je prevladovala olajšava 1 USD na galono nemešanega (čistega) agro-biodizla ali 0,50 USD za vsako galono drugega nemešanega biodizla, trgovec na drobno (ali proizvajalec biodizla v vlogi trgovca na drobno) ali končni uporabnik nemešanega biodizla zdaj uveljavlja 1 USD na galono za nemešan (čisti) agro-biodizel ali druge vrste biodizla ter dizelsko gorivo, proizvedeno iz biomase, kot nevračljivo splošno poslovno davčno olajšavo za dohodek. Nevračljiva splošna poslovna olajšava je olajšava na podlagi davka od dohodkov družbe. Nevračljiva pa je, ker presežka olajšave družbi ni mogoče izplačati kot neposredno gotovinsko plačilo, če je olajšava družbe večja od njene davčne obveznosti. Vendar so organi ZDA predložili informacije, da se lahko poslovna olajšava za davek od dohodka, ki je bila dodeljena za eno leto, prenese za dve leti nazaj in za naslednjih dvajset let. |
| --- | --- |

(53)

V zvezi z olajšavo za biodizel lahko v nasprotju s prejšnjo preiskavo, ko je prevladovala olajšava 1 USD na galono nemešanega (čistega) agro-biodizla ali 0,50 USD za vsako galono drugega nemešanega biodizla, trgovec na drobno (ali proizvajalec biodizla v vlogi trgovca na drobno) ali končni uporabnik nemešanega biodizla zdaj uveljavlja 1 USD na galono za nemešan (čisti) agro-biodizel ali druge vrste biodizla ter dizelsko gorivo, proizvedeno iz biomase, kot nevračljivo splošno poslovno davčno olajšavo za dohodek. Nevračljiva splošna poslovna olajšava je olajšava na podlagi davka od dohodkov družbe. Nevračljiva pa je, ker presežka olajšave družbi ni mogoče izplačati kot neposredno gotovinsko plačilo, če je olajšava družbe večja od njene davčne obveznosti. Vendar so organi ZDA predložili informacije, da se lahko poslovna olajšava za davek od dohodka, ki je bila dodeljena za eno leto, prenese za dve leti nazaj in za naslednjih dvajset let.

| (54) | Organi ZDA so priznali, da so nekateri proizvajalci biodizla v vlogi trgovcev na drobno ali uporabnikov v OPP izkoristili to olajšavo, vendar niso mogli količinsko opredeliti točnih ugodnosti, ki so jih imeli v OPP. |
| --- | --- |

(54)

Organi ZDA so priznali, da so nekateri proizvajalci biodizla v vlogi trgovcev na drobno ali uporabnikov v OPP izkoristili to olajšavo, vendar niso mogli količinsko opredeliti točnih ugodnosti, ki so jih imeli v OPP.

3.2.1.4   Sklep

| (55) | Olajšavo za mešanice biodizla in olajšavo za biodizel je treba obravnavati kot davčni spodbudi ne glede na to, ali se izvedeta kot gotovinsko plačilo (velja le za olajšavo za mešanice biodizla) ali pa se izravnata z davčnimi obveznostmi (velja za obe davčni olajšavi). |
| --- | --- |

(55)

Olajšavo za mešanice biodizla in olajšavo za biodizel je treba obravnavati kot davčni spodbudi ne glede na to, ali se izvedeta kot gotovinsko plačilo (velja le za olajšavo za mešanice biodizla) ali pa se izravnata z davčnimi obveznostmi (velja za obe davčni olajšavi).

| (56) | Komisija meni, da so sheme subvencije v smislu člena 3(1)(a)(i) in (ii) osnovne uredbe, ker zagotavljajo finančni prispevek vlade Združenih držav Amerike v obliki nepovratnih sredstev (gotovinskih plačil, ki so mogoča le za olajšave za mešanice biodizla) in izpadlih prihodkov, ki sicer zapadejo (davčna izravnava) (velja za obe davčni olajšavi). Spodbude pomenijo ugodnost za družbe, ki jih prejemajo. |
| --- | --- |

(56)

Komisija meni, da so sheme subvencije v smislu člena 3(1)(a)(i) in (ii) osnovne uredbe, ker zagotavljajo finančni prispevek vlade Združenih držav Amerike v obliki nepovratnih sredstev (gotovinskih plačil, ki so mogoča le za olajšave za mešanice biodizla) in izpadlih prihodkov, ki sicer zapadejo (davčna izravnava) (velja za obe davčni olajšavi). Spodbude pomenijo ugodnost za družbe, ki jih prejemajo.

| (57) | Sheme so omejene na družbe, ki so dejavne v industriji biodizla, in se zato štejejo za specifične v skladu s členom 4(2)(a) osnovne uredbe, zato se proti njim lahko uvedejo izravnalni ukrepi. |
| --- | --- |

(57)

Sheme so omejene na družbe, ki so dejavne v industriji biodizla, in se zato štejejo za specifične v skladu s členom 4(2)(a) osnovne uredbe, zato se proti njim lahko uvedejo izravnalni ukrepi.

| (58) | Ker shema olajšave za mešanice biodizla zagotavlja subvencijo v višini 1 USD na galono za vse vrste biodizla, Komisija meni, da je ta shema zagotovila velik znesek subvencij proizvajalcem izvoznikom biodizla v ZDA in zato ostala najpomembnejša shema v OPP. |
| --- | --- |

(58)

Ker shema olajšave za mešanice biodizla zagotavlja subvencijo v višini 1 USD na galono za vse vrste biodizla, Komisija meni, da je ta shema zagotovila velik znesek subvencij proizvajalcem izvoznikom biodizla v ZDA in zato ostala najpomembnejša shema v OPP.

3.2.2   Davčna olajšava za dohodek malih proizvajalcev agro-biodizla

3.2.2.1   Pravna podlaga

| (59) | Oddelek 40A naslova 26 Zakonika ZDA predvideva tudi davčno olajšavo za dohodek malih proizvajalcev agro-biodizla. |
| --- | --- |

(59)

Oddelek 40A naslova 26 Zakonika ZDA predvideva tudi davčno olajšavo za dohodek malih proizvajalcev agro-biodizla.

3.2.2.2   Upravičenost

| (60) | Ta shema je na voljo le malim proizvajalcem čistega agro-biodizla. Do olajšave ni upravičena nobena družba, ki pripravlja mešanice, ali trgovec, ki kupi biodizel, vendar ga ne proizvaja. Mali proizvajalec je vsak proizvajalec, čigar proizvodna zmogljivost ne presega 60 milijonov galon agro-biodizla na leto. Mali proizvajalec agro-biodizla lahko za vsako galono proizvedenega agro-biodizla uveljavlja 0,10 USD nevračljive splošne poslovne davčne olajšave za dohodek. Proizvodnja proizvajalca, upravičenega do olajšave, v nobenem davčnem letu ne sme preseči 15 milijonov galon. Proizvajalec lahko uveljavlja olajšavo, če se agro-biodizel uporablja kot gorivo, prodaja za uporabo kot gorivo ali uporablja za pripravo mešanice biodizla in dizelskega goriva, ki se uporablja kot gorivo ali prodaja za uporabo kot gorivo. Zato lahko mali proizvajalci agro-biodizla združijo to shemo s shemo olajšave za mešanice biodizla in tako skupaj prejmejo 1,10 USD na galono. V nasprotju z njimi so veliki proizvajalci agro-biodizla upravičeni le do sheme olajšave za mešanice biodizla. |
| --- | --- |

(60)

Ta shema je na voljo le malim proizvajalcem čistega agro-biodizla. Do olajšave ni upravičena nobena družba, ki pripravlja mešanice, ali trgovec, ki kupi biodizel, vendar ga ne proizvaja. Mali proizvajalec je vsak proizvajalec, čigar proizvodna zmogljivost ne presega 60 milijonov galon agro-biodizla na leto. Mali proizvajalec agro-biodizla lahko za vsako galono proizvedenega agro-biodizla uveljavlja 0,10 USD nevračljive splošne poslovne davčne olajšave za dohodek. Proizvodnja proizvajalca, upravičenega do olajšave, v nobenem davčnem letu ne sme preseči 15 milijonov galon. Proizvajalec lahko uveljavlja olajšavo, če se agro-biodizel uporablja kot gorivo, prodaja za uporabo kot gorivo ali uporablja za pripravo mešanice biodizla in dizelskega goriva, ki se uporablja kot gorivo ali prodaja za uporabo kot gorivo. Zato lahko mali proizvajalci agro-biodizla združijo to shemo s shemo olajšave za mešanice biodizla in tako skupaj prejmejo 1,10 USD na galono. V nasprotju z njimi so veliki proizvajalci agro-biodizla upravičeni le do sheme olajšave za mešanice biodizla.

3.2.2.3   Praktično izvajanje

| (61) | Nevračljive splošne poslovne davčne olajšave za dohodek se uveljavljajo enkrat na leto, ko upravičenec izpolnjuje napoved za odmero dohodnine. Olajšava za vsako galono biodizla, ki jo upravičenec proizvede v zadevnem davčnem letu, do največ 15 milijonov galon se izravna z obveznostjo upravičenca za davek od dohodkov pravnih oseb. Če je davčna obveznost upravičenca manjša od zneska olajšave, ki se uveljavlja, se lahko presežni znesek prenese v naslednja davčna leta. |
| --- | --- |

(61)

Nevračljive splošne poslovne davčne olajšave za dohodek se uveljavljajo enkrat na leto, ko upravičenec izpolnjuje napoved za odmero dohodnine. Olajšava za vsako galono biodizla, ki jo upravičenec proizvede v zadevnem davčnem letu, do največ 15 milijonov galon se izravna z obveznostjo upravičenca za davek od dohodkov pravnih oseb. Če je davčna obveznost upravičenca manjša od zneska olajšave, ki se uveljavlja, se lahko presežni znesek prenese v naslednja davčna leta.

3.2.2.4   Sklep

| (62) | Komisija meni, da je ta shema subvencija v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe, ker zagotavlja finančni prispevek vlade Združenih držav Amerike v obliki izpadlih prihodkov, ki sicer zapadejo. Spodbuda pomeni ugodnost za družbe, ki jo prejemajo. |
| --- | --- |

(62)

Komisija meni, da je ta shema subvencija v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe, ker zagotavlja finančni prispevek vlade Združenih držav Amerike v obliki izpadlih prihodkov, ki sicer zapadejo. Spodbuda pomeni ugodnost za družbe, ki jo prejemajo.

| (63) | Shema je omejena na družbe, ki proizvajajo biodizel, in se zato šteje za specifično v skladu s členom 4(2)(a) osnovne uredbe, zato se proti njej lahko uvedejo izravnalni ukrepi. |
| --- | --- |

(63)

Shema je omejena na družbe, ki proizvajajo biodizel, in se zato šteje za specifično v skladu s členom 4(2)(a) osnovne uredbe, zato se proti njej lahko uvedejo izravnalni ukrepi.

3.2.3   Program za bioenergijo za napredna biogoriva

3.2.3.1   Pravna podlaga

| (64) | Program za bioenergijo za napredna biogoriva ameriškega ministrstva za kmetijstvo ureja oddelek 9005 naslova IX Zakona o kmetijski varnosti in podeželskih naložbah (Farm Security and Rural Investment Act) iz leta 2002 („kmetijski zakon iz leta 2002“). Program bi moral poteči leta 2012, vendar je bil leta 2013 in 2014 podaljšan. Zakon o kmetijstvu (Agriculture Act) iz leta 2014 je program podaljšal še za nadaljnjih 5 let, tj. do konca leta 2018. |
| --- | --- |

(64)

Program za bioenergijo za napredna biogoriva ameriškega ministrstva za kmetijstvo ureja oddelek 9005 naslova IX Zakona o kmetijski varnosti in podeželskih naložbah (Farm Security and Rural Investment Act) iz leta 2002 („kmetijski zakon iz leta 2002“). Program bi moral poteči leta 2012, vendar je bil leta 2013 in 2014 podaljšan. Zakon o kmetijstvu (Agriculture Act) iz leta 2014 je program podaljšal še za nadaljnjih 5 let, tj. do konca leta 2018.

3.2.3.2   Upravičenost

| (65) | Ta program zagotavlja neposredna nepovratna sredstva proizvajalcem naprednih biogoriv, ki so običajno opredeljena „gorivo, pridobljeno iz obnovljive biomase, razen koruznega škroba“. Opredelitev vključuje dizelsko gorivo, proizvedeno iz biomase (12). Upravičenim proizvajalcem z zmogljivostjo rafiniranja, ki presega 150 000 000 galon naprednega biogoriva na leto, se ne sme dodeliti več kot 5 % sredstev programa. Pripravljavci mešanic niso upravičeni do programa. |
| --- | --- |

(65)

Ta program zagotavlja neposredna nepovratna sredstva proizvajalcem naprednih biogoriv, ki so običajno opredeljena „gorivo, pridobljeno iz obnovljive biomase, razen koruznega škroba“. Opredelitev vključuje dizelsko gorivo, proizvedeno iz biomase (12). Upravičenim proizvajalcem z zmogljivostjo rafiniranja, ki presega 150 000 000 galon naprednega biogoriva na leto, se ne sme dodeliti več kot 5 % sredstev programa. Pripravljavci mešanic niso upravičeni do programa.

3.2.3.3   Praktično izvajanje

| (66) | Ko zaprosijo za sodelovanje v programu, sodelujoči prejmejo neposredna plačila vlade. Proizvajalci se morajo najprej registrirati pri organu in podpisati pogodbo. Proizvajalci morajo predložiti zahtevke za izplačila za vsako četrtletje poslovnega leta, da prejmejo plačilo za proizvodnjo naprednega biogoriva v navedenem četrtletju. Plačila se zagotovijo za dejansko proizvodnjo in povečano proizvodnjo. Višina plačil za dejansko proizvodnjo se izračuna četrtletno za dejansko proizvedeno količino naprednega biogoriva v vsakem četrtletju. |
| --- | --- |

(66)

Ko zaprosijo za sodelovanje v programu, sodelujoči prejmejo neposredna plačila vlade. Proizvajalci se morajo najprej registrirati pri organu in podpisati pogodbo. Proizvajalci morajo predložiti zahtevke za izplačila za vsako četrtletje poslovnega leta, da prejmejo plačilo za proizvodnjo naprednega biogoriva v navedenem četrtletju. Plačila se zagotovijo za dejansko proizvodnjo in povečano proizvodnjo. Višina plačil za dejansko proizvodnjo se izračuna četrtletno za dejansko proizvedeno količino naprednega biogoriva v vsakem četrtletju.

| (67) | Plačila za povečano proizvodnjo se izvedejo za količino upravičenega naprednega biogoriva, proizvedenega v poslovnem letu, ki presega količino, proizvedeno v prejšnjih poslovnih letih (od leta 2009). |
| --- | --- |

(67)

Plačila za povečano proizvodnjo se izvedejo za količino upravičenega naprednega biogoriva, proizvedenega v poslovnem letu, ki presega količino, proizvedeno v prejšnjih poslovnih letih (od leta 2009).

| (68) | Finančna sredstva se razdelijo med vse proizvajalce, ki se javijo, na podlagi vrednosti BTU (britanska toplotna enota) (13) proizvodnje. Finančna sredstva se enakomerno razdelijo med vse proizvajalce na podlagi vrednosti BTU. |
| --- | --- |

(68)

Finančna sredstva se razdelijo med vse proizvajalce, ki se javijo, na podlagi vrednosti BTU (britanska toplotna enota) (13) proizvodnje. Finančna sredstva se enakomerno razdelijo med vse proizvajalce na podlagi vrednosti BTU.

3.2.3.4   Sklep

| (69) | Komisija meni, da je ta shema subvencija v smislu člena 3(1)(a)(i) osnovne uredbe, ker zagotavlja finančni prispevek vlade Združenih držav Amerike v obliki neposrednih nepovratnih sredstev. Spodbuda pomeni ugodnost za družbe, ki jo prejemajo. |
| --- | --- |

(69)

Komisija meni, da je ta shema subvencija v smislu člena 3(1)(a)(i) osnovne uredbe, ker zagotavlja finančni prispevek vlade Združenih držav Amerike v obliki neposrednih nepovratnih sredstev. Spodbuda pomeni ugodnost za družbe, ki jo prejemajo.

| (70) | Shema je omejena na družbe, ki proizvajajo biodizel, in se zato šteje za specifično v skladu s členom 4(2)(a) osnovne uredbe, zato se proti njej lahko uvedejo izravnalni ukrepi. |
| --- | --- |

(70)

Shema je omejena na družbe, ki proizvajajo biodizel, in se zato šteje za specifično v skladu s členom 4(2)(a) osnovne uredbe, zato se proti njej lahko uvedejo izravnalni ukrepi.

3.2.4   Olajšave za proizvodnjo celuloznega biogoriva

3.2.4.1   Pravna podlaga

| (71) | Program obstaja od 1. januarja 2009, vzpostavljen pa je bil v skladu z Zakonom o hrani, ohranjanju in energiji (Food, Conservation and Energy Act) iz leta 2008. Po 1. januarju 2011 je bil program tako kot navedene tri sheme podaljšan (glej podrobnosti v oddelku 3.4.1). Zakon, sprejet 19. decembra 2014, je retroaktivno obnovil shemo za celotno leto 2014 (14), vendar lahko družbe davčno olajšavo, pridobljeno na podlagi sheme, prenesejo naprej za do 20 let. |
| --- | --- |

(71)

Program obstaja od 1. januarja 2009, vzpostavljen pa je bil v skladu z Zakonom o hrani, ohranjanju in energiji (Food, Conservation and Energy Act) iz leta 2008. Po 1. januarju 2011 je bil program tako kot navedene tri sheme podaljšan (glej podrobnosti v oddelku 3.4.1). Zakon, sprejet 19. decembra 2014, je retroaktivno obnovil shemo za celotno leto 2014 (14), vendar lahko družbe davčno olajšavo, pridobljeno na podlagi sheme, prenesejo naprej za do 20 let.

3.2.4.2   Upravičenost

| (72) | Ta shema zagotavlja nevračljivo splošno poslovno davčno olajšavo za dohodek v višini 1,01 USD na galono biogoriva druge generacije, ki se uporablja kot gorivo ali se prodaja za uporabo kot gorivo. Do nje so upravičeni proizvajalci, vključno s proizvajalci biogoriva iz kakršne koli lignocelulozne ali hemicelulozne snovi, ki se lahko obnovi ali ponovno uporabi, in goriva iz alg. |
| --- | --- |

(72)

Ta shema zagotavlja nevračljivo splošno poslovno davčno olajšavo za dohodek v višini 1,01 USD na galono biogoriva druge generacije, ki se uporablja kot gorivo ali se prodaja za uporabo kot gorivo. Do nje so upravičeni proizvajalci, vključno s proizvajalci biogoriva iz kakršne koli lignocelulozne ali hemicelulozne snovi, ki se lahko obnovi ali ponovno uporabi, in goriva iz alg.

3.2.4.3   Praktično izvajanje

| (73) | Organi ZDA niso predložili točnih podatkov o ugodnostih, zagotovljenih v OPP. Trdili so, da bodo ugodnosti za leto 2013 znane šele oktobra 2015, ugodnosti za leto 2014 pa leta 2016. Vendar pa se zdi, da shema ni zagotovila ugodnosti proizvajalcem dizelskega goriva, ki se šteje za gorivo druge generacije. To je posledica dejstva, da se zdi, da se do zdaj tako dizelsko gorivo ni proizvajalo na komercialni osnovi, količine, ki so se proizvedle in prodale na trgu, pa so razmeroma majhne. |
| --- | --- |

(73)

Organi ZDA niso predložili točnih podatkov o ugodnostih, zagotovljenih v OPP. Trdili so, da bodo ugodnosti za leto 2013 znane šele oktobra 2015, ugodnosti za leto 2014 pa leta 2016. Vendar pa se zdi, da shema ni zagotovila ugodnosti proizvajalcem dizelskega goriva, ki se šteje za gorivo druge generacije. To je posledica dejstva, da se zdi, da se do zdaj tako dizelsko gorivo ni proizvajalo na komercialni osnovi, količine, ki so se proizvedle in prodale na trgu, pa so razmeroma majhne.

3.2.4.4   Sklep

| (74) | Glede na navedeno Komisija meni, da ta shema ni zagotovila ugodnosti proizvajalcem biodizla v OPP, in zato ni analizirala njenega učinka na morebitno nadaljevanje in/ali ponovitev subvencioniranja. |
| --- | --- |

(74)

Glede na navedeno Komisija meni, da ta shema ni zagotovila ugodnosti proizvajalcem biodizla v OPP, in zato ni analizirala njenega učinka na morebitno nadaljevanje in/ali ponovitev subvencioniranja.

3.3   Subvencioniranje uvoza v OPP – državne sheme

3.3.1   Davčna olajšava za naložbe v biogoriva zvezne države Florida

3.3.1.1   Pravna podlaga

| (75) | Pravna podlaga te sheme, ki jo upravlja ministrstvo zvezne države Floride za kmetijstvo in storitve za potrošnike, je oddelek 220.192 Statuta zvezne države Florida. |
| --- | --- |

(75)

Pravna podlaga te sheme, ki jo upravlja ministrstvo zvezne države Floride za kmetijstvo in storitve za potrošnike, je oddelek 220.192 Statuta zvezne države Florida.

3.3.1.2   Upravičenost

| (76) | Program davčnih olajšav za naložbe v tehnologijo za energijo iz obnovljivih virov vsem upravičenim subjektom zagotavlja letno davčno olajšavo za pravne osebe za vse stroške kapitala, poslovanja in vzdrževanja ter stroške za raziskave in razvoj, ki so nastali med 1. julijem 2012 in 30. junijem 2016, v zvezi z naložbami v proizvodnjo, skladiščenje in distribucijo biodizla, etanola in drugih obnovljivih goriv v zvezni državi Floridi. |
| --- | --- |

(76)

Program davčnih olajšav za naložbe v tehnologijo za energijo iz obnovljivih virov vsem upravičenim subjektom zagotavlja letno davčno olajšavo za pravne osebe za vse stroške kapitala, poslovanja in vzdrževanja ter stroške za raziskave in razvoj, ki so nastali med 1. julijem 2012 in 30. junijem 2016, v zvezi z naložbami v proizvodnjo, skladiščenje in distribucijo biodizla, etanola in drugih obnovljivih goriv v zvezni državi Floridi.

3.3.1.3   Praktično izvajanje

| (77) | Ministrstvo mora vloge za davčno olajšavo vsako leto prejeti do vključno 1. novembra, pregledajo pa se na podlagi vrstnega reda prejetih vlog. Vlogam je treba predložiti dokazila o vseh upravičenih stroških. Vložniki morajo predložiti tudi povzetek, v katerem je opisano, kako se snovi uporabljajo v zvezi z naložbami v proizvodnjo, skladiščenje in distribucijo biodizla (B10–B100), etanola (E10–E100) ali drugih obnovljivih goriv v zvezni državi Florida. Poleg tega morajo vložniki izpolnjeni vlogi predložiti opis ekonomskega učinka projekta v zvezni državi Florida. |
| --- | --- |

(77)

Ministrstvo mora vloge za davčno olajšavo vsako leto prejeti do vključno 1. novembra, pregledajo pa se na podlagi vrstnega reda prejetih vlog. Vlogam je treba predložiti dokazila o vseh upravičenih stroških. Vložniki morajo predložiti tudi povzetek, v katerem je opisano, kako se snovi uporabljajo v zvezi z naložbami v proizvodnjo, skladiščenje in distribucijo biodizla (B10–B100), etanola (E10–E100) ali drugih obnovljivih goriv v zvezni državi Florida. Poleg tega morajo vložniki izpolnjeni vlogi predložiti opis ekonomskega učinka projekta v zvezni državi Florida.

| (78) | Shema nudi letno davčno olajšavo za pravne osebe v višini 75 % (do 1 milijona USD na davkoplačevalca in skupaj 10 milijonov USD na proračunsko leto države) vseh stroškov kapitala, poslovanja in vzdrževanja ter stroškov za raziskave in razvoj v zvezi z naložbami v proizvodnjo, skladiščenje in distribucijo, med drugim biodizla in drugih obnovljivih goriv v zvezni državi. Olajšava znaša do 1 milijona USD na davkoplačevalca, neporabljeni znesek pa se lahko prenese v naslednja davčna leta od 1. januarja 2013 do 31. decembra 2018 in uporabi, po tem datumu pa prenesena olajšava poteče in je ni več mogoče uporabiti. |
| --- | --- |

(78)

Shema nudi letno davčno olajšavo za pravne osebe v višini 75 % (do 1 milijona USD na davkoplačevalca in skupaj 10 milijonov USD na proračunsko leto države) vseh stroškov kapitala, poslovanja in vzdrževanja ter stroškov za raziskave in razvoj v zvezi z naložbami v proizvodnjo, skladiščenje in distribucijo, med drugim biodizla in drugih obnovljivih goriv v zvezni državi. Olajšava znaša do 1 milijona USD na davkoplačevalca, neporabljeni znesek pa se lahko prenese v naslednja davčna leta od 1. januarja 2013 do 31. decembra 2018 in uporabi, po tem datumu pa prenesena olajšava poteče in je ni več mogoče uporabiti.

3.3.1.4   Sklep

| (79) | Komisija meni, da je ta shema subvencija v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe, ker zagotavlja finančni prispevek zvezne države Florida v obliki izpadlih prihodkov, ki sicer zapadejo. Spodbuda pomeni ugodnost za družbe, ki jo prejemajo. |
| --- | --- |

(79)

Komisija meni, da je ta shema subvencija v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe, ker zagotavlja finančni prispevek zvezne države Florida v obliki izpadlih prihodkov, ki sicer zapadejo. Spodbuda pomeni ugodnost za družbe, ki jo prejemajo.

| (80) | Shema je omejena na družbe, ki proizvajajo biodizel in druge vrste goriva, in se zato šteje za specifično v skladu s členom 4(2)(a) osnovne uredbe, zato se proti njej lahko uvedejo izravnalni ukrepi. |
| --- | --- |

(80)

Shema je omejena na družbe, ki proizvajajo biodizel in druge vrste goriva, in se zato šteje za specifično v skladu s členom 4(2)(a) osnovne uredbe, zato se proti njej lahko uvedejo izravnalni ukrepi.

3.3.2   Vračilo davka za proizvajalce biodizla zvezne države Iowa

3.3.2.1   Pravna podlaga

| (81) | Pravna podlaga te sheme, ki jo upravlja ministrstvo zvezne države Iowa za finance, je oddelek 423.4(9) Zakonika zvezne države Iowa. |
| --- | --- |

(81)

Pravna podlaga te sheme, ki jo upravlja ministrstvo zvezne države Iowa za finance, je oddelek 423.4(9) Zakonika zvezne države Iowa.

3.3.2.2   Upravičenost

| (82) | Proizvajalec mora biti proizvajalec biodizla, registriran pri Agenciji Združenih držav Amerike za varstvo okolja, v skladu z oddelkom 79.4 naslova 40 Zakonika zveznih predpisov. Biodizel se mora uporabljati v mešanici biodizla v skladu z oddelkom 214A.2 Zakonika zvezne države Iowa. Biodizel mora biti proizveden v zvezni državi Iowa. |
| --- | --- |

(82)

Proizvajalec mora biti proizvajalec biodizla, registriran pri Agenciji Združenih držav Amerike za varstvo okolja, v skladu z oddelkom 79.4 naslova 40 Zakonika zveznih predpisov. Biodizel se mora uporabljati v mešanici biodizla v skladu z oddelkom 214A.2 Zakonika zvezne države Iowa. Biodizel mora biti proizveden v zvezni državi Iowa.

3.3.2.3   Praktično izvajanje

| (83) | Upravičeni proizvajalci biodizla morajo predložiti zahtevek za vračilo, ki mora vsebovati podatke o tem, koliko galon biodizla je bilo proizvedenih v četrtletju. Ministrstvo za finance pregleda zahtevek za vračilo in vsakemu proizvajalci biodizla izda ček z vračilom, če se zahtevek odobri. |
| --- | --- |

(83)

Upravičeni proizvajalci biodizla morajo predložiti zahtevek za vračilo, ki mora vsebovati podatke o tem, koliko galon biodizla je bilo proizvedenih v četrtletju. Ministrstvo za finance pregleda zahtevek za vračilo in vsakemu proizvajalci biodizla izda ček z vračilom, če se zahtevek odobri.

| (84) | Zahtevki za vračilo se predložijo vsako leto aprila, julija, oktobra in januarja, čeki z vračilom pa se vsako leto izdajo maja, avgusta, novembra in februarja. |
| --- | --- |

(84)

Zahtevki za vračilo se predložijo vsako leto aprila, julija, oktobra in januarja, čeki z vračilom pa se vsako leto izdajo maja, avgusta, novembra in februarja.

| (85) | Program zagotavlja vračilo v višini 0,03 USD na galono biodizla, proizvedenega v zvezni državi Iowa (0,03 USD za leto 2012, 0,025 USD za leto 2013 in 0,02 USD za obdobje 2014–2017). Vračilo je omejeno na prvih 25 milijonov galon, proizvedenih v vsakem obratu. |
| --- | --- |

(85)

Program zagotavlja vračilo v višini 0,03 USD na galono biodizla, proizvedenega v zvezni državi Iowa (0,03 USD za leto 2012, 0,025 USD za leto 2013 in 0,02 USD za obdobje 2014–2017). Vračilo je omejeno na prvih 25 milijonov galon, proizvedenih v vsakem obratu.

3.3.2.4   Sklep

| (86) | Komisija meni, da je ta shema subvencija v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe, ker zagotavlja finančni prispevek zvezne države Iowa v obliki izpadlih prihodkov, ki sicer zapadejo. Spodbuda pomeni ugodnost za družbe, ki jo prejemajo. |
| --- | --- |

(86)

Komisija meni, da je ta shema subvencija v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe, ker zagotavlja finančni prispevek zvezne države Iowa v obliki izpadlih prihodkov, ki sicer zapadejo. Spodbuda pomeni ugodnost za družbe, ki jo prejemajo.

| (87) | Shema je omejena na družbe, ki proizvajajo biodizel in druge vrste goriva, in se zato šteje za specifično v skladu s členom 4(2)(a) osnovne uredbe, zato se proti njej lahko uvedejo izravnalni ukrepi. |
| --- | --- |

(87)

Shema je omejena na družbe, ki proizvajajo biodizel in druge vrste goriva, in se zato šteje za specifično v skladu s členom 4(2)(a) osnovne uredbe, zato se proti njej lahko uvedejo izravnalni ukrepi.

3.3.3   Spodbuda za upravičene proizvajalce biodizla zvezne države Kansas

3.3.3.1   Pravna podlaga

| (88) | Pravna podlaga te sheme, ki jo upravlja ministrstvo zvezne države Kansas za finance, so Obrazloženi statut zvezne države Kansas (Kansas Statutes Annotated) od 79-34,155 do 79-34,159 in Upravni predpisi zvezne države Kansas (Kansas Administrative Regulations) od 92-27-1 do 92-27-5. Shema bo potekla 1. julija 2016. |
| --- | --- |

(88)

Pravna podlaga te sheme, ki jo upravlja ministrstvo zvezne države Kansas za finance, so Obrazloženi statut zvezne države Kansas (Kansas Statutes Annotated) od 79-34,155 do 79-34,159 in Upravni predpisi zvezne države Kansas (Kansas Administrative Regulations) od 92-27-1 do 92-27-5. Shema bo potekla 1. julija 2016.

3.3.3.2   Upravičenost

| (89) | Sklad za spodbude zvezne države Kansas za upravičene proizvajalce biodizla zagotavlja proizvajalcem biodizla s sedežem v zvezni državi Kansas neposredna nepovratna sredstva v višini 0,30 USD na galono. Spodbudnine so odvisne od razpoložljivih finančnih sredstev in se po potrebi sorazmerno razdelijo. |
| --- | --- |

(89)

Sklad za spodbude zvezne države Kansas za upravičene proizvajalce biodizla zagotavlja proizvajalcem biodizla s sedežem v zvezni državi Kansas neposredna nepovratna sredstva v višini 0,30 USD na galono. Spodbudnine so odvisne od razpoložljivih finančnih sredstev in se po potrebi sorazmerno razdelijo.

| (90) | Shemi je bilo v zadnjih letih dodeljeno premalo finančnih sredstev in trenutno financiranje ni predvideno do 1. julija 2015. Po 1. juliju 2014 shema ni več prejela finančnih sredstev. Kljub temu so bile v OPP v okviru sheme zagotovljene ugodnosti več proizvajalcem ZDA. Poleg tega ni mogoče izključiti dejstva, da bi se lahko del zneska ali skupni znesek finančnih sredstev, ki je določen v zakonskih aktih (875 000 USD za vsako četrtletje), shemi dodelil po 1. juliju 2015. |
| --- | --- |

(90)

Shemi je bilo v zadnjih letih dodeljeno premalo finančnih sredstev in trenutno financiranje ni predvideno do 1. julija 2015. Po 1. juliju 2014 shema ni več prejela finančnih sredstev. Kljub temu so bile v OPP v okviru sheme zagotovljene ugodnosti več proizvajalcem ZDA. Poleg tega ni mogoče izključiti dejstva, da bi se lahko del zneska ali skupni znesek finančnih sredstev, ki je določen v zakonskih aktih (875 000 USD za vsako četrtletje), shemi dodelil po 1. juliju 2015.

3.3.3.3   Sklep

| (91) | Komisija meni, da je ta shema subvencija v smislu člena 3(1)(a)(i) osnovne uredbe, ker zagotavlja finančni prispevek zvezne države Kansas v obliki neposrednih nepovratnih sredstev. Spodbuda pomeni ugodnost za družbe, ki jo prejemajo. |
| --- | --- |

(91)

Komisija meni, da je ta shema subvencija v smislu člena 3(1)(a)(i) osnovne uredbe, ker zagotavlja finančni prispevek zvezne države Kansas v obliki neposrednih nepovratnih sredstev. Spodbuda pomeni ugodnost za družbe, ki jo prejemajo.

| (92) | Shema je omejena na družbe, ki proizvajajo biodizel in druge vrste goriva, in se zato šteje za specifično v skladu s členom 4(2)(a) osnovne uredbe, zato se proti njej lahko uvedejo izravnalni ukrepi. |
| --- | --- |

(92)

Shema je omejena na družbe, ki proizvajajo biodizel in druge vrste goriva, in se zato šteje za specifično v skladu s členom 4(2)(a) osnovne uredbe, zato se proti njej lahko uvedejo izravnalni ukrepi.

3.3.4   Davčna olajšava za proizvodnjo biodizla zvezne države Kentucky

3.3.4.1   Pravna podlaga

| (93) | Pravna podlaga te sheme, ki jo upravlja ministrstvo zvezne države Kentucky za finance so Revidirani statut zvezne države Kentucky (Kentucky Revised Statutes) 154.27 in Upravni predpisi zvezne države Kentucky (Kentucky Adiministrative Regulations) 307 KAR 1:040. |
| --- | --- |

(93)

Pravna podlaga te sheme, ki jo upravlja ministrstvo zvezne države Kentucky za finance so Revidirani statut zvezne države Kentucky (Kentucky Revised Statutes) 154.27 in Upravni predpisi zvezne države Kentucky (Kentucky Adiministrative Regulations) 307 KAR 1:040.

3.3.4.2   Upravičenost

| (94) | Do davčne olajšave za proizvodnjo so upravičeni vsi proizvajalci biodizla, pripravljavci mešanic biodizla ali proizvajalci obnovljivega dizelskega goriva z dejanskim sedežem v zvezni državi Kentucky. |
| --- | --- |

(94)

Do davčne olajšave za proizvodnjo so upravičeni vsi proizvajalci biodizla, pripravljavci mešanic biodizla ali proizvajalci obnovljivega dizelskega goriva z dejanskim sedežem v zvezni državi Kentucky.

3.3.4.3   Praktično izvajanje

| (95) | Upravičeni vložnik mora predložiti vlogo ministrstvu za finance do vključno 15. januarja predhodnega koledarskega leta. Vložnik mora predložiti dokaze, da proizvedeni biodizel izpolnjuje določene specifikacije. |
| --- | --- |

(95)

Upravičeni vložnik mora predložiti vlogo ministrstvu za finance do vključno 15. januarja predhodnega koledarskega leta. Vložnik mora predložiti dokaze, da proizvedeni biodizel izpolnjuje določene specifikacije.

| (96) | Vložnik, ki uveljavlja davčno olajšavo, mora davčni napovedi, s katero uveljavlja davčno olajšavo, priložiti potrdilo o olajšavi, ki ga izda ministrstvo. |
| --- | --- |

(96)

Vložnik, ki uveljavlja davčno olajšavo, mora davčni napovedi, s katero uveljavlja davčno olajšavo, priložiti potrdilo o olajšavi, ki ga izda ministrstvo.

| (97) | Stopnja olajšave znaša 1 USD na galono biodizla, ki ga proizvede proizvajalec biodizla, 1 USD na galono biodizla, ki ga pripravljavec mešanic biodizla uporablja v postopku mešanja, in 1 USD na galono obnovljivega dizelskega goriva (tj. dizelskega goriva iz biomase), ki ga proizvede proizvajalec obnovljivega dizelskega goriva, razen če skupni znesek odobrene olajšave za vse proizvajalce biodizla, pripravljavce mešanic biodizla in proizvajalce obnovljivega dizelskega goriva presega letno zgornjo mejo davčne olajšave za biodizel in obnovljivo dizelsko gorivo. |
| --- | --- |

(97)

Stopnja olajšave znaša 1 USD na galono biodizla, ki ga proizvede proizvajalec biodizla, 1 USD na galono biodizla, ki ga pripravljavec mešanic biodizla uporablja v postopku mešanja, in 1 USD na galono obnovljivega dizelskega goriva (tj. dizelskega goriva iz biomase), ki ga proizvede proizvajalec obnovljivega dizelskega goriva, razen če skupni znesek odobrene olajšave za vse proizvajalce biodizla, pripravljavce mešanic biodizla in proizvajalce obnovljivega dizelskega goriva presega letno zgornjo mejo davčne olajšave za biodizel in obnovljivo dizelsko gorivo.

| (98) | Skupna zgornja meja za davčno olajšavo za biodizel in obnovljivo dizelsko gorivo za leti 2013 in 2014 je znašala 10 milijonov USD v skladu z Revidiranim statutom zvezne države Kentucky KRS 141.422(1)(c). |
| --- | --- |

(98)

Skupna zgornja meja za davčno olajšavo za biodizel in obnovljivo dizelsko gorivo za leti 2013 in 2014 je znašala 10 milijonov USD v skladu z Revidiranim statutom zvezne države Kentucky KRS 141.422(1)(c).

| (99) | Če skupni znesek odobrene olajšave za vse proizvajalce biodizla, pripravljavce mešanic biodizla in proizvajalce obnovljivega dizelskega goriva presega letno zgornjo mejo davčne olajšave za biodizel in obnovljivo dizelsko gorivo, ministrstvo določi znesek olajšave za vsakega proizvajalca biodizla, pripravljavca mešanic biodizla in proizvajalca obnovljivega dizelskega goriva, ki ga izračuna tako, da pomnoži letno zgornjo mejo davčne olajšave za biodizel in obnovljivo dizelsko gorivo z ulomkom, pri čemer je števec znesek odobrene olajšave za proizvajalca biodizla, pripravljavca mešanic biodizla in proizvajalca obnovljivega dizelskega goriva, imenovalec pa je znesek skupne odobrene olajšave za vse proizvajalce biodizla, pripravljavce mešanic biodizla in proizvajalce obnovljivega dizelskega goriva. |
| --- | --- |

(99)

Če skupni znesek odobrene olajšave za vse proizvajalce biodizla, pripravljavce mešanic biodizla in proizvajalce obnovljivega dizelskega goriva presega letno zgornjo mejo davčne olajšave za biodizel in obnovljivo dizelsko gorivo, ministrstvo določi znesek olajšave za vsakega proizvajalca biodizla, pripravljavca mešanic biodizla in proizvajalca obnovljivega dizelskega goriva, ki ga izračuna tako, da pomnoži letno zgornjo mejo davčne olajšave za biodizel in obnovljivo dizelsko gorivo z ulomkom, pri čemer je števec znesek odobrene olajšave za proizvajalca biodizla, pripravljavca mešanic biodizla in proizvajalca obnovljivega dizelskega goriva, imenovalec pa je znesek skupne odobrene olajšave za vse proizvajalce biodizla, pripravljavce mešanic biodizla in proizvajalce obnovljivega dizelskega goriva.

3.3.4.4   Sklep

| (100) | Komisija meni, da je ta shema subvencija v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe, ker zagotavlja finančni prispevek zvezne države Kentucky v obliki izpadlih prihodkov, ki sicer zapadejo. Spodbuda pomeni ugodnost za družbe, ki jo prejemajo. |
| --- | --- |

(100)

Komisija meni, da je ta shema subvencija v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe, ker zagotavlja finančni prispevek zvezne države Kentucky v obliki izpadlih prihodkov, ki sicer zapadejo. Spodbuda pomeni ugodnost za družbe, ki jo prejemajo.

| (101) | Shema je omejena na družbe, ki proizvajajo biodizel in druge vrste goriva, in se zato šteje za specifično v skladu s členom 4(2)(a) osnovne uredbe, zato se proti njej lahko uvedejo izravnalni ukrepi. |
| --- | --- |

(101)

Shema je omejena na družbe, ki proizvajajo biodizel in druge vrste goriva, in se zato šteje za specifično v skladu s členom 4(2)(a) osnovne uredbe, zato se proti njej lahko uvedejo izravnalni ukrepi.

3.4   Verjetnost nadaljevanja ali ponovitve subvencioniranja

| (102) | Kot v prvotni preiskavi je glavna shema še vedno shema olajšave za mešanice biodizla. Ta shema je veljala v OPP, a se je iztekla 31. decembra 2014. Njen zakonodajni razvoj in verjetnost ponovne uvedbe sta analizirana v nadaljevanju, skupaj z olajšavo za biodizel in davčno olajšavo za dohodek malih proizvajalcev agro-biodizla. |
| --- | --- |

(102)

Kot v prvotni preiskavi je glavna shema še vedno shema olajšave za mešanice biodizla. Ta shema je veljala v OPP, a se je iztekla 31. decembra 2014. Njen zakonodajni razvoj in verjetnost ponovne uvedbe sta analizirana v nadaljevanju, skupaj z olajšavo za biodizel in davčno olajšavo za dohodek malih proizvajalcev agro-biodizla.

3.4.1   Iztek veljavnosti in podaljšanje treh zveznih shem

| (103) | Tri zvezne sheme (olajšava za mešanice biodizla, olajšava za biodizel in olajšava za male proizvajalce agro-biodizla) so bile uzakonjene z Ameriškim zakonom o ustvarjanju delovnih mest (American Jobs Creation Act) iz leta 2004 (15), veljati pa so začele 1. januarja 2005. Njihova veljavnost bi se morala izteči 31. decembra 2008. Od takrat bi se morala njihova veljavnost izteči večkrat, a so bile štirikrat podaljšane:






  (i) | prvič so bile podaljšane do 31. decembra 2009 z Javnim zakonom 110-343, podpisanim 3. oktobra 2008 (Zakon o izredni ekonomski stabilizaciji (Emergency Economic Stabilization Act) iz leta 2008: razdelek B – Zakon o energetskem izboljšanju in razširitvi iz leta 2008); |
| --- | --- | --- |

(103)

Tri zvezne sheme (olajšava za mešanice biodizla, olajšava za biodizel in olajšava za male proizvajalce agro-biodizla) so bile uzakonjene z Ameriškim zakonom o ustvarjanju delovnih mest (American Jobs Creation Act) iz leta 2004 (15), veljati pa so začele 1. januarja 2005. Njihova veljavnost bi se morala izteči 31. decembra 2008. Od takrat bi se morala njihova veljavnost izteči večkrat, a so bile štirikrat podaljšane:

(i)

prvič so bile podaljšane do 31. decembra 2009 z Javnim zakonom 110-343, podpisanim 3. oktobra 2008 (Zakon o izredni ekonomski stabilizaciji (Emergency Economic Stabilization Act) iz leta 2008: razdelek B – Zakon o energetskem izboljšanju in razširitvi iz leta 2008);

| (ii) | drugič so bile podaljšane do 31. decembra 2011 z Javnim zakonom 111-312, podpisanim 17. decembra 2010 (Zakon o davčni olajšavi, ponovni avtorizaciji zavarovanja za primer brezposelnosti in ustvarjanju delovnih mest (Tax Relief, Unemployment Insurance Reauthorization, and Job Creation Act) iz leta 2010); |
| --- | --- |

(ii)

drugič so bile podaljšane do 31. decembra 2011 z Javnim zakonom 111-312, podpisanim 17. decembra 2010 (Zakon o davčni olajšavi, ponovni avtorizaciji zavarovanja za primer brezposelnosti in ustvarjanju delovnih mest (Tax Relief, Unemployment Insurance Reauthorization, and Job Creation Act) iz leta 2010);

| (iii) | tretjič so bile podaljšane do 31. decembra 2013 (to podaljšanje je bilo retroaktivno za leto 2012) z Javnim zakonom 112-240, podpisanim 2. januarja 2013 (Ameriški zakon o olajšavah za davkoplačevalce (American Taxpayer Relief Act) iz leta 2012); |
| --- | --- |

(iii)

tretjič so bile podaljšane do 31. decembra 2013 (to podaljšanje je bilo retroaktivno za leto 2012) z Javnim zakonom 112-240, podpisanim 2. januarja 2013 (Ameriški zakon o olajšavah za davkoplačevalce (American Taxpayer Relief Act) iz leta 2012);

| (iv) | četrtič in nazadnje so bile podaljšane do 31. decembra 2014 z Zakonom za preprečevanje zvišanja davka (Tax Increase Prevention Act) iz leta 2014, ki ga je predsednik ZDA podpisal 19. decembra 2014. |
| --- | --- |

(iv)

četrtič in nazadnje so bile podaljšane do 31. decembra 2014 z Zakonom za preprečevanje zvišanja davka (Tax Increase Prevention Act) iz leta 2014, ki ga je predsednik ZDA podpisal 19. decembra 2014.

| (104) | Tako so bile tri zvezne sheme ne le vedno znova obnovljene, ampak so bile dvakrat (leta 2013 in 2014) celo retroaktivno obnovljene 11 mesecev po izteku veljavnosti. Navedene tri zvezne sheme so bile torej od uvedbe leta 2005 do konca leta 2014 stalno na voljo proizvajalcem biodizla v ZDA, saj so bile le preprosto podaljšane ali pa so bile podaljšane z retroaktivnim učinkom. |
| --- | --- |

(104)

Tako so bile tri zvezne sheme ne le vedno znova obnovljene, ampak so bile dvakrat (leta 2013 in 2014) celo retroaktivno obnovljene 11 mesecev po izteku veljavnosti. Navedene tri zvezne sheme so bile torej od uvedbe leta 2005 do konca leta 2014 stalno na voljo proizvajalcem biodizla v ZDA, saj so bile le preprosto podaljšane ali pa so bile podaljšane z retroaktivnim učinkom.

| (105) | Finančna sredstva za leto 2014 se bodo upravičencem izplačala le v drugi polovici leta 2015 (16), saj je bil rok za predložitev zahtevka za retroaktivno uvedeni program podaljšan do 8. avgusta 2015. |
| --- | --- |

(105)

Finančna sredstva za leto 2014 se bodo upravičencem izplačala le v drugi polovici leta 2015 (16), saj je bil rok za predložitev zahtevka za retroaktivno uvedeni program podaljšan do 8. avgusta 2015.

3.4.2   Verjetnost ponovitve subvencioniranja treh zveznih shem

| (106) | Komisija zaradi v nadaljevanju navedenih razlogov meni, da je zelo verjetno, da bodo tri zvezne sheme v bližnji prihodnosti obnovljene in da bodo retroaktivno zajemale obdobje po 31. decembru 2014. |
| --- | --- |

(106)

Komisija zaradi v nadaljevanju navedenih razlogov meni, da je zelo verjetno, da bodo tri zvezne sheme v bližnji prihodnosti obnovljene in da bodo retroaktivno zajemale obdobje po 31. decembru 2014.

| (107) | Dejstvo, da so bile podaljšane štirikrat, kot je opisano v oddelku 3.4.1, kaže vzpostavljen vzorec obnavljanja shem. |
| --- | --- |

(107)

Dejstvo, da so bile podaljšane štirikrat, kot je opisano v oddelku 3.4.1, kaže vzpostavljen vzorec obnavljanja shem.

| (108) | Po končnem razkritju je nacionalni odbor za biodizel trdil, da vzorec obnavljanja shem ni vzpostavljen, saj sta bili v zadnjih dveh primerih shemi obnovljeni za preteklost in ne za prihodnost. Na podlagi tega nacionalni odbor za biodizel trdi, da če že obstaja vzorec, ki bi se lahko ponovil v letu 2015, bi lahko prišlo do obnovitve za leto 2015, ne pa za leto 2016. Domnevno naj ne bi bilo mogoče z zadostno stopnjo verjetnosti predvideti, ali bo za biodizel, proizveden v ZDA, mogoče izkoristiti olajšavo za mešanice biodizla, če bo prodan v letu 2016. |
| --- | --- |

(108)

Po končnem razkritju je nacionalni odbor za biodizel trdil, da vzorec obnavljanja shem ni vzpostavljen, saj sta bili v zadnjih dveh primerih shemi obnovljeni za preteklost in ne za prihodnost. Na podlagi tega nacionalni odbor za biodizel trdi, da če že obstaja vzorec, ki bi se lahko ponovil v letu 2015, bi lahko prišlo do obnovitve za leto 2015, ne pa za leto 2016. Domnevno naj ne bi bilo mogoče z zadostno stopnjo verjetnosti predvideti, ali bo za biodizel, proizveden v ZDA, mogoče izkoristiti olajšavo za mešanice biodizla, če bo prodan v letu 2016.

| (109) | Trditev nacionalnega odbora za biodizel je dejansko netočna in jo je zato treba zavrniti. Samo zadnja obnovitev sheme je zajemala izključno preteklost (za leto 2014), vse predhodne obnovitve pa so vključevale tudi prihodnja obdobja. Obnovitev z dne 2. januarja 2013 je na primer retroaktivno zajela leto 2012, a tudi celo leto 2013. Podobno sta tudi podaljšanji leta 2008 in 2010 zajeli tudi leti 2009 oziroma 2011. Zato ne samo da obstaja vzorec retroaktivne obnovitve shem, ampak so vse pretekle obnovitve, razen tiste leta 2014, zajemale tudi prihodnja obdobja delovanja sheme. V vsakem primeru ni pomembno, ali bo naslednja obnovitev sheme zajemala samo leto 2015 ali tudi leto 2016. Rezultat prejšnjih obnovitev je bilo neprekinjeno subvencioniranje in nič ne kaže, da se bo ta vzorec prekinil. Zato je verjetno, da bodo prihodnje obnovitve retroaktivno zajele leto 2016 (in naslednjih nekaj let), ob upoštevanju naslednjih elementov:






  (i) | obstoječi vzorec obnavljanja shem; |
| --- | --- | --- |

(109)

Trditev nacionalnega odbora za biodizel je dejansko netočna in jo je zato treba zavrniti. Samo zadnja obnovitev sheme je zajemala izključno preteklost (za leto 2014), vse predhodne obnovitve pa so vključevale tudi prihodnja obdobja. Obnovitev z dne 2. januarja 2013 je na primer retroaktivno zajela leto 2012, a tudi celo leto 2013. Podobno sta tudi podaljšanji leta 2008 in 2010 zajeli tudi leti 2009 oziroma 2011. Zato ne samo da obstaja vzorec retroaktivne obnovitve shem, ampak so vse pretekle obnovitve, razen tiste leta 2014, zajemale tudi prihodnja obdobja delovanja sheme. V vsakem primeru ni pomembno, ali bo naslednja obnovitev sheme zajemala samo leto 2015 ali tudi leto 2016. Rezultat prejšnjih obnovitev je bilo neprekinjeno subvencioniranje in nič ne kaže, da se bo ta vzorec prekinil. Zato je verjetno, da bodo prihodnje obnovitve retroaktivno zajele leto 2016 (in naslednjih nekaj let), ob upoštevanju naslednjih elementov:

(i)

obstoječi vzorec obnavljanja shem;

| (ii) | v uvodnih izjavah 116 do 120 ugotovljeno dejstvo, da se cene biodizla na domačih trgih ZDA po prejšnjih iztekih shem niso spremenile; |
| --- | --- |

(ii)

v uvodnih izjavah 116 do 120 ugotovljeno dejstvo, da se cene biodizla na domačih trgih ZDA po prejšnjih iztekih shem niso spremenile;

| (iii) | nadaljevanje in ohranitev financiranja shem v preteklosti in |
| --- | --- |

(iii)

nadaljevanje in ohranitev financiranja shem v preteklosti in

| (iv) | okoliščina, da bi se morale sheme tudi ob morebitni ukinitvi postopno zmanjševati. |
| --- | --- |

(iv)

okoliščina, da bi se morale sheme tudi ob morebitni ukinitvi postopno zmanjševati.

| (110) | Nacionalni odbor za biodizel je predložil številne argumente v podporo trditvi, da bi bila obnovitev treh zveznih shem zgolj možna, ne pa verjetna. Najprej je citiral izjavo Mednarodnega sveta za čisti prevoz (ICCT), ki naj bi navajala, da ni dokazov, da so za biodizel še vedno potrebne davčne olajšave. |
| --- | --- |

(110)

Nacionalni odbor za biodizel je predložil številne argumente v podporo trditvi, da bi bila obnovitev treh zveznih shem zgolj možna, ne pa verjetna. Najprej je citiral izjavo Mednarodnega sveta za čisti prevoz (ICCT), ki naj bi navajala, da ni dokazov, da so za biodizel še vedno potrebne davčne olajšave.

| (111) | Poleg tega je nacionalni odbor za biodizel izpostavil, da je bil nedavni Zakon o reformi in podaljšanju davčnih spodbud za biodizel (Biodiesel Tax Incentive Reform and Extension Act) iz leta 2014 (znan tudi kot „predlog zakona 2021“), ki predlaga podaljšanje davčnih olajšav za dohodek za biodizel in olajšav pri plačilu trošarine do 31. decembra 2017, v Kongresu zavrnjen. Trdil je, da ni pričakovati, da bi poslanska zbornica v letu 2015 obravnavala ali sprejela zakonodajo, ki bi podaljšala olajšavo za (mešanice) biodizla. |
| --- | --- |

(111)

Poleg tega je nacionalni odbor za biodizel izpostavil, da je bil nedavni Zakon o reformi in podaljšanju davčnih spodbud za biodizel (Biodiesel Tax Incentive Reform and Extension Act) iz leta 2014 (znan tudi kot „predlog zakona 2021“), ki predlaga podaljšanje davčnih olajšav za dohodek za biodizel in olajšav pri plačilu trošarine do 31. decembra 2017, v Kongresu zavrnjen. Trdil je, da ni pričakovati, da bi poslanska zbornica v letu 2015 obravnavala ali sprejela zakonodajo, ki bi podaljšala olajšavo za (mešanice) biodizla.

| (112) | Prva trditev se nanaša na izjavo ICCT z dne 31. julija 2014. A organi ZDA niso upoštevali tega nasveta in so na koncu omenjenega leta shemo podaljšali. Posledično bi morala imeti izjava ICCT pri vrednotenju verjetnosti prihodnjih obnovitev shem majhno težo. |
| --- | --- |

(112)

Prva trditev se nanaša na izjavo ICCT z dne 31. julija 2014. A organi ZDA niso upoštevali tega nasveta in so na koncu omenjenega leta shemo podaljšali. Posledično bi morala imeti izjava ICCT pri vrednotenju verjetnosti prihodnjih obnovitev shem majhno težo.

| (113) | V zvezi z drugo trditvijo Kongres v obdobju 2013–2014 ni sprejel predloga zakona S.2021 (17) in predstavniški dom ni sprejel podaljšanja davčnih spodbud. Vendar je bil 21. maja 2015 Kongresu predložen nov osnutek zakona, ki predlaga podaljšanje treh shem subvencioniranja za obdobje med 31. decembrom 2014 in 31. decembrom 2016 (18). Zato je dejansko netočno, da se v zakonodajnem sistemu ZDA trenutno ne razpravlja o zakonodajnem predlogu. Tudi če novi zakon ne bo sprejet, so izkušnje pokazale, da je v zakonodajnem sistemu ZDA zakon mogoče predlagati in sprejeti v samo 18 dneh. V skladu z informacijami, ki jih je predložila vlada ZDA, je bil Zakon za preprečevanje zvišanja davka iz leta 2014 predstavniškemu domu ZDA predstavljen šele 1. decembra 2014, zadnji korak zakonodajnega postopka pa je bil le 18 dni kasneje, ko je predsednik Obama 19. decembra 2014 podpisal zakon. Glede na to, da je v pravnem sistemu ZDA takšna podaljšanja mogoče uporabiti tudi retroaktivno – na primer pri obnovitvi leta 2013, ki je retroaktivno zajemala tudi leto 2012 – lahko do sprejetja novega podaljšanja pride tudi po letu 2015. |
| --- | --- |

(113)

V zvezi z drugo trditvijo Kongres v obdobju 2013–2014 ni sprejel predloga zakona S.2021 (17) in predstavniški dom ni sprejel podaljšanja davčnih spodbud. Vendar je bil 21. maja 2015 Kongresu predložen nov osnutek zakona, ki predlaga podaljšanje treh shem subvencioniranja za obdobje med 31. decembrom 2014 in 31. decembrom 2016 (18). Zato je dejansko netočno, da se v zakonodajnem sistemu ZDA trenutno ne razpravlja o zakonodajnem predlogu. Tudi če novi zakon ne bo sprejet, so izkušnje pokazale, da je v zakonodajnem sistemu ZDA zakon mogoče predlagati in sprejeti v samo 18 dneh. V skladu z informacijami, ki jih je predložila vlada ZDA, je bil Zakon za preprečevanje zvišanja davka iz leta 2014 predstavniškemu domu ZDA predstavljen šele 1. decembra 2014, zadnji korak zakonodajnega postopka pa je bil le 18 dni kasneje, ko je predsednik Obama 19. decembra 2014 podpisal zakon. Glede na to, da je v pravnem sistemu ZDA takšna podaljšanja mogoče uporabiti tudi retroaktivno – na primer pri obnovitvi leta 2013, ki je retroaktivno zajemala tudi leto 2012 – lahko do sprejetja novega podaljšanja pride tudi po letu 2015.

| (114) | Po končnem razkritju je nacionalni odbor za biodizel trdil tudi, da ocena Komisije (glej uvodno izjavo 107) ne izpolnjuje pravnih zahtev člena 18(1) osnovne uredbe, ki po njegovem mnenju zahteva, da Komisija dokaže, da bi iztek izravnalnih dajatev pripeljal do ponovitve subvencioniranja. |
| --- | --- |

(114)

Po končnem razkritju je nacionalni odbor za biodizel trdil tudi, da ocena Komisije (glej uvodno izjavo 107) ne izpolnjuje pravnih zahtev člena 18(1) osnovne uredbe, ki po njegovem mnenju zahteva, da Komisija dokaže, da bi iztek izravnalnih dajatev pripeljal do ponovitve subvencioniranja.

| (115) | Člen 18(1) osnovne uredbe zahteva dokazovanje verjetnosti ponovitve subvencioniranja, kar hkrati pomeni, da bi se subvencioniran uvoz v EU brez ukrepov ponovil. Kot je podrobno proučeno v oddelku 3.5, je Komisija ugotovila, da je verjetno, da bodo proizvajalci biodizla iz ZDA nadaljevali z izvozom biodizla v Unijo v velikih količinah po subvencioniranih cenah, če bi ukrepi prenehali veljati. |
| --- | --- |

(115)

Člen 18(1) osnovne uredbe zahteva dokazovanje verjetnosti ponovitve subvencioniranja, kar hkrati pomeni, da bi se subvencioniran uvoz v EU brez ukrepov ponovil. Kot je podrobno proučeno v oddelku 3.5, je Komisija ugotovila, da je verjetno, da bodo proizvajalci biodizla iz ZDA nadaljevali z izvozom biodizla v Unijo v velikih količinah po subvencioniranih cenah, če bi ukrepi prenehali veljati.

| (116) | Na domačem trgu ZDA ni bilo opaženih sprememb cen biodizla, ki bi bile lahko povezane s preteklim iztekom veljavnosti shem ali trenutnim iztekom veljavnosti po 31. decembru 2014. Glede na podatke, ki jih je predložil nacionalni odbor za biodizel (19), so se domače cene biodizla znižale med finančno krizo leta 2008, nato pa so se v drugem in tretjem četrtletju leta 2010 zvišale ter ostale razmeroma stabilne do konca leta 2013. V prvi polovici leta 2014 so se cene znižale za približno 30 %, čeprav bi se morale po pričakovanjih zvišati, če bi proizvajalci pričakovali, da sheme ne bodo obnovljene. To kaže, da so proizvajalci biodizla in drugi udeleženci na trgu pričakovali, da bodo sheme v prihodnosti retroaktivno obnovljene, pri čemer je treba upoštevati:






  (i) | pomembnost subvencij v primerjavi s prodajno ceno biodizla in |
| --- | --- | --- |

(116)

Na domačem trgu ZDA ni bilo opaženih sprememb cen biodizla, ki bi bile lahko povezane s preteklim iztekom veljavnosti shem ali trenutnim iztekom veljavnosti po 31. decembru 2014. Glede na podatke, ki jih je predložil nacionalni odbor za biodizel (19), so se domače cene biodizla znižale med finančno krizo leta 2008, nato pa so se v drugem in tretjem četrtletju leta 2010 zvišale ter ostale razmeroma stabilne do konca leta 2013. V prvi polovici leta 2014 so se cene znižale za približno 30 %, čeprav bi se morale po pričakovanjih zvišati, če bi proizvajalci pričakovali, da sheme ne bodo obnovljene. To kaže, da so proizvajalci biodizla in drugi udeleženci na trgu pričakovali, da bodo sheme v prihodnosti retroaktivno obnovljene, pri čemer je treba upoštevati:

(i)

pomembnost subvencij v primerjavi s prodajno ceno biodizla in

| (ii) | dejstvo, da se je v prvotni preiskavi izkazalo, da nekateri proizvajalci v svoje cene neposredno vključijo olajšavo za kupca iz sheme 1 USD na galono (20). |
| --- | --- |

(ii)

dejstvo, da se je v prvotni preiskavi izkazalo, da nekateri proizvajalci v svoje cene neposredno vključijo olajšavo za kupca iz sheme 1 USD na galono (20).

| (117) | Po končnem razkritju je nacionalni odbor za biodizel trdil, da cene biodizla nihajo v skladu s cenami mineralnega dizla in stroški surovin. Zato je trdil, da iz razvoja cen biodizla ni mogoče sklepati o verjetnosti ponovitve subvencioniranja, razen če se upošteva vpliv stroškov surovin in vpliv cen mineralnega dizla. |
| --- | --- |

(117)

Po končnem razkritju je nacionalni odbor za biodizel trdil, da cene biodizla nihajo v skladu s cenami mineralnega dizla in stroški surovin. Zato je trdil, da iz razvoja cen biodizla ni mogoče sklepati o verjetnosti ponovitve subvencioniranja, razen če se upošteva vpliv stroškov surovin in vpliv cen mineralnega dizla.

| (118) | Komisija ne glede na vpliv cen mineralnega dizla in stroškov surovin na nihanja cene biodizla meni, da je morala subvencija, ki so jo proizvajalci biodizla pridobili za vsako galono proizvedenega biodizla, bistveno znižati stroške proizvodnje. To se odraža tudi pri končnem določanju cene biodizla. Ker družbe iz ZDA niso sodelovale, ni bilo mogoče ugotoviti natančnega vpliva subvencije na stroške proizvodnje. Vendar je Komisija ocenila, da je en dolar (1 USD) za vsako galono proizvedenega biodizla predstavljal približno eno tretjino končne domače cene biodizla v ZDA v OPP. To posledično ponavlja njene ugotovitve, da bi se cene biodizla v preteklosti morale zvišati, če bi proizvajalci pričakovali, da sheme ne bodo obnovljene. Vendar na domačem trgu ZDA ni bilo opaženih sprememb cen biodizla, ki bi bile lahko povezane s preteklim iztekom veljavnosti shem ali trenutnim iztekom veljavnosti po 31. decembru 2014. |
| --- | --- |

(118)

Komisija ne glede na vpliv cen mineralnega dizla in stroškov surovin na nihanja cene biodizla meni, da je morala subvencija, ki so jo proizvajalci biodizla pridobili za vsako galono proizvedenega biodizla, bistveno znižati stroške proizvodnje. To se odraža tudi pri končnem določanju cene biodizla. Ker družbe iz ZDA niso sodelovale, ni bilo mogoče ugotoviti natančnega vpliva subvencije na stroške proizvodnje. Vendar je Komisija ocenila, da je en dolar (1 USD) za vsako galono proizvedenega biodizla predstavljal približno eno tretjino končne domače cene biodizla v ZDA v OPP. To posledično ponavlja njene ugotovitve, da bi se cene biodizla v preteklosti morale zvišati, če bi proizvajalci pričakovali, da sheme ne bodo obnovljene. Vendar na domačem trgu ZDA ni bilo opaženih sprememb cen biodizla, ki bi bile lahko povezane s preteklim iztekom veljavnosti shem ali trenutnim iztekom veljavnosti po 31. decembru 2014.

| (119) | Industrija biodizla v ZDA je lahko tako stalno izkoriščala subvencije, zagotovljene v okviru treh zveznih shem, poleg tega pa financiranje nikoli ni bilo ukinjeno za določeno časovno obdobje. Shemi nikoli ni bilo dodeljeno premalo finančnih sredstev in obseg upravičencev/zagotovljenih ugodnosti se ni zmanjšal. Nasprotno je bila leta 2008 (21) olajšava v višini 1 USD na galono razširjena na vse proizvajalce biodizla in ne le na proizvajalce agro-biodizla. V letu 2013 je bilo zagotovljenih dvakrat več sredstev v primerjavi z letom 2012, v prvi polovici leta 2014 pa je bil znesek finančnih sredstev višji od skupnega zneska za leto 2013 (22).










  Finančna sredstva v milijonih USD | 2011 | 2012 | 2013 | 1. junij 2013–31. december 2013 | 2014 (do 30. junija 2014) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Olajšave pri plačilu trošarine za mešanice biodizla | 760,7 | 847,0 | 1 603,2 | 1 427,8 | 1 830,2 |

(119)

Industrija biodizla v ZDA je lahko tako stalno izkoriščala subvencije, zagotovljene v okviru treh zveznih shem, poleg tega pa financiranje nikoli ni bilo ukinjeno za določeno časovno obdobje. Shemi nikoli ni bilo dodeljeno premalo finančnih sredstev in obseg upravičencev/zagotovljenih ugodnosti se ni zmanjšal. Nasprotno je bila leta 2008 (21) olajšava v višini 1 USD na galono razširjena na vse proizvajalce biodizla in ne le na proizvajalce agro-biodizla. V letu 2013 je bilo zagotovljenih dvakrat več sredstev v primerjavi z letom 2012, v prvi polovici leta 2014 pa je bil znesek finančnih sredstev višji od skupnega zneska za leto 2013 (22).

Finančna sredstva v milijonih USD

2011

2012

2013

1. junij 2013–31. december 2013

2014 (do 30. junija 2014)

Olajšave pri plačilu trošarine za mešanice biodizla

760,7

847,0

1 603,2

1 427,8

1 830,2

| (120) | Tudi če bi ZDA sprejele odločitev o ukinitvi shem v prihodnosti, ne bi mogle preprosto dovoliti, da se njihova veljavnost izteče, saj so pomembne za industrijo biodizla v ZDA, poleg tega pa vsi udeleženci na trgu pričakujejo, da bodo sheme obnovljene. Namesto tega bi bilo treba nekaj let postopoma zmanjševati razpoložljiva finančna sredstva in/ali omejiti število upravičencev. V nasprotnem primeru bi lahko ZDA resno škodile svoji domači industriji biodizla in povzročile izgubo številnih delovnih mest (industrija zaposluje približno 60 000 ljudi (23)), postale bi odvisne od uvoza dizelskega goriva in ne bi izpolnile okoljskih ciljev, ki jih je v zvezi z uporabo biodizla določila vlada (24). |
| --- | --- |

(120)

Tudi če bi ZDA sprejele odločitev o ukinitvi shem v prihodnosti, ne bi mogle preprosto dovoliti, da se njihova veljavnost izteče, saj so pomembne za industrijo biodizla v ZDA, poleg tega pa vsi udeleženci na trgu pričakujejo, da bodo sheme obnovljene. Namesto tega bi bilo treba nekaj let postopoma zmanjševati razpoložljiva finančna sredstva in/ali omejiti število upravičencev. V nasprotnem primeru bi lahko ZDA resno škodile svoji domači industriji biodizla in povzročile izgubo številnih delovnih mest (industrija zaposluje približno 60 000 ljudi (23)), postale bi odvisne od uvoza dizelskega goriva in ne bi izpolnile okoljskih ciljev, ki jih je v zvezi z uporabo biodizla določila vlada (24).

| (121) | Po končnem razkritju je nacionalni odbor za biodizel trdil, da dejstvo, da je bilo v preteklosti na voljo zadostno financiranje in da se obseg ugodnosti za upravičence v preteklosti ni zmanjšal, ni pomembno za ugotavljanje verjetnosti ponovitve izteklega programa subvencioniranja. Poleg tega je trdil, da dejstvo, da industrija biodizla v ZDA zaposluje okrog 60 000 ljudi ne pomeni samodejno, da se morajo programi subvencioniranja obnoviti ali da se morajo sčasoma zmanjšati. Tudi dejstvo, da standard za obnovljiva goriva 2 (RFS-2) zahteva porabo vsaj 1 milijarde galon dizelskega goriva na osnovi biomase letno med letoma 2011 in 2021, ne pomeni, da ta cilj ne bo dosežen, če programi subvencioniranja ne bodo obnovljeni. |
| --- | --- |

(121)

Po končnem razkritju je nacionalni odbor za biodizel trdil, da dejstvo, da je bilo v preteklosti na voljo zadostno financiranje in da se obseg ugodnosti za upravičence v preteklosti ni zmanjšal, ni pomembno za ugotavljanje verjetnosti ponovitve izteklega programa subvencioniranja. Poleg tega je trdil, da dejstvo, da industrija biodizla v ZDA zaposluje okrog 60 000 ljudi ne pomeni samodejno, da se morajo programi subvencioniranja obnoviti ali da se morajo sčasoma zmanjšati. Tudi dejstvo, da standard za obnovljiva goriva 2 (RFS-2) zahteva porabo vsaj 1 milijarde galon dizelskega goriva na osnovi biomase letno med letoma 2011 in 2021, ne pomeni, da ta cilj ne bo dosežen, če programi subvencioniranja ne bodo obnovljeni.

| (122) | Komisija meni, da bi glede na višino financiranja, zagotovljenega v okviru treh zveznih shem, in pričakovanja vseh udeležencev na trgu, da bodo sheme obnovljene, organi ZDA zelo težko preprosto dovolili, da se njihova veljavnost izteče. Stopnja zaposlenosti v industriji ter okoljski in gospodarski cilji industrije so pomembni kazalniki, kaj bi bilo ogroženo, če bi bila industrija biodizla v ZDA prisiljena zmanjšati svojo proizvodnjo in zmogljivost zaradi odsotnosti ali zmanjšanja zveznih subvencij. Poleg tega bi bil ogrožen tudi okoljski cilj (iz RFS-2) o porabi vsaj 22 milijard galon naprednih biogoriv do leta 2022 (25), kamor sodi tudi biodizel. |
| --- | --- |

(122)

Komisija meni, da bi glede na višino financiranja, zagotovljenega v okviru treh zveznih shem, in pričakovanja vseh udeležencev na trgu, da bodo sheme obnovljene, organi ZDA zelo težko preprosto dovolili, da se njihova veljavnost izteče. Stopnja zaposlenosti v industriji ter okoljski in gospodarski cilji industrije so pomembni kazalniki, kaj bi bilo ogroženo, če bi bila industrija biodizla v ZDA prisiljena zmanjšati svojo proizvodnjo in zmogljivost zaradi odsotnosti ali zmanjšanja zveznih subvencij. Poleg tega bi bil ogrožen tudi okoljski cilj (iz RFS-2) o porabi vsaj 22 milijard galon naprednih biogoriv do leta 2022 (25), kamor sodi tudi biodizel.

| (123) | Zato Komisija meni, da je zelo verjetno, da bodo sheme olajšave za mešanice biodizla, olajšave za biodizel in olajšave za male proizvajalce agro-biodizla retroaktivno obnovljene in da bodo v prihodnosti še naprej zagotavljale ugodnosti proizvajalcem biodizla v ZDA. Tri zvezne sheme bodo verjetno retroaktivno zajemale obdobje po 31. decembru 2014, kot se je to že zgodilo v preteklosti. |
| --- | --- |

(123)

Zato Komisija meni, da je zelo verjetno, da bodo sheme olajšave za mešanice biodizla, olajšave za biodizel in olajšave za male proizvajalce agro-biodizla retroaktivno obnovljene in da bodo v prihodnosti še naprej zagotavljale ugodnosti proizvajalcem biodizla v ZDA. Tri zvezne sheme bodo verjetno retroaktivno zajemale obdobje po 31. decembru 2014, kot se je to že zgodilo v preteklosti.

| (124) | Nacionalni odbor za biodizel je nadalje trdil, da se člen 18(1) osnovne uredbe sicer nanaša na verjetnost ponovitve subvencioniranja, vendar ni mogoče ohraniti izravnalnih dajatev, če se program subvencioniranja umakne v času ugotovitev v okviru pregleda zaradi izteka ukrepa, in da izravnalnih dajatev ni mogoče uveljavljati, če ni subvencije, ki bi jo izničile, da bi preprečile povzročitev škode. V nasprotnem primeru bi bile neskladne s členom 15(1) in členom 17 osnovne uredbe ter členom 19 Sporazuma o subvencijah in izravnalnih ukrepih. Nacionalni odbor za biodizel je trdil, da bi celostna razlaga teh določb določila, da je dajatve mogoče ohraniti le, če so programi subvencioniranja še veljavni, vendar ne ponujajo ugodnosti. |
| --- | --- |

(124)

Nacionalni odbor za biodizel je nadalje trdil, da se člen 18(1) osnovne uredbe sicer nanaša na verjetnost ponovitve subvencioniranja, vendar ni mogoče ohraniti izravnalnih dajatev, če se program subvencioniranja umakne v času ugotovitev v okviru pregleda zaradi izteka ukrepa, in da izravnalnih dajatev ni mogoče uveljavljati, če ni subvencije, ki bi jo izničile, da bi preprečile povzročitev škode. V nasprotnem primeru bi bile neskladne s členom 15(1) in členom 17 osnovne uredbe ter členom 19 Sporazuma o subvencijah in izravnalnih ukrepih. Nacionalni odbor za biodizel je trdil, da bi celostna razlaga teh določb določila, da je dajatve mogoče ohraniti le, če so programi subvencioniranja še veljavni, vendar ne ponujajo ugodnosti.

| (125) | Trditev bi bilo treba zavrniti. Besedilo člena 18 osnovne uredbe ne zahteva, da Komisija nujno ugotovi, da subvencioniranje dejansko obstaja, da bi se odločila o podaljšanju ukrepov. Namesto tega člen 18 osnovne uredbe določa, da je možno, da med veljavnostjo ukrepov ne pride do subvencioniranja, in tako dovoljuje možnost ugotavljanja„verjetnosti ponovitve subvencioniranja“. Zato obstoj sheme financiranja, ki velja v trenutku podaljšanja, ni absolutna zahteva, ki bi jo postavljal člen 18 osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(125)

Trditev bi bilo treba zavrniti. Besedilo člena 18 osnovne uredbe ne zahteva, da Komisija nujno ugotovi, da subvencioniranje dejansko obstaja, da bi se odločila o podaljšanju ukrepov. Namesto tega člen 18 osnovne uredbe določa, da je možno, da med veljavnostjo ukrepov ne pride do subvencioniranja, in tako dovoljuje možnost ugotavljanja„verjetnosti ponovitve subvencioniranja“. Zato obstoj sheme financiranja, ki velja v trenutku podaljšanja, ni absolutna zahteva, ki bi jo postavljal člen 18 osnovne uredbe.

| (126) | Poleg tega kontekst potrjuje, da se tretji stavek člena 15(1) osnovne uredbe ne uporablja za preglede zaradi izteka ukrepa. Člen 15 osnovne uredbe na splošno določa pogoje za uvedbo dokončnih dajatev v primeru preiskave iz člena 10 (kjer gre za nove preiskave). Dejansko več določb tega člena ne velja za preiskave v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepa, začete v skladu s členom 18 osnovne uredbe. Peti odstavek člena 15(1) osnovne uredbe na primer določa, da „znesek izravnalne dajatve ne sme preseči ugotovljenega zneska subvencij“. Ta odstavek se jasno ne uporablja za preglede zaradi izteka ukrepa, saj se v skladu s členom 22(3) iste uredbe ukrepi lahko razveljavijo ali ohranijo, če se izvede pregled zaradi izteka ukrepa, in z njimi ni mogoče določiti zneska izravnalne dajatve. |
| --- | --- |

(126)

Poleg tega kontekst potrjuje, da se tretji stavek člena 15(1) osnovne uredbe ne uporablja za preglede zaradi izteka ukrepa. Člen 15 osnovne uredbe na splošno določa pogoje za uvedbo dokončnih dajatev v primeru preiskave iz člena 10 (kjer gre za nove preiskave). Dejansko več določb tega člena ne velja za preiskave v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepa, začete v skladu s členom 18 osnovne uredbe. Peti odstavek člena 15(1) osnovne uredbe na primer določa, da „znesek izravnalne dajatve ne sme preseči ugotovljenega zneska subvencij“. Ta odstavek se jasno ne uporablja za preglede zaradi izteka ukrepa, saj se v skladu s členom 22(3) iste uredbe ukrepi lahko razveljavijo ali ohranijo, če se izvede pregled zaradi izteka ukrepa, in z njimi ni mogoče določiti zneska izravnalne dajatve.

| (127) | Podobno besedilo je tudi v členu 19 Sporazuma o subvencijah in izravnalnih ukrepih, ki prav tako jasno določa pogoje za uvedbo dokončnih ukrepov v primerih novih preiskav. |
| --- | --- |

(127)

Podobno besedilo je tudi v členu 19 Sporazuma o subvencijah in izravnalnih ukrepih, ki prav tako jasno določa pogoje za uvedbo dokončnih ukrepov v primerih novih preiskav.

| (128) | Zaradi razlogov, navedenih v uvodnih izjavah 125 do 127 Komisija meni, da se člen 17 osnovne uredbe ne uporablja za preiskave v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepa, začete v skladu s členom 18 osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(128)

Zaradi razlogov, navedenih v uvodnih izjavah 125 do 127 Komisija meni, da se člen 17 osnovne uredbe ne uporablja za preiskave v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepa, začete v skladu s členom 18 osnovne uredbe.

| (129) | Namen člena 18 osnovne uredbe je izvedba prospektivne analize verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve subvencioniranja in škode. To kaže na določeno stopnjo verjetnosti in razlikuje člen 18 osnovne uredbe od člena 15(1) in člena 17 osnovne uredbe, katerih cilji so upoštevanje sprememb okoliščin, do katerih je že prišlo. |
| --- | --- |

(129)

Namen člena 18 osnovne uredbe je izvedba prospektivne analize verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve subvencioniranja in škode. To kaže na določeno stopnjo verjetnosti in razlikuje člen 18 osnovne uredbe od člena 15(1) in člena 17 osnovne uredbe, katerih cilji so upoštevanje sprememb okoliščin, do katerih je že prišlo.

| (130) | Zato Komisija na podlagi besedila, konteksta in ciljev člena 18 meni, da se člena 15 in 17 osnovne uredbe ne uporabljata za preglede zaradi izteka ukrepa. |
| --- | --- |

(130)

Zato Komisija na podlagi besedila, konteksta in ciljev člena 18 meni, da se člena 15 in 17 osnovne uredbe ne uporabljata za preglede zaradi izteka ukrepa.

| (131) | Na podlagi navedenih razlogov Komisija zavrne trditve nacionalnega odbora za biodizel. |
| --- | --- |

(131)

Na podlagi navedenih razlogov Komisija zavrne trditve nacionalnega odbora za biodizel.

3.4.3   Verjetnost nadaljevanja subvencioniranja drugih shem

| (132) | Vse proučene sheme subvencij, na podlagi katerih so bile dodeljene subvencije, so veljale v OPP. |
| --- | --- |

(132)

Vse proučene sheme subvencij, na podlagi katerih so bile dodeljene subvencije, so veljale v OPP.

| (133) | Številne majhne sheme še vedno veljajo, kot so program za bioenergijo za napredna goriva in državne sheme subvencij, in ni znakov, da se bodo te sheme prenehale izvajati v bližnji prihodnosti. |
| --- | --- |

(133)

Številne majhne sheme še vedno veljajo, kot so program za bioenergijo za napredna goriva in državne sheme subvencij, in ni znakov, da se bodo te sheme prenehale izvajati v bližnji prihodnosti.

| (134) | Zato v zvezi z veljavnimi shemami Komisija meni, da bi iztek veljavnosti ukrepov verjetno povzročil nadaljevanje subvencioniranja. |
| --- | --- |

(134)

Zato v zvezi z veljavnimi shemami Komisija meni, da bi iztek veljavnosti ukrepov verjetno povzročil nadaljevanje subvencioniranja.

3.5   Učinek subvencioniranja na izvoz v EU

| (135) | Komisija je proučila tudi, ali bi subvencioniran izvoz iz ZDA v Unijo potekal v znatnih količinah, če bi ukrepi prenehali veljati. Zaradi pomanjkanja sodelovanja izbranih vzorčenih proizvajalcev, navedenih v uvodni izjavi 20, ni bilo mogoče izvesti analize na podlagi preverjenih podatkov, ki jih predložijo proizvajalci ZDA. Komisija je zato uporabila naslednje vire informacij: podatke, ki so jih nekateri proizvajalci biodizla v ZDA navedli v začetni fazi v odgovoru na vprašalnik za namen vzorčenja, Eurostat, zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa, nadaljnje podatke, ki jih je preložil vložnik, nacionalni odbor za biodizel ZDA ter spletna mesta Uprave ZDA za energetske informacije in Ministrstva ZDA za energijo ter Mednarodne komisije ZDA za trgovino. |
| --- | --- |

(135)

Komisija je proučila tudi, ali bi subvencioniran izvoz iz ZDA v Unijo potekal v znatnih količinah, če bi ukrepi prenehali veljati. Zaradi pomanjkanja sodelovanja izbranih vzorčenih proizvajalcev, navedenih v uvodni izjavi 20, ni bilo mogoče izvesti analize na podlagi preverjenih podatkov, ki jih predložijo proizvajalci ZDA. Komisija je zato uporabila naslednje vire informacij: podatke, ki so jih nekateri proizvajalci biodizla v ZDA navedli v začetni fazi v odgovoru na vprašalnik za namen vzorčenja, Eurostat, zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa, nadaljnje podatke, ki jih je preložil vložnik, nacionalni odbor za biodizel ZDA ter spletna mesta Uprave ZDA za energetske informacije in Ministrstva ZDA za energijo ter Mednarodne komisije ZDA za trgovino.

| (136) | Na podlagi podatkov Uprave za energetske informacije je zmogljivost proizvajalcev biodizla v ZDA v OPP znašala 7 128 000 ton. Ta količina je zelo podobni količini, ki jo je navedel nacionalni odbor za biodizel na podlagi informacij, ki so jih njegovi člani predložili Agenciji za varstvo okolja, in ki je znašala 6 963 000 ton. |
| --- | --- |

(136)

Na podlagi podatkov Uprave za energetske informacije je zmogljivost proizvajalcev biodizla v ZDA v OPP znašala 7 128 000 ton. Ta količina je zelo podobni količini, ki jo je navedel nacionalni odbor za biodizel na podlagi informacij, ki so jih njegovi člani predložili Agenciji za varstvo okolja, in ki je znašala 6 963 000 ton.

| (137) | Dejanska proizvodnja biodizla v ZDA je v OPP znašala 4 450 000 ton (podatki Uprave za energetske informacije), kar ustreza 62,4-odstotni izkoriščenosti zmogljivosti in 37,6-odstotni neizkoriščeni zmogljivosti, ki znaša 2 678 000 ton. Ta neizkoriščena zmogljivost bi se verjetno uporabila za oskrbo trga Unije, če bi ukrepi prenehali veljati. Proizvajalci ZDA lahko zlahka povečajo svojo proizvodnjo in jo izvozijo v EU, kar bi jim prineslo gospodarsko korist, saj bi se povečala stopnja izkoriščenosti zmogljivosti, poleg tega pa bi se zmanjšali stroški proizvodnje na enoto. Sprostitev neizkoriščene zmogljivosti ZDA na trg Unije bi imelo znaten učinek, saj je že v OPP znašala skoraj 22 % potrošnje Unije. |
| --- | --- |

(137)

Dejanska proizvodnja biodizla v ZDA je v OPP znašala 4 450 000 ton (podatki Uprave za energetske informacije), kar ustreza 62,4-odstotni izkoriščenosti zmogljivosti in 37,6-odstotni neizkoriščeni zmogljivosti, ki znaša 2 678 000 ton. Ta neizkoriščena zmogljivost bi se verjetno uporabila za oskrbo trga Unije, če bi ukrepi prenehali veljati. Proizvajalci ZDA lahko zlahka povečajo svojo proizvodnjo in jo izvozijo v EU, kar bi jim prineslo gospodarsko korist, saj bi se povečala stopnja izkoriščenosti zmogljivosti, poleg tega pa bi se zmanjšali stroški proizvodnje na enoto. Sprostitev neizkoriščene zmogljivosti ZDA na trg Unije bi imelo znaten učinek, saj je že v OPP znašala skoraj 22 % potrošnje Unije.

| (138) | V zvezi s to zadevo je nacionalni odbor za biodizel predložil številne pripombe. Nacionalni odbor za biodizel je izpostavil, da bi bila dejanska proizvodna zmogljivost ZDA manjša od tiste, ki jo je navedla Komisija. Trdil je, da so številni obrati v ZDA sicer registrirani, vendar so dejansko nedejavni, zato dejanska proizvodna zmogljivost znaša 5 409 000 ton. Nacionalni odbor za biodizel je prav tako sporočil večjo proizvodnjo biodizla v OPP, ki je znašala 5 084 000 ton. Zato je trdil, da izkoriščenost zmogljivosti znaša približno 94 % in da ni veliko neizkoriščene zmogljivosti, ki bi se lahko izvozila v EU, če bi se ukrepi razveljavili. |
| --- | --- |

(138)

V zvezi s to zadevo je nacionalni odbor za biodizel predložil številne pripombe. Nacionalni odbor za biodizel je izpostavil, da bi bila dejanska proizvodna zmogljivost ZDA manjša od tiste, ki jo je navedla Komisija. Trdil je, da so številni obrati v ZDA sicer registrirani, vendar so dejansko nedejavni, zato dejanska proizvodna zmogljivost znaša 5 409 000 ton. Nacionalni odbor za biodizel je prav tako sporočil večjo proizvodnjo biodizla v OPP, ki je znašala 5 084 000 ton. Zato je trdil, da izkoriščenost zmogljivosti znaša približno 94 % in da ni veliko neizkoriščene zmogljivosti, ki bi se lahko izvozila v EU, če bi se ukrepi razveljavili.

| (139) | Vendar te trditve ni mogoče sprejeti. Podatkov, ki jih je predložil nacionalni odbor za biodizel, ni mogoče uskladiti z uradnimi podatki, ki so na voljo. Proizvajalci biodizla v ZDA morajo Upravi za energetske informacije vsak mesec predložiti obrazec (mesečna anketa o proizvodnji biodizla „EIA-22M Monthly Biodiesel Production Survey“), v katerem morajo med drugim navesti podatke o letni proizvodni zmogljivosti in svojem stanju poslovanja, kot je dejavno, začasno dejavno ali dokončno ustavljeno poslovanje. Od januarja 2013 se je registrirana zmogljivost nekoliko razlikovala med posameznimi meseci, vendar je bila na splošno razmeroma stabilna. |
| --- | --- |

(139)

Vendar te trditve ni mogoče sprejeti. Podatkov, ki jih je predložil nacionalni odbor za biodizel, ni mogoče uskladiti z uradnimi podatki, ki so na voljo. Proizvajalci biodizla v ZDA morajo Upravi za energetske informacije vsak mesec predložiti obrazec (mesečna anketa o proizvodnji biodizla „EIA-22M Monthly Biodiesel Production Survey“), v katerem morajo med drugim navesti podatke o letni proizvodni zmogljivosti in svojem stanju poslovanja, kot je dejavno, začasno dejavno ali dokončno ustavljeno poslovanje. Od januarja 2013 se je registrirana zmogljivost nekoliko razlikovala med posameznimi meseci, vendar je bila na splošno razmeroma stabilna.

| (140) | Poleg tega morajo proizvajalci v ZDA Upravi za energetske informacije vsako leto poleg drugih informacij predložiti informacije o vrstah obnovljivega goriva, ki naj bi jih proizvajali ali uvažali, ter obstoječi in načrtovani proizvodni zmogljivosti. |
| --- | --- |

(140)

Poleg tega morajo proizvajalci v ZDA Upravi za energetske informacije vsako leto poleg drugih informacij predložiti informacije o vrstah obnovljivega goriva, ki naj bi jih proizvajali ali uvažali, ter obstoječi in načrtovani proizvodni zmogljivosti.

| (141) | Registrirana zmogljivost, ki so jo prijavili proizvajalci biodizla v ZDA, se tako redno posodablja in se šteje za točen vir. Tudi če je registrirana zmogljivost trenutno neporabljena ali neizkoriščena, jo je treba upoštevati pri izračunu neizkoriščene zmogljivosti, ki je na voljo za povečanje proizvodnje ali izvoza. |
| --- | --- |

(141)

Registrirana zmogljivost, ki so jo prijavili proizvajalci biodizla v ZDA, se tako redno posodablja in se šteje za točen vir. Tudi če je registrirana zmogljivost trenutno neporabljena ali neizkoriščena, jo je treba upoštevati pri izračunu neizkoriščene zmogljivosti, ki je na voljo za povečanje proizvodnje ali izvoza.

| (142) | Poleg tega je iz podatkov o proizvodni zmogljivosti, ki jih je navedel nacionalni odbor za biodizel, že izključena zmogljivost dokončno zaprtih obratov, kot je odbor priznal v svojem dopisu. Obrati, ki niso dokončno zaprti, lahko po definiciji ponovno začnejo proizvodnjo, če se tržne razmere v prihodnosti spremenijo (kot je na primer odpiranje trga Unije). Pri preskusu „verjetnosti ponovitve“ v pregledu zaradi izteka ukrepa je treba uporabiti pristop, usmerjen v prihodnost, ki upošteva morebitne posledice v prihodnosti, če bi ukrepi prenehali veljati, in ni dovolj, da se le ugotovi stanje v OPP. |
| --- | --- |

(142)

Poleg tega je iz podatkov o proizvodni zmogljivosti, ki jih je navedel nacionalni odbor za biodizel, že izključena zmogljivost dokončno zaprtih obratov, kot je odbor priznal v svojem dopisu. Obrati, ki niso dokončno zaprti, lahko po definiciji ponovno začnejo proizvodnjo, če se tržne razmere v prihodnosti spremenijo (kot je na primer odpiranje trga Unije). Pri preskusu „verjetnosti ponovitve“ v pregledu zaradi izteka ukrepa je treba uporabiti pristop, usmerjen v prihodnost, ki upošteva morebitne posledice v prihodnosti, če bi ukrepi prenehali veljati, in ni dovolj, da se le ugotovi stanje v OPP.

| (143) | Po končnem razkritju je nacionalni odbor za biodizel vztrajal, da se pri proizvodni zmogljivosti ne bi smela upoštevati neizkoriščena zmogljivost, tudi če ta organom ZDA ni bila priglašena kot zmogljivost razstavljenih ali dokončno zaprtih obratov. |
| --- | --- |

(143)

Po končnem razkritju je nacionalni odbor za biodizel vztrajal, da se pri proizvodni zmogljivosti ne bi smela upoštevati neizkoriščena zmogljivost, tudi če ta organom ZDA ni bila priglašena kot zmogljivost razstavljenih ali dokončno zaprtih obratov.

| (144) | Vendar je glede na navodila Uprave za energetske informacije, ki jih navaja nacionalni odbor za biodizel, „letna proizvodna zmogljivost količina biodizla, ki jo obrat lahko proizvede v koledarskem letu ob upoštevanju običajnega časa izpada zaradi vzdrževanja. Vključuje zmogljivost nedejavnega obrata, dokler se obrat ne razstavi ali opusti“ (26). Iz navedenega je jasno, da Uprava za energetske informacije v skupni proizvodni zmogljivosti v ZDA upošteva vse možne obrate, ki lahko začnejo znova obratovati. Torej lahko v nasprotju s trditvami nacionalnega odbora za biodizel obrati, ki niso razstavljeni ali dokončno zaprti, po definiciji znova zaženejo proizvodnjo, če se pogoji v prihodnosti spremenijo. Zato je treba to neizkoriščeno proizvodno zmogljivost upoštevati kot del skupne proizvodne zmogljivosti biodizla v ZDA. |
| --- | --- |

(144)

Vendar je glede na navodila Uprave za energetske informacije, ki jih navaja nacionalni odbor za biodizel, „letna proizvodna zmogljivost količina biodizla, ki jo obrat lahko proizvede v koledarskem letu ob upoštevanju običajnega časa izpada zaradi vzdrževanja. Vključuje zmogljivost nedejavnega obrata, dokler se obrat ne razstavi ali opusti“ (26). Iz navedenega je jasno, da Uprava za energetske informacije v skupni proizvodni zmogljivosti v ZDA upošteva vse možne obrate, ki lahko začnejo znova obratovati. Torej lahko v nasprotju s trditvami nacionalnega odbora za biodizel obrati, ki niso razstavljeni ali dokončno zaprti, po definiciji znova zaženejo proizvodnjo, če se pogoji v prihodnosti spremenijo. Zato je treba to neizkoriščeno proizvodno zmogljivost upoštevati kot del skupne proizvodne zmogljivosti biodizla v ZDA.

| (145) | Komisija zato meni, da je trenutna registrirana zmogljivost točna osnova za izračun celotne proizvodne zmogljivosti in neizkoriščene zmogljivosti ZDA, zato zavrne trditev nacionalnega odbora za biodizel. |
| --- | --- |

(145)

Komisija zato meni, da je trenutna registrirana zmogljivost točna osnova za izračun celotne proizvodne zmogljivosti in neizkoriščene zmogljivosti ZDA, zato zavrne trditev nacionalnega odbora za biodizel.

| (146) | Nacionalni odbor za biodizel je trdil tudi, da industrija biodizla v ZDA ni zasnovana za poslovanje kot izvozna industrija, saj večina obratov za proizvodnjo biodizla v ZDA proizvede manj kot 15 000 000 galon (55 000 metričnih ton) na leto. Po njegovih trditvah skladiščenje večtedenske proizvodnje biodizla za eno izvozno pošiljko ne bi bilo ekonomsko izvedljivo. |
| --- | --- |

(146)

Nacionalni odbor za biodizel je trdil tudi, da industrija biodizla v ZDA ni zasnovana za poslovanje kot izvozna industrija, saj večina obratov za proizvodnjo biodizla v ZDA proizvede manj kot 15 000 000 galon (55 000 metričnih ton) na leto. Po njegovih trditvah skladiščenje večtedenske proizvodnje biodizla za eno izvozno pošiljko ne bi bilo ekonomsko izvedljivo.

| (147) | Komisija meni, da je treba to trditev zavrniti. Industrija biodizla v ZDA lahko izvaža in proizvajalci ZDA so pred uvedbo veljavnih ukrepov izvažali znatne količine biodizla na trg Unije, in sicer do 1 137 000 ton v obdobju preiskave v prvotni preiskavi (od 1. aprila 2007 do 31. marca 2008). To kaže, da obstajajo proizvajalci ZDA z zadostno proizvodno zmogljivostjo za izvoz. Poleg tega bodo proizvajalci ZDA brez zadostne posamezne proizvodne zmogljivosti za izvoz v Unijo še naprej oskrbovali domači trg, trgovci pa lahko združijo proizvodnjo več obratov in jo izvažajo. |
| --- | --- |

(147)

Komisija meni, da je treba to trditev zavrniti. Industrija biodizla v ZDA lahko izvaža in proizvajalci ZDA so pred uvedbo veljavnih ukrepov izvažali znatne količine biodizla na trg Unije, in sicer do 1 137 000 ton v obdobju preiskave v prvotni preiskavi (od 1. aprila 2007 do 31. marca 2008). To kaže, da obstajajo proizvajalci ZDA z zadostno proizvodno zmogljivostjo za izvoz. Poleg tega bodo proizvajalci ZDA brez zadostne posamezne proizvodne zmogljivosti za izvoz v Unijo še naprej oskrbovali domači trg, trgovci pa lahko združijo proizvodnjo več obratov in jo izvažajo.

| (148) | Trg Unije je zelo privlačen, saj je največji trg na svetu, poleg tega pa obstajajo pomembne spodbude Unije in nacionalne spodbude za potrošnjo biodizla. Raven cen v Uniji, ki so višje kot na trgih tretjih držav, bi spodbudila proizvajalce ZDA k izvozu v Unijo in ne na trge tretjih držav. |
| --- | --- |

(148)

Trg Unije je zelo privlačen, saj je največji trg na svetu, poleg tega pa obstajajo pomembne spodbude Unije in nacionalne spodbude za potrošnjo biodizla. Raven cen v Uniji, ki so višje kot na trgih tretjih držav, bi spodbudila proizvajalce ZDA k izvozu v Unijo in ne na trge tretjih držav.

| (149) | Zato je Komisija sklenila, da je ob upoštevanju verjetnosti nadaljevanja in ponovitve subvencioniranja skupaj z znatno neizkoriščeno zmogljivostjo industrije biodizla ZDA in privlačnostjo trga Unije verjetno, da bodo proizvajalci biodizla v ZDA nadaljevali z izvozom biodizla po subvencioniranih cenah in v velikih količinah na trg Unije, če bi ukrepi prenehali veljati. |
| --- | --- |

(149)

Zato je Komisija sklenila, da je ob upoštevanju verjetnosti nadaljevanja in ponovitve subvencioniranja skupaj z znatno neizkoriščeno zmogljivostjo industrije biodizla ZDA in privlačnostjo trga Unije verjetno, da bodo proizvajalci biodizla v ZDA nadaljevali z izvozom biodizla po subvencioniranih cenah in v velikih količinah na trg Unije, če bi ukrepi prenehali veljati.

3.6   Sklep

| (150) | Glede na navedeno in v skladu s členom 18(3) osnovne uredbe je Komisija sklenila, da obstaja verjetnost nadaljevanja in ponovitve subvencioniranja, če bi ukrepi prenehali veljati. |
| --- | --- |

(150)

Glede na navedeno in v skladu s členom 18(3) osnovne uredbe je Komisija sklenila, da obstaja verjetnost nadaljevanja in ponovitve subvencioniranja, če bi ukrepi prenehali veljati.

4.   ŠKODA

4.1   Opredelitev pojmov industrija Unije in proizvodnja Unije

| (151) | Podobni izdelek je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom proizvajalo približno 200 proizvajalcev v Uniji. Ti predstavljajo „industrijo Unije“ v smislu člena 9(1) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(151)

Podobni izdelek je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom proizvajalo približno 200 proizvajalcev v Uniji. Ti predstavljajo „industrijo Unije“ v smislu člena 9(1) osnovne uredbe.

| (152) | Celotna proizvodnja v Uniji je bila v obdobju preiskave v zvezi s pregledom določena na skoraj 11 600 000 ton. Komisija je ta podatek izračunala na podlagi vseh razpoložljivih informacij o industriji Unije, kot so informacije iz zahtevka za pregled zaradi izteka ukrepa in podatki, ki so jih proizvajalci Unije navedli med preiskavo. Kot je navedeno v uvodnih izjavah 12 do 14, je bilo v vzorec izbranih sedem proizvajalcev Unije, ki so predstavljali približno 30 % celotne proizvodnje podobnega izdelka v Uniji. |
| --- | --- |

(152)

Celotna proizvodnja v Uniji je bila v obdobju preiskave v zvezi s pregledom določena na skoraj 11 600 000 ton. Komisija je ta podatek izračunala na podlagi vseh razpoložljivih informacij o industriji Unije, kot so informacije iz zahtevka za pregled zaradi izteka ukrepa in podatki, ki so jih proizvajalci Unije navedli med preiskavo. Kot je navedeno v uvodnih izjavah 12 do 14, je bilo v vzorec izbranih sedem proizvajalcev Unije, ki so predstavljali približno 30 % celotne proizvodnje podobnega izdelka v Uniji.

4.2   Potrošnja Unije

| (153) | Komisija je izračunala potrošnjo Unije na podlagi obsega celotne proizvodnje v Uniji, od katerega je odštela izvoz in mu prištela uvoz iz tretjih držav. Podatki o obsegu uvoza in izvoza so temeljili na podatkih Eurostata. |
| --- | --- |

(153)

Komisija je izračunala potrošnjo Unije na podlagi obsega celotne proizvodnje v Uniji, od katerega je odštela izvoz in mu prištela uvoz iz tretjih držav. Podatki o obsegu uvoza in izvoza so temeljili na podatkih Eurostata.

| (154) | Potrošnja Unije se je gibala na naslednji način:

  Preglednica 1


  Potrošnja Unije | 2011 | 2012 | 2013 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Celotna potrošnja Unije (v metričnih tonah) | 11 130 119 | 11 856 626 | 11 382 324 | 12 324 479 |
| Indeks | 100 | 107 | 102 | 111 |
| Vir: Podatki industrije Unije, Eurostat. |

(154)

Potrošnja Unije se je gibala na naslednji način:

Preglednica 1

Potrošnja Unije

2011

2012

2013

OPP

Celotna potrošnja Unije (v metričnih tonah)

11 130 119

11 856 626

11 382 324

12 324 479

Indeks

100

107

102

111

Vir: Podatki industrije Unije, Eurostat.

| (155) | Glede na navedeno se je potrošnja biodizla Unije v obravnavanem obdobju povečala za 11 %. |
| --- | --- |

(155)

Glede na navedeno se je potrošnja biodizla Unije v obravnavanem obdobju povečala za 11 %.

4.3   Uvoz zadevnega izdelka iz ZDA

4.3.1   Obseg in tržni delež uvoza iz zadevne države

| (156) | Po podatkih Eurostata se je uvoz biodizla iz ZDA v Unijo od uvedbe ukrepov leta 2009 zmanjšal na skoraj nič. Uvoz v Unijo iz zadevne države in tržni delež sta se gibala na naslednji način:

  Preglednica 2


  Obseg uvoza in tržni delež | 2011 | 2012 | 2013 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ZDA (v metričnih tonah) | 2 442 | 803 | 7 | 13 |
| Indeks | 100 | 33 | 0 | 1 |
| Tržni delež | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Vir: Eurostat. |

(156)

Po podatkih Eurostata se je uvoz biodizla iz ZDA v Unijo od uvedbe ukrepov leta 2009 zmanjšal na skoraj nič. Uvoz v Unijo iz zadevne države in tržni delež sta se gibala na naslednji način:

Preglednica 2

Obseg uvoza in tržni delež

2011

2012

2013

OPP

ZDA (v metričnih tonah)

2 442

803

7

13

Indeks

100

33

0

1

Tržni delež

0

0

0

0

Vir: Eurostat.

4.3.2   Cene in nelojalno nižanje prodajnih cen

4.3.2.1   Domače cene ZDA

| (157) | Ker proizvajalci biodizla v ZDA niso sodelovali, so službe Komisije za izračun domače prodajne cene biodizla v ZDA v OPP uporabile tri vire informacij: (i) odgovore na vprašalnik, ki je bil poslan v začetni fazi za namen vzorčenja, ki so ga številni proizvajalci biodizla v ZDA predložili v začetni fazi; (ii) informacije, ki jih je predložil nacionalni odbor za biodizel na podlagi informacij, ki jih je zbral tržni nadzornik Jacobsen in (iii) informacije, ki jih je predložil vložnik na podlagi informacij, ki jih je zbrala družba Oil Price Information Service (OPIS). |
| --- | --- |

(157)

Ker proizvajalci biodizla v ZDA niso sodelovali, so službe Komisije za izračun domače prodajne cene biodizla v ZDA v OPP uporabile tri vire informacij: (i) odgovore na vprašalnik, ki je bil poslan v začetni fazi za namen vzorčenja, ki so ga številni proizvajalci biodizla v ZDA predložili v začetni fazi; (ii) informacije, ki jih je predložil nacionalni odbor za biodizel na podlagi informacij, ki jih je zbral tržni nadzornik Jacobsen in (iii) informacije, ki jih je predložil vložnik na podlagi informacij, ki jih je zbrala družba Oil Price Information Service (OPIS).

| (158) | Podatki iz teh treh virov vsebujejo različne ravni cen trgovanja in pogoje Incoterms. Vendar so vrednosti zelo podobne. Povprečna vrednost iz teh treh virov znaša 1 196,93 USD na metrično tono. V skladu s povprečnim menjalnim tečajem v OPP (1 EUR = 1,356 USD) ta znesek ustreza domači prodajni ceni ZDA v višini 883 EUR na metrično tono (27). |
| --- | --- |

(158)

Podatki iz teh treh virov vsebujejo različne ravni cen trgovanja in pogoje Incoterms. Vendar so vrednosti zelo podobne. Povprečna vrednost iz teh treh virov znaša 1 196,93 USD na metrično tono. V skladu s povprečnim menjalnim tečajem v OPP (1 EUR = 1,356 USD) ta znesek ustreza domači prodajni ceni ZDA v višini 883 EUR na metrično tono (27).

4.3.2.2   Izvozne cene ZDA in nelojalno nižanje cen

| (159) | V obdobju preiskave v zvezi s pregledom je bil uvoz biodizla iz ZDA v Unijo zanemarljiv in ni bil smiselna osnova za izračun nelojalnega nižanja cen. |
| --- | --- |

(159)

V obdobju preiskave v zvezi s pregledom je bil uvoz biodizla iz ZDA v Unijo zanemarljiv in ni bil smiselna osnova za izračun nelojalnega nižanja cen.

| (160) | Zato je bila izvedena analiza med povprečno ceno biodizla, ki ga je industrija Unije proizvedla in prodala v Uniji v OPP, in povprečno izvozno ceno biodizla, ki so ga ZDA izvažale v tretje države. Komisija je proučila zbirko podatkov Mednarodne komisije ZDA za trgovino in pridobila podatke o količinah in vrednostih izvoza biodizla pod kodo HTS 382600 za OPP. Izvozna količina (v metričnih tonah) je za vse države (tudi za EU) znašala 567 018 ton. Povprečna vrednost na metrično tono je v OPP znašala 753,34 EUR.

  Preglednica 3


  Obseg izvoza ZDA in izvozne cene v OPP










  Namembne države | Izvozne količine (v metričnih tonah) | % izvoza v vse države | Povprečna vrednost na metrično tono (v USD) | Povprečna vrednost na metrično tono (v EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gibraltar, skupaj | 76 266 | 13 | 753,19 | 555,45 |
| Kanada, skupaj | 247 959 | 44 | 1 167,33 | 860,86 |
| Avstralija, skupaj | 4 267 | 1 | 1 019,77 | 752,04 |
| Malezija, skupaj | 103 773 | 18 | 891,44 | 657,41 |

(160)

Zato je bila izvedena analiza med povprečno ceno biodizla, ki ga je industrija Unije proizvedla in prodala v Uniji v OPP, in povprečno izvozno ceno biodizla, ki so ga ZDA izvažale v tretje države. Komisija je proučila zbirko podatkov Mednarodne komisije ZDA za trgovino in pridobila podatke o količinah in vrednostih izvoza biodizla pod kodo HTS 382600 za OPP. Izvozna količina (v metričnih tonah) je za vse države (tudi za EU) znašala 567 018 ton. Povprečna vrednost na metrično tono je v OPP znašala 753,34 EUR.

Preglednica 3

Obseg izvoza ZDA in izvozne cene v OPP

Namembne države

Izvozne količine (v metričnih tonah)

% izvoza v vse države

Povprečna vrednost na metrično tono (v USD)

Povprečna vrednost na metrično tono (v EUR)

Gibraltar, skupaj

76 266

13

753,19

555,45

Kanada, skupaj

247 959

44

1 167,33

860,86

Avstralija, skupaj

4 267

1

1 019,77

752,04

Malezija, skupaj

103 773

18

891,44

657,41

| (161) | V OPP je povprečna izvozna cena biodizla ZDA za vse namembne kraje znašala 1 021,52 USD (753,34 EUR) na metrično tono FAS (franko ob ladijski bok). Za izračun verjetne in razumne izvozne cene Unije bi bilo treba tej ceni prišteti stroške prevoza in zavarovanja ter carino v višini 6,5 % in stroške po uvozu. Po podatkih, pridobljenih med preiskavo, bi to znašalo približno 100 EUR na metrično tono. Na podlagi tega se lahko sprejme sklep, da bi ocenjena izvozna cena v Unijo nelojalno nižala cene Unije, saj je povprečna domača cena biodizla, ki so ga v OPP prodajali proizvajalci Unije, znašala 905 EUR na metrično tono (glej tabelo 8). |
| --- | --- |

(161)

V OPP je povprečna izvozna cena biodizla ZDA za vse namembne kraje znašala 1 021,52 USD (753,34 EUR) na metrično tono FAS (franko ob ladijski bok). Za izračun verjetne in razumne izvozne cene Unije bi bilo treba tej ceni prišteti stroške prevoza in zavarovanja ter carino v višini 6,5 % in stroške po uvozu. Po podatkih, pridobljenih med preiskavo, bi to znašalo približno 100 EUR na metrično tono. Na podlagi tega se lahko sprejme sklep, da bi ocenjena izvozna cena v Unijo nelojalno nižala cene Unije, saj je povprečna domača cena biodizla, ki so ga v OPP prodajali proizvajalci Unije, znašala 905 EUR na metrično tono (glej tabelo 8).

| (162) | Nacionalni odbor za biodizel je trdil, da Komisija ni pojasnila, zakaj je pri ugotavljanju izvozne cene v Unijo uporabila povprečne izvozne cene ZDA v tretje države, namesto da bi uporabila višjo izvozno ceno v Kanado. Trdi tudi, da Komisija ni pojasnila podlage za prilagoditev ocenjene izvozne cene za Unijo v višini 100 EUR in da ni upoštevala stroškov po uvozu ter domnevnih razlik v ceni zaradi različnih surovin. Posledično je analiza nelojalnega nižanja cen pomanjkljiva. |
| --- | --- |

(162)

Nacionalni odbor za biodizel je trdil, da Komisija ni pojasnila, zakaj je pri ugotavljanju izvozne cene v Unijo uporabila povprečne izvozne cene ZDA v tretje države, namesto da bi uporabila višjo izvozno ceno v Kanado. Trdi tudi, da Komisija ni pojasnila podlage za prilagoditev ocenjene izvozne cene za Unijo v višini 100 EUR in da ni upoštevala stroškov po uvozu ter domnevnih razlik v ceni zaradi različnih surovin. Posledično je analiza nelojalnega nižanja cen pomanjkljiva.

| (163) | Kot je opisano, je preiskava pokazala, da se izvozne cene ZDA močno razlikujejo glede na namembni kraj. Zato je Komisija za ugotavljanje razumne in verjetne izvozne cene za Unijo navedeno ceno določila na podlagi povprečja za vse namembne kraje za izvoz. Uporaba najvišje izvozne cene, kot je zahteval nacionalni odbor za biodizel, ne bi bila primerna metoda, tako kot bi bilo neprimerno uporabiti najnižjo izvozno ceno. |
| --- | --- |

(163)

Kot je opisano, je preiskava pokazala, da se izvozne cene ZDA močno razlikujejo glede na namembni kraj. Zato je Komisija za ugotavljanje razumne in verjetne izvozne cene za Unijo navedeno ceno določila na podlagi povprečja za vse namembne kraje za izvoz. Uporaba najvišje izvozne cene, kot je zahteval nacionalni odbor za biodizel, ne bi bila primerna metoda, tako kot bi bilo neprimerno uporabiti najnižjo izvozno ceno.

| (164) | Pri prilagoditvi v višini 100 EUR so podlago za izračune Komisije predstavljale informacije, ki jih je predložil prav nacionalni odbor za biodizel. Natančneje, Komisija je uporabila znesek za carino in prevozne stroške, kot ga je predložil nacionalni odbor za biodizel (v višini približno 94 EUR), in ga zaokrožila navzgor na 100 EUR, s čimer je upoštevala tudi znesek za stroške po uvozu. Znesek stroškov po uvozu, kot ga navaja nacionalni odbor za biodizel (2 % CIF franko meja ali 16,69 EUR), se ni upošteval, saj ni bil utemeljen. |
| --- | --- |

(164)

Pri prilagoditvi v višini 100 EUR so podlago za izračune Komisije predstavljale informacije, ki jih je predložil prav nacionalni odbor za biodizel. Natančneje, Komisija je uporabila znesek za carino in prevozne stroške, kot ga je predložil nacionalni odbor za biodizel (v višini približno 94 EUR), in ga zaokrožila navzgor na 100 EUR, s čimer je upoštevala tudi znesek za stroške po uvozu. Znesek stroškov po uvozu, kot ga navaja nacionalni odbor za biodizel (2 % CIF franko meja ali 16,69 EUR), se ni upošteval, saj ni bil utemeljen.

| (165) | V zvezi z domnevnimi razlikami v ceni zaradi različnih surovin Komisija opozarja, da je bila v prvotni preiskavi odobrena prilagoditev na podlagi primerjave preverjenih podatkov proizvajalcev ZDA in proizvajalcev Unije. Ker proizvajalci ZDA v sedanjem pregledu zaradi izteka ukrepa niso sodelovali, Komisija ni mogla ugotoviti, da je treba odobriti prilagoditev. Tudi če bi bilo treba odobriti prilagoditev, Komisija ne bi mogla ugotoviti ravni takšne prilagoditve. Prevladujoče okoliščine iz prvotne preiskave so se spremenile, saj zlasti mešanica surovin, ki se uporablja v EU in ZDA za proizvodnjo biodizla, ni več enaka. V vsakem primeru je nacionalni odbor za biodizel zahteval prilagoditev v višini 10 %, vendar ni utemeljil te ravni prilagoditve. |
| --- | --- |

(165)

V zvezi z domnevnimi razlikami v ceni zaradi različnih surovin Komisija opozarja, da je bila v prvotni preiskavi odobrena prilagoditev na podlagi primerjave preverjenih podatkov proizvajalcev ZDA in proizvajalcev Unije. Ker proizvajalci ZDA v sedanjem pregledu zaradi izteka ukrepa niso sodelovali, Komisija ni mogla ugotoviti, da je treba odobriti prilagoditev. Tudi če bi bilo treba odobriti prilagoditev, Komisija ne bi mogla ugotoviti ravni takšne prilagoditve. Prevladujoče okoliščine iz prvotne preiskave so se spremenile, saj zlasti mešanica surovin, ki se uporablja v EU in ZDA za proizvodnjo biodizla, ni več enaka. V vsakem primeru je nacionalni odbor za biodizel zahteval prilagoditev v višini 10 %, vendar ni utemeljil te ravni prilagoditve.

| (166) | Iz navedenega premisleka sledi, da je treba zavrniti trditev nacionalnega odbora za biodizel, da je analiza nelojalnega nižanja cen pomanjkljiva. |
| --- | --- |

(166)

Iz navedenega premisleka sledi, da je treba zavrniti trditev nacionalnega odbora za biodizel, da je analiza nelojalnega nižanja cen pomanjkljiva.

4.3.3   Uvoz iz drugih tretjih držav

| (167) | Obseg uvoza iz drugih tretjih držav se je v obravnavanem obdobju gibal na naslednji način:

  Preglednica 4


  Uvoz iz tretjih držav | 2011 | 2012 | 2013 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Malezija (v metričnih tonah) | 16 622 | 36 543 | 211 430 | 314 494 |
| Indonezija (v metričnih tonah) | 1 087 517 | 1 133 946 | 394 578 | 204 086 |
| Argentina (v metričnih tonah) | 1 422 142 | 1 475 824 | 425 239 | 153 607 |
| Druge države (v metričnih tonah) | 139 580 | 153 529 | 177 889 | 206 592 |
| Skupaj (v metričnih tonah) | 2 665 861 | 2 799 842 | 1 209 136 | 878 779 |
| Indeks | 100 | 105 | 45 | 33 |
| Tržni delež | 24 % | 23,6 % | 10,6 % | 7,1 % |
| Indeks | 100 | 99 | 44 | 30 |
| Povprečna cena (v EUR/tono) | 927 | 932 | 779 | 786 |
| Indeks | 100 | 100 | 84 | 85 |
| Vir: Eurostat. |

(167)

Obseg uvoza iz drugih tretjih držav se je v obravnavanem obdobju gibal na naslednji način:

Preglednica 4

Uvoz iz tretjih držav

2011

2012

2013

OPP

Malezija (v metričnih tonah)

16 622

36 543

211 430

314 494

Indonezija (v metričnih tonah)

1 087 517

1 133 946

394 578

204 086

Argentina (v metričnih tonah)

1 422 142

1 475 824

425 239

153 607

Druge države (v metričnih tonah)

139 580

153 529

177 889

206 592

Skupaj (v metričnih tonah)

2 665 861

2 799 842

1 209 136

878 779

Indeks

100

105

45

33

Tržni delež

24 %

23,6 %

10,6 %

7,1 %

Indeks

100

99

44

30

Povprečna cena (v EUR/tono)

927

932

779

786

Indeks

100

100

84

85

Vir: Eurostat.

| (168) | Obseg uvoza biodizla iz tretjih držav razen ZDA se je v obravnavanem obdobju znatno zmanjšal, podobno pa se je v skladu s tem zmanjšal tudi tržni delež. Zmanjšanje obsega uvoza iz leta 2013 sovpada z uvedbo protidampinških ukrepov za uvoz biodizla iz Indonezije in Argentine. Tudi povprečna cena se je v istem obdobju znižala za 15 %. Gibanje cen je podobno gibanju cen industrije Unije na trgu Unije (glej preglednico 8) in je večinoma posledica znižanja cen surovin. Čeprav so ravni cen za približno 13 % nižje od povprečne cene Unije, je tržni delež uvoza majhen in nima znatnega učinka na industrijo Unije. |
| --- | --- |

(168)

Obseg uvoza biodizla iz tretjih držav razen ZDA se je v obravnavanem obdobju znatno zmanjšal, podobno pa se je v skladu s tem zmanjšal tudi tržni delež. Zmanjšanje obsega uvoza iz leta 2013 sovpada z uvedbo protidampinških ukrepov za uvoz biodizla iz Indonezije in Argentine. Tudi povprečna cena se je v istem obdobju znižala za 15 %. Gibanje cen je podobno gibanju cen industrije Unije na trgu Unije (glej preglednico 8) in je večinoma posledica znižanja cen surovin. Čeprav so ravni cen za približno 13 % nižje od povprečne cene Unije, je tržni delež uvoza majhen in nima znatnega učinka na industrijo Unije.

4.4   Gospodarski položaj industrije Unije

4.4.1   Splošne opombe

| (169) | V skladu s členom 8(4) osnovne uredbe so bili proučeni vsi pomembni ekonomski kazalniki, ki so vplivali na položaj industrije Unije v obravnavanem obdobju. |
| --- | --- |

(169)

V skladu s členom 8(4) osnovne uredbe so bili proučeni vsi pomembni ekonomski kazalniki, ki so vplivali na položaj industrije Unije v obravnavanem obdobju.

| (170) | Komisija je za določitev škode razlikovala med makro- in mikroekonomskimi kazalniki škode. Komisija je makroekonomske kazalnike ocenila na podlagi podatkov, povezanih z vsemi proizvajalci Unije, mikroekonomske kazalnike pa na podlagi preverjenih podatkov, ki jih je prejela od vzorčenih proizvajalcev Unije. Za oba sklopa podatkov je bilo ugotovljeno, da sta reprezentativna za gospodarski položaj industrije Unije. |
| --- | --- |

(170)

Komisija je za določitev škode razlikovala med makro- in mikroekonomskimi kazalniki škode. Komisija je makroekonomske kazalnike ocenila na podlagi podatkov, povezanih z vsemi proizvajalci Unije, mikroekonomske kazalnike pa na podlagi preverjenih podatkov, ki jih je prejela od vzorčenih proizvajalcev Unije. Za oba sklopa podatkov je bilo ugotovljeno, da sta reprezentativna za gospodarski položaj industrije Unije.

| (171) | Makroekonomski kazalniki so proizvodnja, proizvodna zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje, tržni delež, rast, zaposlenost, produktivnost, višina subvencijske stopnje in okrevanje od preteklega subvencioniranja. |
| --- | --- |

(171)

Makroekonomski kazalniki so proizvodnja, proizvodna zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje, tržni delež, rast, zaposlenost, produktivnost, višina subvencijske stopnje in okrevanje od preteklega subvencioniranja.

| (172) | Mikroekonomski kazalniki so povprečne cene na enoto, stroški na enoto, stroški dela, zaloge, dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala. |
| --- | --- |

(172)

Mikroekonomski kazalniki so povprečne cene na enoto, stroški na enoto, stroški dela, zaloge, dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala.

4.4.2   Makroekonomski kazalniki

4.4.2.1   Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

| (173) | Celotna proizvodnja Unije, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:

  Preglednica 5


  Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti | 2011 | 2012 | 2013 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg proizvodnje (v metričnih tonah) | 8 547 884 | 9 138 558 | 10 528 886 | 11 596 824 |
| Indeks | 100 | 107 | 123 | 136 |
| Proizvodna zmogljivost (v metričnih tonah) | 16 072 000 | 16 190 288 | 16 997 288 | 16 746 869 |
| Indeks | 100 | 101 | 106 | 104 |
| Izkoriščenost zmogljivosti | 53 % | 56 % | 62 % | 69 % |
| Indeks | 100 | 106 | 116 | 130 |
| Vir: Podatki, ki jih je predložil Evropski odbor za biodizel (vložnik). |

(173)

Celotna proizvodnja Unije, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:

Preglednica 5

Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

2011

2012

2013

OPP

Obseg proizvodnje (v metričnih tonah)

8 547 884

9 138 558

10 528 886

11 596 824

Indeks

100

107

123

136

Proizvodna zmogljivost (v metričnih tonah)

16 072 000

16 190 288

16 997 288

16 746 869

Indeks

100

101

106

104

Izkoriščenost zmogljivosti

53 %

56 %

62 %

69 %

Indeks

100

106

116

130

Vir: Podatki, ki jih je predložil Evropski odbor za biodizel (vložnik).

| (174) | Proizvodna zmogljivost je v obravnavanem obdobju ostala razmeroma stabilna (+ 4 %), vendar se je obseg proizvodnje znatno povečal med letom 2012 in koncem obdobja preiskave v zvezi s pregledom. To povečanje obsega proizvodnje je deloma posledica povečanja potrošnje Unije v istem obdobju, vendar sovpada tudi z uvedbo protidampinških ukrepov za uvoz biodizla iz Indonezije in Argentine, ki je imela jasno pozitiven učinek na obseg proizvodnje industrije Unije. |
| --- | --- |

(174)

Proizvodna zmogljivost je v obravnavanem obdobju ostala razmeroma stabilna (+ 4 %), vendar se je obseg proizvodnje znatno povečal med letom 2012 in koncem obdobja preiskave v zvezi s pregledom. To povečanje obsega proizvodnje je deloma posledica povečanja potrošnje Unije v istem obdobju, vendar sovpada tudi z uvedbo protidampinških ukrepov za uvoz biodizla iz Indonezije in Argentine, ki je imela jasno pozitiven učinek na obseg proizvodnje industrije Unije.

| (175) | Zaradi stabilne proizvodne zmogljivosti in povečanega obsega proizvodnje se je izkoriščenost zmogljivosti v obravnavanem obdobju povečala za 30 % in ob koncu obdobja preiskave v zvezi s pregledom znašala 69 %. |
| --- | --- |

(175)

Zaradi stabilne proizvodne zmogljivosti in povečanega obsega proizvodnje se je izkoriščenost zmogljivosti v obravnavanem obdobju povečala za 30 % in ob koncu obdobja preiskave v zvezi s pregledom znašala 69 %.

| (176) | Nacionalni odbor za biodizel trdi, da nezaupni izpolnjeni vprašalniki nekaterih vzorčenih družb kažejo visoko stopnjo izkoriščenosti zmogljivosti, ki znaša od 78 % do vsaj 93 %. Zato mora biti stopnja izkoriščenosti zmogljivosti celotne industrije posledica strukturnih dejavnikov, ne uvoza. V teh okoliščinah izkoriščenosti zmogljivosti ne bi smeli upoštevati kot kazalnika, ki kaže, da industrija biodizla Unije še vedno okreva od preteklega subvencioniranja. |
| --- | --- |

(176)

Nacionalni odbor za biodizel trdi, da nezaupni izpolnjeni vprašalniki nekaterih vzorčenih družb kažejo visoko stopnjo izkoriščenosti zmogljivosti, ki znaša od 78 % do vsaj 93 %. Zato mora biti stopnja izkoriščenosti zmogljivosti celotne industrije posledica strukturnih dejavnikov, ne uvoza. V teh okoliščinah izkoriščenosti zmogljivosti ne bi smeli upoštevati kot kazalnika, ki kaže, da industrija biodizla Unije še vedno okreva od preteklega subvencioniranja.

| (177) | Te trditve ni mogoče sprejeti. Izkoriščenost zmogljivosti je samo eden od številnih makroekonomskih kazalnikov, ki jih Komisija upošteva pri analizi splošnega položaja industrije Unije. Dejstvo, da je pri nekaterih družbah v vzorcu stopnja izkoriščanja višja, je običajno, saj makroekonomski kazalniki temeljijo na tehtanem povprečju celotne industrije Unije. Dejstvo, da so si nekateri proizvajalci biodizla v Uniji opomogli hitreje ali v večji meri kot drugi, zlasti v močno razdrobljeni industrijski panogi, ne pomeni, da je ta kazalnik odvečen pri splošni oceni položaja industrije Unije. |
| --- | --- |

(177)

Te trditve ni mogoče sprejeti. Izkoriščenost zmogljivosti je samo eden od številnih makroekonomskih kazalnikov, ki jih Komisija upošteva pri analizi splošnega položaja industrije Unije. Dejstvo, da je pri nekaterih družbah v vzorcu stopnja izkoriščanja višja, je običajno, saj makroekonomski kazalniki temeljijo na tehtanem povprečju celotne industrije Unije. Dejstvo, da so si nekateri proizvajalci biodizla v Uniji opomogli hitreje ali v večji meri kot drugi, zlasti v močno razdrobljeni industrijski panogi, ne pomeni, da je ta kazalnik odvečen pri splošni oceni položaja industrije Unije.

4.4.2.2   Obseg prodaje in tržni delež

| (178) | Obseg prodaje in tržni delež industrije Unije sta se v obravnavanem obdobju gibala na naslednji način:

  Preglednica 6


  Obseg prodaje in tržni delež | 2011 | 2012 | 2013 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg prodaje na trgu Unije (v metričnih tonah) | 8 497 073 | 8 863 191 | 9 741 548 | 10 966 576 |
| Indeks | 100 | 104 | 115 | 129 |
| Tržni delež | 76 % | 75 % | 86 % | 89 % |
| Indeks | 100 | 98 | 112 | 117 |
| Vir: Podatki, ki jih je predložil Evropski odbor za biodizel (vložnik). |

(178)

Obseg prodaje in tržni delež industrije Unije sta se v obravnavanem obdobju gibala na naslednji način:

Preglednica 6

Obseg prodaje in tržni delež

2011

2012

2013

OPP

Obseg prodaje na trgu Unije (v metričnih tonah)

8 497 073

8 863 191

9 741 548

10 966 576

Indeks

100

104

115

129

Tržni delež

76 %

75 %

86 %

89 %

Indeks

100

98

112

117

Vir: Podatki, ki jih je predložil Evropski odbor za biodizel (vložnik).

| (179) | Obseg prodaje industrije Unije se je bistveno povečal in je v skladu z njeno povečano proizvodnjo v obravnavanem obdobju. Zato se je tudi njen tržni delež na trgu Unije povečal s 76 % na začetku obravnavanega obdobja na 89 % ob koncu obdobja preiskave v zvezi s pregledom. Pozitiven razvoj obsega prodaje in tržnih deležev kaže, da so imeli trenutni protidampinški in protisubvencijski ukrepi pozitiven učinek na industrijo Unije. |
| --- | --- |

(179)

Obseg prodaje industrije Unije se je bistveno povečal in je v skladu z njeno povečano proizvodnjo v obravnavanem obdobju. Zato se je tudi njen tržni delež na trgu Unije povečal s 76 % na začetku obravnavanega obdobja na 89 % ob koncu obdobja preiskave v zvezi s pregledom. Pozitiven razvoj obsega prodaje in tržnih deležev kaže, da so imeli trenutni protidampinški in protisubvencijski ukrepi pozitiven učinek na industrijo Unije.

4.4.2.3   Rast

| (180) | Potrošnja Unije se je v obravnavanem obdobju povečala za 11 %, tako obseg proizvodnje kot obseg prodaje pa sta se povečala za približno 30 %. Tudi izkoriščenost zmogljivosti se je povečala za približno 30 %, zmogljivost pa je ostala razmeroma stabilna in se je le nekoliko povečala. Istočasno se je povečala zaposlenost (preglednica 7), raven naložb pa se je v obravnavanem obdobju zmanjšala (preglednica 11). Na splošno se lahko sklene, da je industrija Unije v obdobju rasti. |
| --- | --- |

(180)

Potrošnja Unije se je v obravnavanem obdobju povečala za 11 %, tako obseg proizvodnje kot obseg prodaje pa sta se povečala za približno 30 %. Tudi izkoriščenost zmogljivosti se je povečala za približno 30 %, zmogljivost pa je ostala razmeroma stabilna in se je le nekoliko povečala. Istočasno se je povečala zaposlenost (preglednica 7), raven naložb pa se je v obravnavanem obdobju zmanjšala (preglednica 11). Na splošno se lahko sklene, da je industrija Unije v obdobju rasti.

4.4.2.4   Zaposlenost in produktivnost

| (181) | Zaposlenost in produktivnost sta se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

  Preglednica 7


  Zaposlenost in produktivnost | 2011 | 2012 | 2013 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Število zaposlenih | 2 123 | 2 125 | 2 351 | 2 326 |
| Indeks | 100 | 100 | 111 | 110 |
| Produktivnost (metrična tona/zaposlenega) | 4 021 | 4 301 | 4 479 | 4 986 |
| Indeks | 100 | 107 | 111 | 124 |
| Vir: Podatki, ki jih je predložil Evropski odbor za biodizel (vložnik). |

(181)

Zaposlenost in produktivnost sta se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

Preglednica 7

Zaposlenost in produktivnost

2011

2012

2013

OPP

Število zaposlenih

2 123

2 125

2 351

2 326

Indeks

100

100

111

110

Produktivnost (metrična tona/zaposlenega)

4 021

4 301

4 479

4 986

Indeks

100

107

111

124

Vir: Podatki, ki jih je predložil Evropski odbor za biodizel (vložnik).

| (182) | Število zaposlenih v industriji biodizla v Uniji je na začetku obravnavanega obdobja ostalo stabilno, vendar se je nato med letom 2012 in koncem obdobja preiskave v zvezi s pregledom povečalo za 10 %. To gibanje je v celoti v skladu z gibanji drugih kazalnikov škode, kot sta obseg proizvodnje in obseg prodaje, in je znak trenutnega okrevanja industrije Unije od preteklega dampinga in subvencioniranja. |
| --- | --- |

(182)

Število zaposlenih v industriji biodizla v Uniji je na začetku obravnavanega obdobja ostalo stabilno, vendar se je nato med letom 2012 in koncem obdobja preiskave v zvezi s pregledom povečalo za 10 %. To gibanje je v celoti v skladu z gibanji drugih kazalnikov škode, kot sta obseg proizvodnje in obseg prodaje, in je znak trenutnega okrevanja industrije Unije od preteklega dampinga in subvencioniranja.

| (183) | Ker je povečanje zaposlenosti sorazmerno manjše od povečane proizvodnje biodizla, se je produktivnost na zaposlenost ustrezno izboljšala, in sicer za skoraj 25 % v obravnavanem obdobju, kar kaže, da industrija Unije postaja učinkovitejša industrija. |
| --- | --- |

(183)

Ker je povečanje zaposlenosti sorazmerno manjše od povečane proizvodnje biodizla, se je produktivnost na zaposlenost ustrezno izboljšala, in sicer za skoraj 25 % v obravnavanem obdobju, kar kaže, da industrija Unije postaja učinkovitejša industrija.

4.4.2.5   Višina subvencijske stopnje in okrevanje od subvencioniranja

| (184) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 159, se je uvoz biodizla iz ZDA po uvedbi izravnalne dajatve skoraj ustavil, v obdobju preiskave v zvezi s pregledom pa skoraj ni bilo subvencioniranega uvoza iz ZDA. Zato višine subvencijske stopnje ni mogoče oceniti. Vendar analiza kazalnikov škode kaže, da so imeli vzpostavljeni ukrepi proti ZDA in nadaljnji ukrepi, uvedeni za uvoz iz Argentine in Indonezije, pozitiven učinek na industrijo Unije, za katero se zdi, da okreva od učinka preteklega subvencioniranja, čeprav je še vedno v občutljivem in ranljivem gospodarskem položaju. |
| --- | --- |

(184)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 159, se je uvoz biodizla iz ZDA po uvedbi izravnalne dajatve skoraj ustavil, v obdobju preiskave v zvezi s pregledom pa skoraj ni bilo subvencioniranega uvoza iz ZDA. Zato višine subvencijske stopnje ni mogoče oceniti. Vendar analiza kazalnikov škode kaže, da so imeli vzpostavljeni ukrepi proti ZDA in nadaljnji ukrepi, uvedeni za uvoz iz Argentine in Indonezije, pozitiven učinek na industrijo Unije, za katero se zdi, da okreva od učinka preteklega subvencioniranja, čeprav je še vedno v občutljivem in ranljivem gospodarskem položaju.

4.4.3   Mikroekonomski kazalniki

4.4.3.1   Cene in dejavniki, ki vplivajo na cene

| (185) | Tehtano povprečje prodajnih cen na enoto vzorčenih proizvajalcev Unije za nepovezane stranke v Uniji se je v obravnavanem obdobju gibalo na naslednji način:

  Preglednica 8


  Prodajne cene v Uniji | 2011 | 2012 | 2013 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Povprečna prodajna cena na enoto v Uniji (v EUR/metrično tono) | 1 105 | 1 079 | 964 | 905 |
| Indeks | 100 | 98 | 87 | 82 |
| Stroški proizvodnje na enoto (v EUR/metrično tono) | 1 107 | 1 153 | 969 | 868 |
| Indeks | 100 | 104 | 88 | 78 |
| Vir: Preverjeni podatki vzorčenih proizvajalcev Unije. |

(185)

Tehtano povprečje prodajnih cen na enoto vzorčenih proizvajalcev Unije za nepovezane stranke v Uniji se je v obravnavanem obdobju gibalo na naslednji način:

Preglednica 8

Prodajne cene v Uniji

2011

2012

2013

OPP

Povprečna prodajna cena na enoto v Uniji (v EUR/metrično tono)

1 105

1 079

964

905

Indeks

100

98

87

82

Stroški proizvodnje na enoto (v EUR/metrično tono)

1 107

1 153

969

868

Indeks

100

104

88

78

Vir: Preverjeni podatki vzorčenih proizvajalcev Unije.

| (186) | Povprečna prodajna cena v Uniji se je v obravnavanem obdobju stalno zniževala, podobno pa so se gibali tudi stroški proizvodnje na enoto. Ker se z biodizlom trguje kot z osnovnim izdelkom, industrija Unije ne more vzdrževati višje prodajne cene, temveč namesto tega zniža ceno v skladu z nižjimi stroški proizvodnje. Zato industrija Unije ni mogla v celoti izkoristiti ugodnosti, ki so jih prinesle nižje cene surovin. Po drugi strani pa so se stroški proizvodnje na enoto zmanjšali nekoliko bolj kot povprečna cena na enoto, kar kaže na večjo učinkovitost industrije Unije. |
| --- | --- |

(186)

Povprečna prodajna cena v Uniji se je v obravnavanem obdobju stalno zniževala, podobno pa so se gibali tudi stroški proizvodnje na enoto. Ker se z biodizlom trguje kot z osnovnim izdelkom, industrija Unije ne more vzdrževati višje prodajne cene, temveč namesto tega zniža ceno v skladu z nižjimi stroški proizvodnje. Zato industrija Unije ni mogla v celoti izkoristiti ugodnosti, ki so jih prinesle nižje cene surovin. Po drugi strani pa so se stroški proizvodnje na enoto zmanjšali nekoliko bolj kot povprečna cena na enoto, kar kaže na večjo učinkovitost industrije Unije.

4.4.3.2   Stroški dela

| (187) | Povprečni stroški dela vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

  Preglednica 9


  Povprečni stroški dela na zaposlenega | 2011 | 2012 | 2013 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Povprečni stroški dela na zaposlenega (v EUR) | 60 866 | 59 081 | 60 802 | 61 807 |
| Indeks | 100 | 97 | 100 | 102 |
| Vir: Preverjeni podatki vzorčenih proizvajalcev Unije. |

(187)

Povprečni stroški dela vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

Preglednica 9

Povprečni stroški dela na zaposlenega

2011

2012

2013

OPP

Povprečni stroški dela na zaposlenega (v EUR)

60 866

59 081

60 802

61 807

Indeks

100

97

100

102

Vir: Preverjeni podatki vzorčenih proizvajalcev Unije.

| (188) | Povprečni stroški dela na zaposlenega so v obravnavanem obdobju ostali razmeroma stabilni. |
| --- | --- |

(188)

Povprečni stroški dela na zaposlenega so v obravnavanem obdobju ostali razmeroma stabilni.

4.4.3.3   Zaloge

| (189) | Ravni zalog vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:

  Preglednica 10


  Zaloge | 2011 | 2012 | 2013 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Končne zaloge (v metričnih tonah) | 84 734 | 118 256 | 92 825 | 91 202 |
| Indeks | 100 | 140 | 110 | 108 |
| Končne zaloge kot delež proizvodnje | 4 % | 5 % | 4 % | 3 % |
| Indeks | 100 | 125 | 100 | 75 |
| Vir: Preverjeni podatki vzorčenih proizvajalcev Unije. |

(189)

Ravni zalog vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:

Preglednica 10

Zaloge

2011

2012

2013

OPP

Končne zaloge (v metričnih tonah)

84 734

118 256

92 825

91 202

Indeks

100

140

110

108

Končne zaloge kot delež proizvodnje

4 %

5 %

4 %

3 %

Indeks

100

125

100

75

Vir: Preverjeni podatki vzorčenih proizvajalcev Unije.

| (190) | Zaloge so v obravnavanem obdobju ostale razmeroma stabilne in na običajni ravni. |
| --- | --- |

(190)

Zaloge so v obravnavanem obdobju ostale razmeroma stabilne in na običajni ravni.

4.4.3.4   Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala

| (191) | Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

  Preglednica 11


  Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb | 2011 | 2012 | 2013 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dobičkonosnost prodaje v Uniji nepovezanim strankam (v % prihodka od prodaje) | 2 | – 1,4 | 1,1 | 3,8 |
| Indeks | 100 | – 70 | 55 | 190 |
| Denarni tok (v EUR) | 67 930 517 | 1 004 296 | 135 656 898 | 66 832 681 |
| Indeks | 100 | 1 | 200 | 98 |
| Naložbe (v EUR) | 12 122 366 | 9 859 293 | 9 133 725 | 8 314 180 |
| Indeks | 100 | 81 | 75 | 69 |
| Donosnost naložb (v % neto prodaje) | 14 | – 14,2 | 12,5 | 44,2 |
| Indeks | 100 | – 101 | 89 | 315 |
| Vir: Preverjeni podatki vzorčenih proizvajalcev Unije. |

(191)

Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

Preglednica 11

Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb

2011

2012

2013

OPP

Dobičkonosnost prodaje v Uniji nepovezanim strankam (v % prihodka od prodaje)

2

– 1,4

1,1

3,8

Indeks

100

– 70

55

190

Denarni tok (v EUR)

67 930 517

1 004 296

135 656 898

66 832 681

Indeks

100

1

200

98

Naložbe (v EUR)

12 122 366

9 859 293

9 133 725

8 314 180

Indeks

100

81

75

69

Donosnost naložb (v % neto prodaje)

14

– 14,2

12,5

44,2

Indeks

100

– 101

89

315

Vir: Preverjeni podatki vzorčenih proizvajalcev Unije.

| (192) | Komisija je dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev Unije izračunala tako, da je neto dobiček pred obdavčitvijo pri prodaji podobnega izdelka nepovezanim strankam v Uniji izrazila kot odstotek prihodkov od te prodaje. Dobičkonosnost se je z 2 % leta 2011 povečala na 3,8 % ob koncu obdobja preiskave v zvezi s pregledom. Vendar se je leta 2012 dobičkonosnost spremenila v izgubo (– 1,4 %), ki je bila najverjetneje posledica učinka znatnih količin dampinškega uvoza iz Indonezije in Argentine, ki je nadomestil uvoz iz ZDA. |
| --- | --- |

(192)

Komisija je dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev Unije izračunala tako, da je neto dobiček pred obdavčitvijo pri prodaji podobnega izdelka nepovezanim strankam v Uniji izrazila kot odstotek prihodkov od te prodaje. Dobičkonosnost se je z 2 % leta 2011 povečala na 3,8 % ob koncu obdobja preiskave v zvezi s pregledom. Vendar se je leta 2012 dobičkonosnost spremenila v izgubo (– 1,4 %), ki je bila najverjetneje posledica učinka znatnih količin dampinškega uvoza iz Indonezije in Argentine, ki je nadomestil uvoz iz ZDA.

| (193) | Neto denarni tok je zmožnost proizvajalcev Unije, da sami financirajo svoje dejavnosti. Čeprav v obravnavanem obdobju ni bilo mogoče določiti jasnega gibanja, so imele vzorčene družbe v obdobju pozitiven denarni tok. |
| --- | --- |

(193)

Neto denarni tok je zmožnost proizvajalcev Unije, da sami financirajo svoje dejavnosti. Čeprav v obravnavanem obdobju ni bilo mogoče določiti jasnega gibanja, so imele vzorčene družbe v obdobju pozitiven denarni tok.

| (194) | V obravnavanem obdobju so se naložbe zmanjšale. Vendar ob upoštevanju pozitivnega denarnega toka in znatnega povečanja donosnosti naložb, kot sta prikazana v zgornji preglednici, ni znakov, da bi se industrija Unije soočala s težavami pri zbiranju kapitala ali izvajanju nadaljnjih naložb, če so bile v obravnavanem obdobju take naložbe potrebne. |
| --- | --- |

(194)

V obravnavanem obdobju so se naložbe zmanjšale. Vendar ob upoštevanju pozitivnega denarnega toka in znatnega povečanja donosnosti naložb, kot sta prikazana v zgornji preglednici, ni znakov, da bi se industrija Unije soočala s težavami pri zbiranju kapitala ali izvajanju nadaljnjih naložb, če so bile v obravnavanem obdobju take naložbe potrebne.

| (195) | Nacionalni odbor za biodizel trdi, da dobičkonosnost v višini 3,8 % ni skladna z njegovimi izračuni, ki so temeljili na podatkih iz nezaupnih različic izpolnjenih vprašalnikov vzorčenih proizvajalcev EU in kazali stopnjo dobička v višini 8,5 %. |
| --- | --- |

(195)

Nacionalni odbor za biodizel trdi, da dobičkonosnost v višini 3,8 % ni skladna z njegovimi izračuni, ki so temeljili na podatkih iz nezaupnih različic izpolnjenih vprašalnikov vzorčenih proizvajalcev EU in kazali stopnjo dobička v višini 8,5 %.

| (196) | Komisija je proučila to trditev in ugotovila, da je nacionalni odbor za biodizel izračunal drugačno vrednost zaradi drugačne metodologije/izračuna, ki je bil pomanjkljiv iz več razlogov. Prvič, njegovi izračuni dobičkonosnosti za obdobje preiskave niso temeljili na izpolnjenih vprašalnikih, kot je trdil, ampak na podatkih vzorčenja, ki ne vsebujejo informacij v zvezi z obdobjem preiskave, temveč informacije, povezane z drugim obdobjem. Drugič, stroški proizvodnje, ki jih je nacionalni odbor za biodizel uporabil za izračun dobičkonosnosti, so temeljili na stroških proizvodnje drugačnega vzorca družb, ki je bil uporabljen v drugi preiskavi in se zato ne more preprosto prenesti na to preiskavo. Nazadnje je Komisija ugotovila povprečno stopnjo dobička vzorčenih družb na podlagi zanesljivih in preverjenih podatkov navedenih družb. Zato se trditev nacionalnega odbora za biodizel zavrne. |
| --- | --- |

(196)

Komisija je proučila to trditev in ugotovila, da je nacionalni odbor za biodizel izračunal drugačno vrednost zaradi drugačne metodologije/izračuna, ki je bil pomanjkljiv iz več razlogov. Prvič, njegovi izračuni dobičkonosnosti za obdobje preiskave niso temeljili na izpolnjenih vprašalnikih, kot je trdil, ampak na podatkih vzorčenja, ki ne vsebujejo informacij v zvezi z obdobjem preiskave, temveč informacije, povezane z drugim obdobjem. Drugič, stroški proizvodnje, ki jih je nacionalni odbor za biodizel uporabil za izračun dobičkonosnosti, so temeljili na stroških proizvodnje drugačnega vzorca družb, ki je bil uporabljen v drugi preiskavi in se zato ne more preprosto prenesti na to preiskavo. Nazadnje je Komisija ugotovila povprečno stopnjo dobička vzorčenih družb na podlagi zanesljivih in preverjenih podatkov navedenih družb. Zato se trditev nacionalnega odbora za biodizel zavrne.

4.4.4   Sklep o škodi

| (197) | Analiza ekonomskih kazalnikov je pokazala, da sta se obseg proizvodnje in prodaje v obravnavanem obdobju povečala, povečala pa se je tudi potrošnja Unije, čeprav v manjši meri. Zato je industrija Unije povečala svoj tržni delež na trgu Unije. Obenem so se prodajne cene in stroški proizvodnje zmanjševali v podobni meri. To je industriji Unije preprečilo, da bi v celoti izkoristila ugodnosti, ki so nastale zaradi večjega obsega prodaje, čeprav se je uvoz iz tretjih držav znatno zmanjšal. |
| --- | --- |

(197)

Analiza ekonomskih kazalnikov je pokazala, da sta se obseg proizvodnje in prodaje v obravnavanem obdobju povečala, povečala pa se je tudi potrošnja Unije, čeprav v manjši meri. Zato je industrija Unije povečala svoj tržni delež na trgu Unije. Obenem so se prodajne cene in stroški proizvodnje zmanjševali v podobni meri. To je industriji Unije preprečilo, da bi v celoti izkoristila ugodnosti, ki so nastale zaradi večjega obsega prodaje, čeprav se je uvoz iz tretjih držav znatno zmanjšal.

| (198) | Po drugi strani je dobičkonosnost v obravnavanem obdobju ostala na nizki ravni, industrija Unije pa je leta 2012 celo ustvarila izgubo. Celo dobiček, ustvarjen v obdobju preiskave v zvezi s pregledom, v višini skoraj 4 %, je bil bistveno manjši od dobička, ki bi ga industrija Unije morala razumno ustvariti v običajnih tržnih razmerah. Komisija opozarja tudi, da je Svet v prvotni preiskavi, ki je privedla do uvedbe obstoječih ukrepov, ugotovil, da bi morala industrija Unije v običajnih tržnih razmerah razumno ustvariti (ciljni) dobiček v višini 15 % (28). Vendar je bila stopnja dobička, ki bi ga morala industrija Unije razumno ustvariti v običajnih tržnih razmerah v nadaljnji preiskavi v zvezi z uvozom biodizla s poreklom iz Argentine in Indonezije popravljena na nekoliko nižjo stopnjo, tj. 11 %, zlasti zaradi večje konkurence na trgu Unije in zrelosti industrije biodizla v Uniji (29). |
| --- | --- |

(198)

Po drugi strani je dobičkonosnost v obravnavanem obdobju ostala na nizki ravni, industrija Unije pa je leta 2012 celo ustvarila izgubo. Celo dobiček, ustvarjen v obdobju preiskave v zvezi s pregledom, v višini skoraj 4 %, je bil bistveno manjši od dobička, ki bi ga industrija Unije morala razumno ustvariti v običajnih tržnih razmerah. Komisija opozarja tudi, da je Svet v prvotni preiskavi, ki je privedla do uvedbe obstoječih ukrepov, ugotovil, da bi morala industrija Unije v običajnih tržnih razmerah razumno ustvariti (ciljni) dobiček v višini 15 % (28). Vendar je bila stopnja dobička, ki bi ga morala industrija Unije razumno ustvariti v običajnih tržnih razmerah v nadaljnji preiskavi v zvezi z uvozom biodizla s poreklom iz Argentine in Indonezije popravljena na nekoliko nižjo stopnjo, tj. 11 %, zlasti zaradi večje konkurence na trgu Unije in zrelosti industrije biodizla v Uniji (29).

| (199) | Več ekonomskih kazalnikov, pomembnih za analizo trenutnega položaja industrije Unije, kaže pozitivno gibanje, kar pomeni, da so imeli obstoječi ukrepi pozitiven učinek na industrijo Unije. Vendar je stopnja dobička industrije Unije še vedno zelo nizka in bistveno nižja od ciljnega dobička, določenega v prejšnjih preiskavah. Poleg tega sta nizki tudi raven naložb, ki se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 30 %, in izkoriščenost zmogljivosti, ki se sicer povečuje, vendar je še zmeraj pod 70 % v primerjavi s stopnjo izkoriščenosti v višini približno 90 %, ko na trgu Unije ni bilo subvencioniranega uvoza (v obdobju 2004–2006) in se je za industrijo Unije štelo, da je v zdravem položaju (30). |
| --- | --- |

(199)

Več ekonomskih kazalnikov, pomembnih za analizo trenutnega položaja industrije Unije, kaže pozitivno gibanje, kar pomeni, da so imeli obstoječi ukrepi pozitiven učinek na industrijo Unije. Vendar je stopnja dobička industrije Unije še vedno zelo nizka in bistveno nižja od ciljnega dobička, določenega v prejšnjih preiskavah. Poleg tega sta nizki tudi raven naložb, ki se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 30 %, in izkoriščenost zmogljivosti, ki se sicer povečuje, vendar je še zmeraj pod 70 % v primerjavi s stopnjo izkoriščenosti v višini približno 90 %, ko na trgu Unije ni bilo subvencioniranega uvoza (v obdobju 2004–2006) in se je za industrijo Unije štelo, da je v zdravem položaju (30).

| (200) | Na podlagi skupne analize vseh ekonomskih kazalnikov je Komisija sklenila, da industrija Unije še ni v celoti okrevala od učinkov preteklega subvencioniranega uvoza. Še vedno je v gospodarsko in finančno občutljivem položaju, trenutno pozitivno gibanje pa bi se lahko zlahka spremenilo, če bi se ponovil subvencioniran uvoz iz ZDA v znatnih količinah. |
| --- | --- |

(200)

Na podlagi skupne analize vseh ekonomskih kazalnikov je Komisija sklenila, da industrija Unije še ni v celoti okrevala od učinkov preteklega subvencioniranega uvoza. Še vedno je v gospodarsko in finančno občutljivem položaju, trenutno pozitivno gibanje pa bi se lahko zlahka spremenilo, če bi se ponovil subvencioniran uvoz iz ZDA v znatnih količinah.

5.   VERJETNOST PONOVITVE ŠKODE

| (201) | Za ocenjevanje verjetnosti ponovitve škode industriji Uniji, če bi obstoječi ukrepi prenehali veljati, je Komisija proučila verjeten učinek uvoza iz ZDA na trg Unije in na industrijo Unije v skladu s členom 18(2) osnovne uredbe. Komisija je zlasti proučila verjetnost ponovitve subvencioniranega uvoza, obseg in verjetne ravni cen uvoza, neizkoriščeno zmogljivost, privlačnost trga Unije in vedenje proizvajalcev ZDA pri oblikovanju cen. |
| --- | --- |

(201)

Za ocenjevanje verjetnosti ponovitve škode industriji Uniji, če bi obstoječi ukrepi prenehali veljati, je Komisija proučila verjeten učinek uvoza iz ZDA na trg Unije in na industrijo Unije v skladu s členom 18(2) osnovne uredbe. Komisija je zlasti proučila verjetnost ponovitve subvencioniranega uvoza, obseg in verjetne ravni cen uvoza, neizkoriščeno zmogljivost, privlačnost trga Unije in vedenje proizvajalcev ZDA pri oblikovanju cen.

| (202) | Kot je bilo ugotovljeno (uvodna izjava 149), je verjetno, da bi se subvencioniran uvoz iz ZDA ponovil, če bi obstoječi ukrepi prenehali veljati. Komisija je ugotovila, da proizvajalci biodizla v ZDA trenutno izvažajo biodizel na trge drugih tretjih držav po cenah, ki so nižje od cen Unije. Ker so cene Unije višje od cen na trgih drugih tretjih držav, je verjetno, da bo vsaj nekaj izvoza preusmerjenega v Unijo, če bi obstoječi ukrepi prenehali veljati. |
| --- | --- |

(202)

Kot je bilo ugotovljeno (uvodna izjava 149), je verjetno, da bi se subvencioniran uvoz iz ZDA ponovil, če bi obstoječi ukrepi prenehali veljati. Komisija je ugotovila, da proizvajalci biodizla v ZDA trenutno izvažajo biodizel na trge drugih tretjih držav po cenah, ki so nižje od cen Unije. Ker so cene Unije višje od cen na trgih drugih tretjih držav, je verjetno, da bo vsaj nekaj izvoza preusmerjenega v Unijo, če bi obstoječi ukrepi prenehali veljati.

| (203) | Komisija je ugotovila, da imajo proizvajalci ZDA veliko neizkoriščene zmogljivosti v višini približno 2 678 000 ton, kar predstavlja približno 22 % skupne potrošnje Unije. |
| --- | --- |

(203)

Komisija je ugotovila, da imajo proizvajalci ZDA veliko neizkoriščene zmogljivosti v višini približno 2 678 000 ton, kar predstavlja približno 22 % skupne potrošnje Unije.

| (204) | Ni verjetno, da bo neizkoriščeno zmogljivost ZDA absorbiral domači trg. Kljub zadostni zmogljivosti proizvajalci ZDA že zdaj ne zadostijo celotnemu povpraševanju na trgu ZDA. Prav tako ni verjetno, da bi se obstoječa neizkoriščena zmogljivost uporabila za povečanje izvoza v tretje države in ne v Unijo. Kot je podrobno opisano v uvodni izjavi 161, so izvozne cene ZDA za tretje države trenutno v povprečju za 15 % nižje od povprečne domače cene na trgu ZDA in od povprečne cene Unije, tudi če se pri tem upoštevajo stroški prevoza iz ZDA v Unijo. Zato je verjetno, da bi proizvajalci ZDA poiskali drug trg za svojo neizkoriščeno zmogljivost. |
| --- | --- |

(204)

Ni verjetno, da bo neizkoriščeno zmogljivost ZDA absorbiral domači trg. Kljub zadostni zmogljivosti proizvajalci ZDA že zdaj ne zadostijo celotnemu povpraševanju na trgu ZDA. Prav tako ni verjetno, da bi se obstoječa neizkoriščena zmogljivost uporabila za povečanje izvoza v tretje države in ne v Unijo. Kot je podrobno opisano v uvodni izjavi 161, so izvozne cene ZDA za tretje države trenutno v povprečju za 15 % nižje od povprečne domače cene na trgu ZDA in od povprečne cene Unije, tudi če se pri tem upoštevajo stroški prevoza iz ZDA v Unijo. Zato je verjetno, da bi proizvajalci ZDA poiskali drug trg za svojo neizkoriščeno zmogljivost.

| (205) | Ker je trg Unije največji trg za biodizel na svetu in ker so cene biodizla v Uniji enake ali nekoliko višje od ravni cen na domačem trgu ZDA, bi bil trg Unije zelo privlačen za proizvajalce biodizla v ZDA. V preteklosti se je to izkazalo za resnično. |
| --- | --- |

(205)

Ker je trg Unije največji trg za biodizel na svetu in ker so cene biodizla v Uniji enake ali nekoliko višje od ravni cen na domačem trgu ZDA, bi bil trg Unije zelo privlačen za proizvajalce biodizla v ZDA. V preteklosti se je to izkazalo za resnično.

| (206) | Zato je zelo verjetno, da bi proizvajalci ZDA uporabili velik del svoje neizkoriščene zmogljivosti za ponoven vstop na trg Unije, če bi obstoječi ukrepi prenehali veljati. Zaradi njihovega trenutnega vedenja pri oblikovanju cen na drugih izvoznih trgih in velike razpoložljive neizkoriščene zmogljivosti je zelo verjetno, da bi znatna količina biodizla ZDA ponovno vstopila na trg Unije po subvencionirani ceni, ki bi bila enaka cenam Unije ali nižja od njih. |
| --- | --- |

(206)

Zato je zelo verjetno, da bi proizvajalci ZDA uporabili velik del svoje neizkoriščene zmogljivosti za ponoven vstop na trg Unije, če bi obstoječi ukrepi prenehali veljati. Zaradi njihovega trenutnega vedenja pri oblikovanju cen na drugih izvoznih trgih in velike razpoložljive neizkoriščene zmogljivosti je zelo verjetno, da bi znatna količina biodizla ZDA ponovno vstopila na trg Unije po subvencionirani ceni, ki bi bila enaka cenam Unije ali nižja od njih.

| (207) | Tak uvoz bi pomenil znaten pritisk na zniževanje cen za industrijo Unije, ki pri trenutni ravni cen ustvarja le majhen dobiček, ki je bistveno nižji od ciljnega dobička. To bi najverjetneje povzročilo zmanjšanje obsega proizvodnje in prodaje, manjšo dobičkonosnost in izgubo tržnega deleža. |
| --- | --- |

(207)

Tak uvoz bi pomenil znaten pritisk na zniževanje cen za industrijo Unije, ki pri trenutni ravni cen ustvarja le majhen dobiček, ki je bistveno nižji od ciljnega dobička. To bi najverjetneje povzročilo zmanjšanje obsega proizvodnje in prodaje, manjšo dobičkonosnost in izgubo tržnega deleža.

| (208) | Zaradi občutljivega gospodarskega položaja industrije Unije bi imel tak scenarij znaten negativen učinek na trenutno okrevanje industrije Unije in bi najverjetneje povzročil ponovitev znatne škode. |
| --- | --- |

(208)

Zaradi občutljivega gospodarskega položaja industrije Unije bi imel tak scenarij znaten negativen učinek na trenutno okrevanje industrije Unije in bi najverjetneje povzročil ponovitev znatne škode.

5.1   Sklep

| (209) | Glede na navedeno je Komisija sklenila, da bi se znatna škoda industriji Unije najverjetneje ponovila, če bi obstoječe izravnalne dajatve na uvoz biodizla iz ZDA prenehale veljati. |
| --- | --- |

(209)

Glede na navedeno je Komisija sklenila, da bi se znatna škoda industriji Unije najverjetneje ponovila, če bi obstoječe izravnalne dajatve na uvoz biodizla iz ZDA prenehale veljati.

6.   INTERES UNIJE

| (210) | V skladu s členom 31 osnovne uredbe je Komisija proučila, ali bi bilo v nasprotju z interesi Unije, da se obstoječi ukrepi kljub ugotovitvam o verjetnosti ponovitve škodljivega subvencioniranja ohranijo. Določitev interesa Unije je temeljila na oceni vseh različnih zadevnih interesov, vključno z interesi industrije Unije, uvoznikov in uporabnikov biodizla. |
| --- | --- |

(210)

V skladu s členom 31 osnovne uredbe je Komisija proučila, ali bi bilo v nasprotju z interesi Unije, da se obstoječi ukrepi kljub ugotovitvam o verjetnosti ponovitve škodljivega subvencioniranja ohranijo. Določitev interesa Unije je temeljila na oceni vseh različnih zadevnih interesov, vključno z interesi industrije Unije, uvoznikov in uporabnikov biodizla.

6.1   Interes industrije Unije

| (211) | Obstoječi ukrepi so prispevali k temu, da se je subvencioniran uvoz biodizla iz ZDA skoraj v celoti zmanjšal, in pomagali industriji Unije. Čeprav industrija Unije kaže pozitivne znake okrevanja od preteklega subvencioniranja, kot sta večji obseg proizvodnje in prodaje, so se cene biodizla na trgu Unije znatno znižale, dobičkonosnost pa je ostala na zelo nizki ravni, zato je industrija v občutljivem in ranljivem gospodarskem položaju. |
| --- | --- |

(211)

Obstoječi ukrepi so prispevali k temu, da se je subvencioniran uvoz biodizla iz ZDA skoraj v celoti zmanjšal, in pomagali industriji Unije. Čeprav industrija Unije kaže pozitivne znake okrevanja od preteklega subvencioniranja, kot sta večji obseg proizvodnje in prodaje, so se cene biodizla na trgu Unije znatno znižale, dobičkonosnost pa je ostala na zelo nizki ravni, zato je industrija v občutljivem in ranljivem gospodarskem položaju.

| (212) | Če bi obstoječi ukrepi prenehali veljati, bi se industrija Unije skoraj zagotovo soočila z večjo nelojalno konkurenco v obliki znatnih količin subvencioniranega uvoza biodizla iz ZDA. To bi ustavilo trenutno okrevanje industrije biodizla v Uniji in najverjetneje povzročilo ponovitev znatne škode. Odprava ukrepov zato ni v interesu industrije Unije. |
| --- | --- |

(212)

Če bi obstoječi ukrepi prenehali veljati, bi se industrija Unije skoraj zagotovo soočila z večjo nelojalno konkurenco v obliki znatnih količin subvencioniranega uvoza biodizla iz ZDA. To bi ustavilo trenutno okrevanje industrije biodizla v Uniji in najverjetneje povzročilo ponovitev znatne škode. Odprava ukrepov zato ni v interesu industrije Unije.

6.2   Interes nepovezanih uvoznikov in trgovcev

| (213) | Samo trije uvozniki/trgovci so se javili in izrazili svoja stališča. Ena družba je trdila, da je raven trenutnih dajatev nesorazmerna in da bi lahko njihovo podaljšanje izkrivljalo in omejevalo trg, kar bi povzročilo višje cene, vendar sta drugi dve družbi trdili, da obstoječi ukrepi niso vplivali na njune dejavnosti, njuno stališče o morebitnem podaljšanju obstoječih izravnalnih dajatev pa je bilo nevtralno. |
| --- | --- |

(213)

Samo trije uvozniki/trgovci so se javili in izrazili svoja stališča. Ena družba je trdila, da je raven trenutnih dajatev nesorazmerna in da bi lahko njihovo podaljšanje izkrivljalo in omejevalo trg, kar bi povzročilo višje cene, vendar sta drugi dve družbi trdili, da obstoječi ukrepi niso vplivali na njune dejavnosti, njuno stališče o morebitnem podaljšanju obstoječih izravnalnih dajatev pa je bilo nevtralno.

| (214) | Ugotovitve te preiskave ne podpirajo trditve, da bi nadaljnje izvajanje obstoječih ukrepov omejevalo trg in povzročilo višje cene. Prav nasprotno so se cene Unije v obravnavanem obdobju kljub obstoju ukrepov znižale. Poleg tega ima industrija Unije trenutno dovolj zmogljivosti za zadostitev povpraševanju po biodizlu v Uniji in neizkoriščeno zmogljivost za zadostitev večjemu povpraševanju v prihodnosti. Zato navedene trditve ne zagotavljajo dokazov, da bi bilo nadaljnje izvajanje obstoječih ukrepov v nasprotju z interesom uvoznikov in/ali trgovcev. |
| --- | --- |

(214)

Ugotovitve te preiskave ne podpirajo trditve, da bi nadaljnje izvajanje obstoječih ukrepov omejevalo trg in povzročilo višje cene. Prav nasprotno so se cene Unije v obravnavanem obdobju kljub obstoju ukrepov znižale. Poleg tega ima industrija Unije trenutno dovolj zmogljivosti za zadostitev povpraševanju po biodizlu v Uniji in neizkoriščeno zmogljivost za zadostitev večjemu povpraševanju v prihodnosti. Zato navedene trditve ne zagotavljajo dokazov, da bi bilo nadaljnje izvajanje obstoječih ukrepov v nasprotju z interesom uvoznikov in/ali trgovcev.

6.3   Interes uporabnikov

| (215) | Javil se je le en uporabnik, tj. naftna družba, ki kupuje biodizel za mešanje z mineralnimi olji, in predstavil svoja stališča Komisiji. Zelo je zagovarjal ohranitev obstoječih ukrepov in trdil, da bi njihova odprava lahko imela uničujoč učinek na trg za biodizel v Uniji in povzročila dotok znatnih količin subvencioniranega biodizla, kar bi povzročilo ponovitev resne škode industriji biodizla v Uniji. |
| --- | --- |

(215)

Javil se je le en uporabnik, tj. naftna družba, ki kupuje biodizel za mešanje z mineralnimi olji, in predstavil svoja stališča Komisiji. Zelo je zagovarjal ohranitev obstoječih ukrepov in trdil, da bi njihova odprava lahko imela uničujoč učinek na trg za biodizel v Uniji in povzročila dotok znatnih količin subvencioniranega biodizla, kar bi povzročilo ponovitev resne škode industriji biodizla v Uniji.

| (216) | Ni znakov, da so obstoječi ukrepi negativno vplivali na uporabnike biodizla v Uniji, in zlasti ni dokazov, da so imeli obstoječi ukrepi negativen učinek na njihovo dobičkonosnost ali poslovanje. V vsakem primeru ima industrija Unije zaradi stabilne potrošnje biodizla ali njenega rahlega povečanja dovolj zmogljivosti, da zadosti trenutnemu in prihodnjemu povpraševanju, če se bo še dodatno povečalo. Ohranitev ukrepov ne bi povzročila nezadostne oskrbe. |
| --- | --- |

(216)

Ni znakov, da so obstoječi ukrepi negativno vplivali na uporabnike biodizla v Uniji, in zlasti ni dokazov, da so imeli obstoječi ukrepi negativen učinek na njihovo dobičkonosnost ali poslovanje. V vsakem primeru ima industrija Unije zaradi stabilne potrošnje biodizla ali njenega rahlega povečanja dovolj zmogljivosti, da zadosti trenutnemu in prihodnjemu povpraševanju, če se bo še dodatno povečalo. Ohranitev ukrepov ne bi povzročila nezadostne oskrbe.

| (217) | Zato se lahko sklene, da ohranitev ukrepov ne bi bila v nasprotju z interesom uporabnikov. |
| --- | --- |

(217)

Zato se lahko sklene, da ohranitev ukrepov ne bi bila v nasprotju z interesom uporabnikov.

6.4   Sklep o interesu Unije

| (218) | Na podlagi navedenega je Komisija sklenila, da ni utemeljenih razlogov, da ohranitev obstoječih ukrepov za uvoz biodizla poreklom iz ZDA ni v interesu Unije. |
| --- | --- |

(218)

Na podlagi navedenega je Komisija sklenila, da ni utemeljenih razlogov, da ohranitev obstoječih ukrepov za uvoz biodizla poreklom iz ZDA ni v interesu Unije.

7.   IZRAVNALNI UKREPI

| (219) | Ob upoštevanju sklepov v zvezi z verjetnostjo nadaljevanja ali ponovitve subvencioniranja in škode se lahko v skladu s členom 18(1) osnovne uredbe sprejme sklep, da bi se morale izravnalne dajatve, ki se uporabljajo na uvoz biodizla s poreklom ZDA in ki so bile uvedene z Uredbo (ES) št. 598/2009, kot je bila spremenjena z Izvedbeno uredbo (EU) št. 443/2011, ohraniti še dodatnih pet let. |
| --- | --- |

(219)

Ob upoštevanju sklepov v zvezi z verjetnostjo nadaljevanja ali ponovitve subvencioniranja in škode se lahko v skladu s členom 18(1) osnovne uredbe sprejme sklep, da bi se morale izravnalne dajatve, ki se uporabljajo na uvoz biodizla s poreklom ZDA in ki so bile uvedene z Uredbo (ES) št. 598/2009, kot je bila spremenjena z Izvedbeno uredbo (EU) št. 443/2011, ohraniti še dodatnih pet let.

| (220) | Kot je opisano v uvodni izjavi 2, so bile veljavne izravnalne dajatve na uvoz biodizla iz ZDA razširjene tudi na uvoz istega izdelka, poslanega iz Kanade, v Unijo ne glede na to, ali je deklariran s poreklom iz Kanade ali ne, in na uvoz biodizla v mešanici z vsebnostjo 20 mas. % ali manj monoalkilnih estrov maščobnih kislin in/ali parafinskega plinskega olja, pridobljenega s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, s poreklom iz Združenih držav Amerike. |
| --- | --- |

(220)

Kot je opisano v uvodni izjavi 2, so bile veljavne izravnalne dajatve na uvoz biodizla iz ZDA razširjene tudi na uvoz istega izdelka, poslanega iz Kanade, v Unijo ne glede na to, ali je deklariran s poreklom iz Kanade ali ne, in na uvoz biodizla v mešanici z vsebnostjo 20 mas. % ali manj monoalkilnih estrov maščobnih kislin in/ali parafinskega plinskega olja, pridobljenega s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, s poreklom iz Združenih držav Amerike.

| (221) | Izravnalne dajatve, ki naj se ohranijo, so še naprej razširjene na uvoz biodizla iz Kanade ne glede na to, ali je deklariran s poreklom iz Kanade ali ne, in na uvoz biodizla v mešanici z vsebnostjo 20 mas. % ali manj monoalkilnih estrov maščobnih kislin in/ali parafinskega plinskega olja, pridobljenih s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, s poreklom iz Združenih držav Amerike. |
| --- | --- |

(221)

Izravnalne dajatve, ki naj se ohranijo, so še naprej razširjene na uvoz biodizla iz Kanade ne glede na to, ali je deklariran s poreklom iz Kanade ali ne, in na uvoz biodizla v mešanici z vsebnostjo 20 mas. % ali manj monoalkilnih estrov maščobnih kislin in/ali parafinskega plinskega olja, pridobljenih s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, s poreklom iz Združenih držav Amerike.

| (222) | Proizvajalci izvozniki iz Kanade, ki so bili izvzeti iz ukrepov, kot so bili razširjeni z Izvedbeno uredbo (EU) št. 443/2011, so izvzeti tudi iz ukrepov, uvedenih s to uredbo. |
| --- | --- |

(222)

Proizvajalci izvozniki iz Kanade, ki so bili izvzeti iz ukrepov, kot so bili razširjeni z Izvedbeno uredbo (EU) št. 443/2011, so izvzeti tudi iz ukrepov, uvedenih s to uredbo.

| (223) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 15(1) Uredbe (ES) št. 1225/2009 – |
| --- | --- |

(223)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 15(1) Uredbe (ES) št. 1225/2009 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Uvede se dokončna izravnalna dajatev na uvoz monoalkilnih estrov maščobnih kislin in/ali parafinskega plinskega olja, pridobljenih s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, splošno znanih kot „biodizel“, v čisti obliki ali mešanici, ki vsebuje več kot 20 mas. % monoalkilnih estrov maščobnih kislin in/ali parafinskega plinskega olja, pridobljenih s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, s poreklom iz ZDA, ki se trenutno uvrščajo pod oznake KN ex 1516 20 98 (oznaka TARIC 1516209829), ex 1518 00 91 (oznaka TARIC 1518009129), ex 1518 00 99 (oznaka TARIC 1518009929), ex 2710 19 43 (oznaka TARIC 2710194329), ex 2710 19 46 (oznaka TARIC 2710194629), ex 2710 19 47 (oznaka TARIC 2710194729), ex 2710 20 11 (oznaka TARIC 2710201129), ex 2710 20 15 (oznaka TARIC 2710201529), ex 2710 20 17 (oznaka TARIC 2710201729), 3824 90 92 (oznaka TARIC 3824909212), ex 3826 00 10 (oznake TARIC 3826001029, 3826001039, 3826001049, 3826001099) in ex 3826 00 90 (oznake TARIC 3826009019).

2.   Stopnje dokončne izravnalne dajatve, ki se uporabljajo za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatve za izdelek iz odstavka 1, ki jih proizvajajo naslednje družbe, so naslednji fiksni zneski:

| Družba | Stopnja izravnalne dajatve v EUR na neto tono | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- |
| Archer Daniels Midland Company, Decatur | 237,0 | A933 |
| Cargill Inc., Wayzata | 213,8 | A934 |
| Green Earth Fuels of Houston LLC, Houston | 213,4 | A935 |
| Imperium Renewables Inc., Seattle | 216,8 | A936 |
| Peter Cremer North America LP, Cincinnati | 211,2 | A937 |
| Vinmar Overseas Limited, Houston | 211,2 | A938 |
| World Energy Alternatives LLC, Boston | 211,2 | A939 |
| Družbe iz Priloge I | 219,4 | glej Prilogo I |
| Vse druge družbe | 237,0 | A999 |

Družba

Stopnja izravnalne dajatve v EUR na neto tono

Dodatna oznaka TARIC

Archer Daniels Midland Company, Decatur

237,0

A933

Cargill Inc., Wayzata

213,8

A934

Green Earth Fuels of Houston LLC, Houston

213,4

A935

Imperium Renewables Inc., Seattle

216,8

A936

Peter Cremer North America LP, Cincinnati

211,2

A937

Vinmar Overseas Limited, Houston

211,2

A938

World Energy Alternatives LLC, Boston

211,2

A939

Družbe iz Priloge I

219,4

glej Prilogo I

Vse druge družbe

237,0

A999

Izravnalna dajatev na mešanice se uporablja glede na masni delež skupne vsebnosti monoalkilnih estrov maščobnih kislin in parafinskega plinskega olja, pridobljenih s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora (vsebnost biodizla), v mešanici.

3.   Če se blago še pred vstopom v prosti promet poškoduje in prodajalec zato ceno, ki se je dejansko plačevala ali se plačuje, prilagodi v korist kupca, pri čemer so izpolnjeni pogoji iz odstavkov 2 in 3 člena 145 Uredbe Komisije (EGS) št. 2454/93 (31), se znesek izravnalne dajatve, določen v odstavku 2, zmanjša za odstotek, ki ustreza porazdelitvi prilagoditve cene, ki se je dejansko plačevala ali se plačuje.

4.   Uporaba individualne stopnje dajatve, določene za družbe, navedene v odstavku 2, je pogojena s predložitvijo veljavnega trgovinskega računa carinskim organom držav članic, ki je v skladu z zahtevami iz Priloge II. Če tak račun ni predložen, se uporablja stopnja dajatve, ki velja za „vse druge družbe“.

5.   Če ni določeno drugače, se uporabljajo relevantne veljavne določbe o carinskih dajatvah.

Člen 2

1.   Dokončna izravnalna dajatev, ki velja za „vse druge družbe“, kot so določene v odstavku 2 člena 1, se razširi na uvoz monoalkilnih estrov maščobnih kislin in/ali parafinskega plinskega olja, pridobljenih s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, splošno znanih kot „biodizel“, v čisti obliki ali mešanici, ki vsebuje več kot 20 mas. % monoalkilnih estrov maščobnih kislin in/ali parafinskega plinskega olja, pridobljenih s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, ki so poslani iz Kanade, v Unijo ne glede na to, ali so deklarirani s poreklom iz Kanade ali ne, in se trenutno uvrščajo pod oznake KN ex 1516 20 98 (oznaka TARIC 1516209821), ex 1518 00 91 (oznaka TARIC 1518009121), ex 1518 00 99 (oznaka TARIC 1518009921), ex 2710 19 43 (oznaka TARIC 2710194321), ex 2710 19 46 (oznaka TARIC 2710194621), ex 2710 19 47 (oznaka TARIC 2710194721), ex 2710 20 11 (oznaka TARIC 2710201121), ex 2710 20 15 (oznaka TARIC 2710201521), ex 2710 20 17 (oznaka TARIC 2710201721), ex 3824 90 92 (oznaka TARIC 3824909210), ex 3826 00 10 (oznaka TARIC 3826001020, 3826001030, 3826001040, 3826001089) in ex 3826 00 90 (oznaka TARIC 3826009011), razen za izdelke, ki jih proizvajata naslednji družbi:

| Država | Družba | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- |
| Kanada | BIOX Corporation, Oakville, Ontario, Kanada | B107 |
| Kanada | Rothsay Biodiesel, Guelph, Ontario, Kanada | B108 |

Država

Družba

Dodatna oznaka TARIC

Kanada

BIOX Corporation, Oakville, Ontario, Kanada

B107

Kanada

Rothsay Biodiesel, Guelph, Ontario, Kanada

B108

Dajatev, ki se bo razširila, je dajatev uvedena za „vse druge družbe“ iz člena 1(2) Uredbe (ES) št. 598/2009, to je dokončna izravnalna dajatev v višini 237 EUR za neto tono.

Izravnalna dajatev za mešanice se uporablja glede na masni delež skupne vsebnosti monoalkilnih estrov maščobnih kislin in parafinskega plinskega olja, pridobljenih s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora (vsebnost biodizla), v mešanici.

2.   Če se blago še pred vstopom v prosti promet poškoduje in prodajalec zato ceno, ki se je dejansko plačevala ali se plačuje, prilagodi v korist kupca, pri čemer so izpolnjeni pogoji iz odstavkov 2 in 3 člena 145 Uredbe (EGS) št. 2454/93, se znesek izravnalne dajatve, določen v odstavku 2 člena 1, zmanjša za odstotek, ki ustreza porazdelitvi prilagoditve cene, ki se je dejansko plačevala ali se plačuje.

3.   Uporaba izvzetij, odobrenih družbama, navedenima v odstavku 1, ali ki jih je Komisija odobrila v skladu s členom 5(2), je pogojena s predložitvijo veljavnega trgovinskega računa carinskim organom držav članic, ki je v skladu z zahtevami iz Priloge II. Če tak račun ni predložen, se uporablja izravnalna dajatev v skladu z odstavkom 1.

4.   Če ni določeno drugače, se uporabljajo relevantne veljavne določbe o carinskih dajatvah.

Člen 3

1.   Dokončna izravnalna dajatev, kot je določena v odstavku 2 člena 1, se razširi na uvoz monoalkilnih estrov maščobnih kislin in/ali parafinskega plinskega olja, pridobljenih s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, splošno znanih kot „biodizel“, v mešanici, ki vsebuje več kot 20 mas. % monoalkilnih estrov maščobnih kislin in/ali parafinskega plinskega olja, pridobljenih s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, s poreklom iz ZDA, ki se trenutno uvrščajo pod oznake KN ex 1516 20 98 (oznaka TARIC 1516209830), ex 1518 00 91 (oznaka TARIC 1518009130), ex 1518 00 99 (oznaka TARIC 1518009930), ex 2710 19 43 (oznaka TARIC 2710194330), ex 2710 19 46 (oznaka TARIC 2710194630), ex 2710 19 47 (oznaka TARIC 2710194730), ex 2710 20 11 (oznaka TARIC 2710201130), ex 2710 20 15 (oznaka TARIC 2710201530), ex 2710 20 17 (oznaka TARIC 2710201730), ex 3824 90 92 (oznaka TARIC 3824909220), ex 3826 00 90 (oznaka TARIC 3826009030).

Izravnalna dajatev na mešanice se uporablja glede na masni delež skupne vsebnosti monoalkilnih estrov maščobnih kislin in parafinskega plinskega olja, pridobljenih s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora (vsebnost biodizla), v mešanici.

2.   Če se blago še pred vstopom v prosti promet poškoduje in prodajalec zato ceno, ki se je dejansko plačevala ali se plačuje, prilagodi v korist kupca, pri čemer so izpolnjeni pogoji iz odstavkov 2 in 3 člena 145 Uredbe (EGS) št. 2454/93, se znesek izravnalne dajatve, določen v odstavku 2 člena 1, zmanjša za odstotek, ki ustreza porazdelitvi prilagoditve cene, ki se je dejansko plačevala ali se plačuje.

3.   Uporaba individualne stopnje dajatve, določene za družbe, navedene v odstavku 2 člena 1, je pogojena s predložitvijo veljavnega trgovinskega računa carinskim organom držav članic, ki je v skladu z zahtevami iz Priloge III. Če tak račun ni predložen, se uporablja stopnja dajatve, ki velja za „vse druge družbe“.

4.   Če ni določeno drugače, se uporabljajo relevantne veljavne določbe o carinskih dajatvah.

Člen 4

1.   Zahtevki za izvzetje od dajatve, razširjene s členom 2(1) in členom 3(1), se predložijo v pisni obliki v enem od uradnih jezikov Evropske unije, podpisati pa jih mora oseba, pooblaščena za zastopanje subjekta, ki je zaprosil za izvzetje. Zahtevek je treba poslati na naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate H |
| Office: Rue de la loi/Wetstraat 170, CHAR 04/034 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| E-naslov: TRADE-TDI-INFORMATION@ec.europa.eu |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate H

Office: Rue de la loi/Wetstraat 170, CHAR 04/034

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-naslov: TRADE-TDI-INFORMATION@ec.europa.eu

2.   V skladu s členom 23(6) Uredbe (ES) št. 597/2009 lahko Komisija, po posvetovanju s svetovalnim odborom, s sklepom odobri izvzetje od dajatve, razširjene s členom 2(1) in členom 3(1), za uvoz iz družb, ki se ne izogibajo izravnalnim ukrepom, uvedenim z Uredbo (ES) št. 598/2009.

Člen 5

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v državah članicah v skladu s Pogodbama.

V Bruslju, 14. septembra 2015

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  UL L 188, 18.7.2009, str. 93.

1

(2)  Uredba Sveta (ES) št. 598/2009 z dne 7. julija 2009 o uvedbi dokončne izravnalne dajatve in dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz biodizla s poreklom iz Združenih držav Amerike (UL L 179, 10.7.2009, str. 1).

2

(3)  Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 443/2011 z dne 5. maja 2011 o razširitvi dokončne izravnalne dajatve, uvedene z Uredbo (ES) št. 598/2009, na uvoz biodizla s poreklom iz Združenih držav Amerike, na uvoz biodizla, poslanega iz Kanade, ne glede na to, ali je deklariran s poreklom iz Kanade ali ne, in o razširitvi dokončne izravnalne dajatve uvedene z Uredbo (ES) št. 598/2009 na uvoz biodizla v mešanici s vsebnostjo 20 mas. % ali manj biodizla s poreklom iz Združenih držav Amerike, in o zaključku preiskave v zvezi z uvozom, poslanim iz Singapurja (UL L 122, 11.5.2011, str. 1).

3

(4)  Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 1194/2013 z dne 19. novembra 2013 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz biodizla s poreklom iz Argentine in Indonezije (UL L 315, 26.11.2013, str. 2).

4

(5)  Obvestilo o bližnjem izteku nekaterih izravnalnih ukrepov (UL C 289, 4.10.2013, str. 11).

5

(6)  Uredba Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (UL L 343, 22.12.2009, str. 51).

6

(7)  UL C 217, 10.7.2014, str. 25.

7

(8)  Obvestilo o začetku pregleda zaradi izteka protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz biodizla s poreklom iz Združenih držav Amerike (UL C 217, 10.7.2014, str. 14).

8

(9)  V skladu z zakonodajo ZDA, in sicer z oddelkom 45K(c)(3) Zakonika ZDA 26, izraz „biomasa“ pomeni vsako organsko snov, ki ni (A) nafta in zemeljski plin (ali kakršen koli izdelek iz nafte ali zemeljskega plina) in (B) premog (vključno z lignitom) ali kakršen koli izdelek iz premoga.

9

(10)  Uredba Komisije (ES) št. 194/2009 z dne 11. marca 2009 o uvedbi začasne izravnalne dajatve na uvoz biodizla s poreklom iz Združenih držav Amerike (UL L 67, 12.3.2009, str. 50), uvodna izjava 20, opomba 5.

10

(11)  V Zakoniku ZDA se izraz agro-biodizel nanaša na biodizel, proizveden le iz deviških olj, vključno z estri, ki se proizvajajo iz deviških rastlinskih olj, proizvedenih iz koruze, soje, sončničnih semen, bombažnih semen, kanole, semen rastline Crambe abyssinica, oljne ogrščice, žafranike, lanenih semen, riževih otrobov in gorčičnih semen ter živalskih maščob.

11

Crambe abyssinica

(12)  Oddelek 428.102 „Opredelitev pojmov“ izvedbenih uredb: „gorivo, enako dizelskemu, pridobljeno iz obnovljive biomase, vključno z rastlinskim oljem in živalsko maščobo“. „Biogorivo, pridobljeno iz odpadnega materiala, vključno z ostanki pridelka, drugim rastlinskim odpadnim materialom, živalskimi odpadki, odpadno hrano in vrtnimi odpadki,“ bi prav tako lahko vključevalo proizvodnjo biodizla.

12

(13)  Britanska toplotna enota (BTU ali Btu) je enota energije, ki je enaka približno 1 055 J.

13

(14)  Z Zakonom za preprečevanje zvišanja davka (Tax Increase Prevention Act) iz leta 2014, ki ga je predsednik ZDA podpisal 19. decembra 2014, „Podaljšanje olajšave za proizvajalce biogoriv druge generacije“ navedenega zakona.

14

(15)  Kot so bile podaljšane z Energetskim zakonom (Energy Policy Act) iz leta 2005, oddelek 1344 (P.L. 109-58) in spremenjene z Zakonom o energetskem izboljšanju in razširitvi (Energy Improvement and Extension Act) iz leta 2008 (P.L. 110-343, razdelek B), oddelka 202 in 203.

15

(16)  Organ (Urad za notranje prihodke) mora plačilo izvesti v 60 dneh po prejemu zahtevka (najpozneje 8. avgusta 2015), v nasprotnem primeru mora izplačati nadomestilo.

16

(17)  https://www.congress.gov/bill/113th-congress/senate-bill/2021/text.

17

(18)  HR 2517 Zakon o spodbujanju ameriških delovnih mest (Powering American Jobs Act) iz leta 2015, predlagatelj Mike Kelly. Dostopno na https://www.congress.gov/bill/114th-congress/house-bill/2517/text?q={%22search%22%3A[%22\%22hr2517\%22%22]}#toc-H48B28727047A4954BB43B03E81976580, dostop 8. julija 2015.

18

(19)  Podatki nacionalnega odbora za biodizel, predloženi z dopisom z dne 29. septembra 2014.

19

(20)  Glej uvodno izjavo 55 Uredbe (ES) št. 194/2009.

20

(21)  Z oddelkom 202(a) Zakona o energetskem izboljšanju in razširitvi (Energy and Improvement and Extension Act) iz leta 2008. Vendar oddelek 203 navedenega zakona spreminja Zakonik o notranjih prihodkih (Internal Revenue Code), in sicer oddelek 40A in oddelek 6426 tako, da iz olajšav od 15. maja 2008 izključuje biodizel, ki se uvaža in prodaja za izvoz. S tem se je sicer zmanjšal obseg upravičencev, kar nima dejanskih učinkov na domači trg ZDA, saj se ne nanaša na proizvodnjo ali uvoz biodizla za potrošnjo v ZDA.

21

(22)  Vir: Odgovor vlade ZDA. Opomba: Citirani podatki zajemajo le olajšave pri plačilu trošarine, ne zajemajo pa davčnih olajšav za dohodek in neposrednih nepovratnih sredstev, o katerih vlada ZDA ni predložila informacij.

22

Vir:

Opomba:

(23)  Po podatkih na spletnem mestu nacionalnega odbora za biodizel z osnovnimi podatki o biodizlu „Biodiesel Basics What is biodiesel?“ http://www.biodiesel.org/what-is-biodiesel/biodiesel-basics, dostop 24. marca 2015.

23

(24)  V skladu s standardom za obnovljiva goriva 2 (Renewable Fuel Standard), vzpostavljenim z Energetskim zakonom (Energy Policy Act) iz leta 2005 in nato z Zakonom o energetski neodvisnosti in varnosti (Energy Independence and Security Act) iz leta 2007, je treba vsako leto med letoma 2011 in 2022 porabiti najmanj 1 milijardo galon dizelskega goriva na osnovi biomase. Prav tako mora država do leta 2022 uporabljati najmanj 21 milijard galon naprednih biogoriv. Biodizel spada v obe kategoriji. Vir: http://www.biodiesel.org/what-is-biodiesel/biodiesel-faq's, dostop 30. marca 2015.

24

Vir:

(25)  Glej opombo 21.

25

(26)  http://www.eia.gov/survey/form/eia_22m/instructions.pdf, dostop 7. julija 2015.

26

(27)  Zaradi tipkarske napake je bila cena, omenjena v dokumentu o razkritju, napačno navedena kot 884 EUR.

27

(28)  Uredba (ES) št. 598/2009, uvodne izjave 176 do 178.

28

(29)  Izvedbena uredba (EU) št. 1194/2013, uvodne izjave 202 do 208.

29

(30)  Uredba Komisije (ES) št. 193/2009 z dne 11. marca 2009 o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz biodizla s poreklom iz Združenih držav Amerike (UL L 67, 12.3.2009, str. 22).

30

(31)  Uredba Komisije (EGS) št. 2454/93 z dne 2. julija 1993 o določbah za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 o carinskem zakoniku Skupnosti (UL L 253, 11.10.1993, str. 1).

31

---

PRILOGA I

| Ime družbe | Mesto | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- |
| AC & S Inc. | Nitro | A941 |
| Alabama Clean Fuels Coalition Inc. | Birmingham | A940 |
| American Made Fuels, Inc. | Canton | A940 |
| Arkansas SoyEnergy Group | DeWitt | A940 |
| Arlington Energy, LLC | Mansfield | A940 |
| Athens Biodiesel, LLC | Athens | A940 |
| Beacon Energy | Cleburne | A940 |
| Biodiesel of Texas, Inc. | Denton | A940 |
| BioDiesel One Ltd | Southington | A940 |
| BioPur Inc. | Bethlehem | A941 |
| Buffalo Biodiesel, Inc | Tonawanda | A940 |
| BullDog BioDiesel | Ellenwood | A940 |
| Carbon Neutral Solutions, LLC | Mauldin | A940 |
| Central Iowa Energy LLC | Newton | A940 |
| Chesapeake Custom Chemical Corp. | Ridgeway | A940 |
| Community Fuels | Stockton | A940 |
| Delta BioFuels Inc. | Natchez | A940 |
| Diamond Biofuels | Mazon | A940 |
| Direct Fuels | Euless | A940 |
| Eagle Creek Fuel Services, LLC | Baltimore | A940 |
| Earl Fisher Bio Fuels | Chester | A940 |
| East Fork Biodiesel LLC | Algona | A940 |
| ECO Solutions, LLC | Chatsworth | A940 |
| Ecogy Biofuels LLC | Tulsa | A940 |
| ED&F Man Biofuels Inc. | New Orleans | A940 |
| Freedom Biofuels Inc. | Madison | A940 |
| Freedom Fuels LLC | Mason City | A941 |
| Fuel & Lube, LLC | Richmond | A940 |
| Fuel Bio | Elizabeth | A940 |
| FUMPA Bio Fuels | Redwood Falls | A940 |
| Galveston Bay Biodiesel LP (BioSelect Fuels) | Houston | A940 |
| GeoGreen Fuels LLC | Houston | A940 |
| Georgia Biofuels Corp. | Loganville | A940 |
| Green River Biodiesel, Inc. | Moundville | A940 |
| Griffin Industries Inc. | Cold Spring | A940 |
| High Plains Bioenergy | Guymon | A940 |
| Huish Detergents Inc. | Salt Lake City | A940 |
| Incobrasa Industries Ltd | Gilman | A940 |
| Independence Renewable Energy Corp. | Perdue Hill | A940 |
| Indiana Flex Fuels | LaPorte | A940 |
| Innovation Fuels Inc. | Newark | A940 |
| Integrity Biofuels | Morristown | A941 |
| Iowa Renewable Energy LLC | Washington | A940 |
| Johann Haltermann Ltd. | Houston | A940 |
| Lake Erie Biofuels LLC | Erie | A940 |
| Leland Organic Corporation | Leland | A940 |
| Louis Dreyfus Agricultural Industries LLC | Claypool | A940 |
| Louis Dreyfus Claypool Holdings LLC | Claypool | A940 |
| Middle Georgia Biofuels | East Dublin | A940 |
| Middletown Biofuels LLC | Blairsville | A940 |
| Musket Corporation | Oklahoma City | A940 |
| Natural Biodiesel Plant LLC | Hayti | A941 |
| New Fuel Company | Dallas | A940 |
| North Mississippi Biodiesel | New Albany | A940 |
| Northern Biodiesel, Inc. | Ontario | A940 |
| Northwest Missouri Biofuels, LLC | St. Joseph | A940 |
| Nova Biofuels Clinton County LLC | Clinton | A940 |
| Nova Biosource | Senaca | A940 |
| Organic Fuels Ltd. | Houston | A940 |
| Owensboro Grain Company LLC | Owensboro | A940 |
| Paseo Cargill Energy, LLC | Kansas City | A940 |
| Peach State Labs Inc. | Rome | A940 |
| Perihelion Global, Inc. | Opp | A940 |
| Philadelphia Fry-O-Diesel Inc. | Philadelphia | A940 |
| Piedmont Biofuels Industrial LLC | Pittsboro | A941 |
| Pinnacle Biofuels, Inc. | Crossett | A940 |
| PK Biodiesel | Woodstock | A940 |
| Pleasant Valley Biofuels, LLC | American Falls | A940 |
| Prairie Pride | Deerfield | A941 |
| RBF Port Neches LLC | Houston | A940 |
| Red Birch Energy, Inc. | Bassett | A940 |
| Red River Biodiesel Ltd. | New Boston | A940 |
| REG Ralston LLC | Ralston | A940 |
| Renewable Energy Products, LLC | Santa Fe Springs | A940 |
| Riksch BioFuels LLC | Crawfordsville | A940 |
| Safe Renewable Corp. | Conroe | A940 |
| Sanimax Energy Inc. | DeForest | A940 |
| Seminole Biodiesel | Bainbridge | A940 |
| Southeast BioDiesel LLC | Charlotte | A941 |
| Soy Solutions | Milford | A940 |
| SoyMor Biodiesel LLC | Albert Lea | A940 |
| Stepan Company | Northfield | A941 |
| Sunshine BioFuels, LLC | Camilla | A940 |
| TPA Inc. | Warren | A940 |
| Trafigura AG | Stamford | A940 |
| U.S. Biofuels Inc. | Rome | A940 |
| United Oil Company | Pittsburgh | A940 |
| Valco Bioenergy | Harlingen | A940 |
| Vanguard Synfuels, LLC | Saj | A940 |
| Vitol Inc. | Houston | A940 |
| Walsh Bio Diesel, LLC | Mauston | A940 |
| Western Dubque Biodiesel LLC | Farley | A940 |
| Western Iowa Energy LLC | Wall Lake | A940 |
| Western Petroleum Company | Eden Prairie | A940 |
| Yokaya Biofuels Inc. | Ukiah | A941 |

Ime družbe

Mesto

Dodatna oznaka TARIC

AC & S Inc.

Nitro

A941

Alabama Clean Fuels Coalition Inc.

Birmingham

A940

American Made Fuels, Inc.

Canton

A940

Arkansas SoyEnergy Group

DeWitt

A940

Arlington Energy, LLC

Mansfield

A940

Athens Biodiesel, LLC

Athens

A940

Beacon Energy

Cleburne

A940

Biodiesel of Texas, Inc.

Denton

A940

BioDiesel One Ltd

Southington

A940

BioPur Inc.

Bethlehem

A941

Buffalo Biodiesel, Inc

Tonawanda

A940

BullDog BioDiesel

Ellenwood

A940

Carbon Neutral Solutions, LLC

Mauldin

A940

Central Iowa Energy LLC

Newton

A940

Chesapeake Custom Chemical Corp.

Ridgeway

A940

Community Fuels

Stockton

A940

Delta BioFuels Inc.

Natchez

A940

Diamond Biofuels

Mazon

A940

Direct Fuels

Euless

A940

Eagle Creek Fuel Services, LLC

Baltimore

A940

Earl Fisher Bio Fuels

Chester

A940

East Fork Biodiesel LLC

Algona

A940

ECO Solutions, LLC

Chatsworth

A940

Ecogy Biofuels LLC

Tulsa

A940

ED&F Man Biofuels Inc.

New Orleans

A940

Freedom Biofuels Inc.

Madison

A940

Freedom Fuels LLC

Mason City

A941

Fuel & Lube, LLC

Richmond

A940

Fuel Bio

Elizabeth

A940

FUMPA Bio Fuels

Redwood Falls

A940

Galveston Bay Biodiesel LP (BioSelect Fuels)

Houston

A940

GeoGreen Fuels LLC

Houston

A940

Georgia Biofuels Corp.

Loganville

A940

Green River Biodiesel, Inc.

Moundville

A940

Griffin Industries Inc.

Cold Spring

A940

High Plains Bioenergy

Guymon

A940

Huish Detergents Inc.

Salt Lake City

A940

Incobrasa Industries Ltd

Gilman

A940

Independence Renewable Energy Corp.

Perdue Hill

A940

Indiana Flex Fuels

LaPorte

A940

Innovation Fuels Inc.

Newark

A940

Integrity Biofuels

Morristown

A941

Iowa Renewable Energy LLC

Washington

A940

Johann Haltermann Ltd.

Houston

A940

Lake Erie Biofuels LLC

Erie

A940

Leland Organic Corporation

Leland

A940

Louis Dreyfus Agricultural Industries LLC

Claypool

A940

Louis Dreyfus Claypool Holdings LLC

Claypool

A940

Middle Georgia Biofuels

East Dublin

A940

Middletown Biofuels LLC

Blairsville

A940

Musket Corporation

Oklahoma City

A940

Natural Biodiesel Plant LLC

Hayti

A941

New Fuel Company

Dallas

A940

North Mississippi Biodiesel

New Albany

A940

Northern Biodiesel, Inc.

Ontario

A940

Northwest Missouri Biofuels, LLC

St. Joseph

A940

Nova Biofuels Clinton County LLC

Clinton

A940

Nova Biosource

Senaca

A940

Organic Fuels Ltd.

Houston

A940

Owensboro Grain Company LLC

Owensboro

A940

Paseo Cargill Energy, LLC

Kansas City

A940

Peach State Labs Inc.

Rome

A940

Perihelion Global, Inc.

Opp

A940

Philadelphia Fry-O-Diesel Inc.

Philadelphia

A940

Piedmont Biofuels Industrial LLC

Pittsboro

A941

Pinnacle Biofuels, Inc.

Crossett

A940

PK Biodiesel

Woodstock

A940

Pleasant Valley Biofuels, LLC

American Falls

A940

Prairie Pride

Deerfield

A941

RBF Port Neches LLC

Houston

A940

Red Birch Energy, Inc.

Bassett

A940

Red River Biodiesel Ltd.

New Boston

A940

REG Ralston LLC

Ralston

A940

Renewable Energy Products, LLC

Santa Fe Springs

A940

Riksch BioFuels LLC

Crawfordsville

A940

Safe Renewable Corp.

Conroe

A940

Sanimax Energy Inc.

DeForest

A940

Seminole Biodiesel

Bainbridge

A940

Southeast BioDiesel LLC

Charlotte

A941

Soy Solutions

Milford

A940

SoyMor Biodiesel LLC

Albert Lea

A940

Stepan Company

Northfield

A941

Sunshine BioFuels, LLC

Camilla

A940

TPA Inc.

Warren

A940

Trafigura AG

Stamford

A940

U.S. Biofuels Inc.

Rome

A940

United Oil Company

Pittsburgh

A940

Valco Bioenergy

Harlingen

A940

Vanguard Synfuels, LLC

Saj

A940

Vitol Inc.

Houston

A940

Walsh Bio Diesel, LLC

Mauston

A940

Western Dubque Biodiesel LLC

Farley

A940

Western Iowa Energy LLC

Wall Lake

A940

Western Petroleum Company

Eden Prairie

A940

Yokaya Biofuels Inc.

Ukiah

A941

---

PRILOGA II

Izjava, ki jo podpiše pooblaščena oseba subjekta, ki je izdal trgovinski račun, mora biti na veljavnem trgovinskem računu iz člena 1(2), člena 2(2) ali člena 3(2) v naslednji obliki:

| — | ime in položaj pooblaščene osebe subjekta, ki je izdal trgovinski račun, |
| --- | --- |

—

ime in položaj pooblaščene osebe subjekta, ki je izdal trgovinski račun,

| — | naslednja izjava:

  „Podpisani potrjujem, da je (količina) monoalkilnih estrov maščobnih kislin in/ali parafinskega plinskega olja, pridobljenih s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, splošno znanih kot ‚biodizel‘, v čisti obliki ali mešanici, ki vsebuje več kot 20 mas. % monoalkilnih estrov maščobnih kislin in/ali parafinskega plinskega olja, pridobljenih s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, prodanih za izvoz v Evropsko unijo, ki jih zajema ta trgovinski račun, proizvedla družba [ime in naslov družbe (dodatna oznaka TARIC)] v [zadevne države]. Izjavljam, da so informacije na tem računu popolne in točne.“ |
| --- | --- |

—

naslednja izjava:

„Podpisani potrjujem, da je (količina) monoalkilnih estrov maščobnih kislin in/ali parafinskega plinskega olja, pridobljenih s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, splošno znanih kot ‚biodizel‘, v čisti obliki ali mešanici, ki vsebuje več kot 20 mas. % monoalkilnih estrov maščobnih kislin in/ali parafinskega plinskega olja, pridobljenih s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, prodanih za izvoz v Evropsko unijo, ki jih zajema ta trgovinski račun, proizvedla družba [ime in naslov družbe (dodatna oznaka TARIC)] v [zadevne države]. Izjavljam, da so informacije na tem računu popolne in točne.“

---

PRILOGA III

Izjava, ki jo podpiše pooblaščena oseba subjekta, ki je izdal trgovinski račun, mora biti na veljavnem trgovinskem računu iz člena 3(3) v naslednji obliki:

| — | ime in položaj pooblaščene osebe subjekta, ki je izdal trgovinski račun, |
| --- | --- |

—

ime in položaj pooblaščene osebe subjekta, ki je izdal trgovinski račun,

| — | naslednja izjava:

  „Podpisani potrjujem, da je (količina) monoalkilnih estrov maščobnih kislin (količina) in/ali parafinskega plinskega olja, pridobljenih s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, splošno znanih kot ‚biodizel‘, v čisti obliki ali mešanici, ki vsebuje 20 mas. % ali manj monoalkilnih estrov maščobnih kislin in/ali parafinskega plinskega olja, pridobljenih s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, prodanih za izvoz v Evropsko unijo, ki jih zajema ta trgovinski račun, proizvedla družba [ime in naslov družbe] [dodatna oznaka TARIC] v Združenih državah Amerike. Izjavljam, da so informacije na tem računu popolne in točne.“ |
| --- | --- |

—

naslednja izjava:

„Podpisani potrjujem, da je (količina) monoalkilnih estrov maščobnih kislin (količina) in/ali parafinskega plinskega olja, pridobljenih s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, splošno znanih kot ‚biodizel‘, v čisti obliki ali mešanici, ki vsebuje 20 mas. % ali manj monoalkilnih estrov maščobnih kislin in/ali parafinskega plinskega olja, pridobljenih s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, prodanih za izvoz v Evropsko unijo, ki jih zajema ta trgovinski račun, proizvedla družba [ime in naslov družbe] [dodatna oznaka TARIC] v Združenih državah Amerike. Izjavljam, da so informacije na tem računu popolne in točne.“

---

| 15.9.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 239/140 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 239/140

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/1520

z dne 14. septembra 2015

o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1),

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Izvedbene uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi.

| (2) | Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(2)

Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 14. septembra 2015

Za Komisijo

V imenu predsednika

Jerzy PLEWA

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

1

(2)  UL L 157, 15.6.2011, str. 1.

2

---

PRILOGA

Standardne uvozne vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Standardna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | MA | 189,2 |
| MK | 52,3 |
| XS | 48,7 |
| ZZ | 96,7 |
| 0707 00 05 | MK | 57,9 |
| TR | 127,2 |
| ZZ | 92,6 |
| 0709 93 10 | TR | 129,0 |
| ZZ | 129,0 |
| 0805 50 10 | AR | 109,7 |
| BO | 136,6 |
| CL | 124,9 |
| UY | 120,8 |
| ZA | 145,5 |
| ZZ | 127,5 |
| 0806 10 10 | EG | 175,8 |
| TR | 130,2 |
| ZZ | 153,0 |
| 0808 10 80 | AR | 121,5 |
| BR | 54,2 |
| CL | 152,7 |
| NZ | 135,6 |
| US | 113,3 |
| ZA | 128,7 |
| ZZ | 117,7 |
| 0808 30 90 | AR | 131,9 |
| CL | 100,0 |
| CN | 82,3 |
| TR | 121,8 |
| ZA | 199,0 |
| ZZ | 127,0 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | MK | 82,4 |
| TR | 158,1 |
| ZZ | 120,3 |
| 0809 40 05 | BA | 52,5 |
| MK | 37,0 |
| XS | 61,9 |
| ZZ | 50,5 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Standardna uvozna vrednost

0702 00 00

MA

189,2

MK

52,3

XS

48,7

ZZ

96,7

0707 00 05

MK

57,9

TR

127,2

ZZ

92,6

0709 93 10

TR

129,0

ZZ

129,0

0805 50 10

AR

109,7

BO

136,6

CL

124,9

UY

120,8

ZA

145,5

ZZ

127,5

0806 10 10

EG

175,8

TR

130,2

ZZ

153,0

0808 10 80

AR

121,5

BR

54,2

CL

152,7

NZ

135,6

US

113,3

ZA

128,7

ZZ

117,7

0808 30 90

AR

131,9

CL

100,0

CN

82,3

TR

121,8

ZA

199,0

ZZ

127,0

0809 30 10, 0809 30 90

MK

82,4

TR

158,1

ZZ

120,3

0809 40 05

BA

52,5

MK

37,0

XS

61,9

ZZ

50,5

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (EU) št. 1106/2012 z dne 27. novembra 2012 o izvajanju Uredbe (ES) št. 471/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o statistiki Skupnosti o zunanji trgovini z državami nečlanicami v zvezi s posodabljanjem nomenklature držav in ozemelj (UL L 328, 28.11.2012, str. 7). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

SKLEPI

| 15.9.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 239/142 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 239/142

---

SKLEP SVETA (SZVP) 2015/1521

z dne 14. septembra 2015

o razveljavitvi Sklepa 2013/320/SZVP o podpori dejavnostim fizične zaščite in upravljanja zalog za zmanjšanje nevarnosti nedovoljene trgovine z osebnim in lahkim orožjem ter pripadajočim strelivom v Libiji in njeni regiji

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 26(2) in člena 31(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V Sklepu Sveta 2013/320/SZVP (1) je določeno, da se Unija še naprej zavzema za mir in varnost v Libiji ter njeni širši regiji s podporo ukrepom za zagotavljanje stabilne fizične zaščite in upravljanja libijskih zalog orožja v lasti libijskih državnih ustanov, da bi zmanjšali nevarnost, ki jo za mir in varnost pomenita nezakonito širjenje in pretirano kopičenje osebnega in lahkega orožja ter pripadajočega streliva, vključno s podporo učinkovitemu multilateralizmu na regionalni ravni. |
| --- | --- |

(1)

V Sklepu Sveta 2013/320/SZVP (1) je določeno, da se Unija še naprej zavzema za mir in varnost v Libiji ter njeni širši regiji s podporo ukrepom za zagotavljanje stabilne fizične zaščite in upravljanja libijskih zalog orožja v lasti libijskih državnih ustanov, da bi zmanjšali nevarnost, ki jo za mir in varnost pomenita nezakonito širjenje in pretirano kopičenje osebnega in lahkega orožja ter pripadajočega streliva, vključno s podporo učinkovitemu multilateralizmu na regionalni ravni.

| (2) | Zaradi poslabšanja političnih in varnostnih razmer je bila večina diplomatskih misij in mednarodnega osebja po nasilnih dogodkih poleti leta 2014 prisiljena zapustiti Libijo. |
| --- | --- |

(2)

Zaradi poslabšanja političnih in varnostnih razmer je bila večina diplomatskih misij in mednarodnega osebja po nasilnih dogodkih poleti leta 2014 prisiljena zapustiti Libijo.

| (3) | Glavne bojujoče se skupine se v okviru političnega dialoga pod vodstvom Združenih narodov še niso uspele dogovoriti o politični rešitvi. |
| --- | --- |

(3)

Glavne bojujoče se skupine se v okviru političnega dialoga pod vodstvom Združenih narodov še niso uspele dogovoriti o politični rešitvi.

| (4) | Nemogoče je predvideti, kdaj se bodo razmere v Libiji toliko izboljšale, da bo lahko mednarodno osebje tam spet varno delovalo. |
| --- | --- |

(4)

Nemogoče je predvideti, kdaj se bodo razmere v Libiji toliko izboljšale, da bo lahko mednarodno osebje tam spet varno delovalo.

| (5) | Zato bi bilo treba Sklep 2013/320/SZVP razveljaviti. |
| --- | --- |

(5)

Zato bi bilo treba Sklep 2013/320/SZVP razveljaviti.

| (6) | Unija želi ponovno poudariti, da je odločena izpolniti svojo močno politično zavezo, to je podpreti pristojne libijske organe pri zmanjševanju nevarnosti, ki jo pomenita nezakonito širjenje in pretirano kopičenje osebnega in lahkega orožja ter pripadajočega streliva, takoj ko bodo razmere v Libiji to omogočale – |
| --- | --- |

(6)

Unija želi ponovno poudariti, da je odločena izpolniti svojo močno politično zavezo, to je podpreti pristojne libijske organe pri zmanjševanju nevarnosti, ki jo pomenita nezakonito širjenje in pretirano kopičenje osebnega in lahkega orožja ter pripadajočega streliva, takoj ko bodo razmere v Libiji to omogočale –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Sklep 2013/320/SZVP se razveljavi.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

Uporablja se od 30. junija 2015.

V Bruslju, 14. septembra 2015

Za Svet

Predsednik

J. ASSELBORN

---

(1)  Sklep Sveta 2013/320/SZVP z dne 24. junija 2013 o podpori dejavnostim fizične zaščite in upravljanja zalog za zmanjšanje nevarnosti nedovoljene trgovine z osebnim in lahkim orožjem ter pripadajočim strelivom v Libiji in njeni regiji (UL L 173, 26.6.2013, str. 54).

1

---

| 15.9.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 239/144 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 239/144

---

SKLEP SVETA (EU) 2015/1522

z dne 14. septembra 2015

o določitvi stališča, ki ga bo zavzela Evropska unija v Odboru za javna naročila o pristopu Republike Moldavije k Revidiranemu sporazumu o javnih naročilih

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 207(4) v povezavi s členom 218(9) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Republika Moldavija je 7. januarja 2002 zaprosila za pristop k Revidiranemu sporazumu o javnih naročilih (v nadaljnjem besedilu: Revidirani sporazum GPA). |
| --- | --- |

(1)

Republika Moldavija je 7. januarja 2002 zaprosila za pristop k Revidiranemu sporazumu o javnih naročilih (v nadaljnjem besedilu: Revidirani sporazum GPA).

| (2) | Republika Moldavija je v svoji končni ponudbi, kot je bila posredovana pogodbenicam Revidiranega sporazuma GPA 27. maja 2015, predložila svoje zaveze o področju uporabe. |
| --- | --- |

(2)

Republika Moldavija je v svoji končni ponudbi, kot je bila posredovana pogodbenicam Revidiranega sporazuma GPA 27. maja 2015, predložila svoje zaveze o področju uporabe.

| (3) | Končna ponudba Republike Moldavije zagotavlja obsežno pokritje subjektov na centralni in podcentralni ravni ter drugih subjektov, ki delujejo v sektorjih javnih gospodarskih služb, blaga, storitev in gradbenih storitev. Zato je ustrezna in sprejemljiva. Pogoji za pristop Republike Moldavije, kot so določeni v Prilogi k temu sklepu, se bodo odražali v sklepu o pristopu Republike Moldavije, ki ga sprejme Odbor za javna naročila (v nadaljnjem besedilu: Odbor GPA). |
| --- | --- |

(3)

Končna ponudba Republike Moldavije zagotavlja obsežno pokritje subjektov na centralni in podcentralni ravni ter drugih subjektov, ki delujejo v sektorjih javnih gospodarskih služb, blaga, storitev in gradbenih storitev. Zato je ustrezna in sprejemljiva. Pogoji za pristop Republike Moldavije, kot so določeni v Prilogi k temu sklepu, se bodo odražali v sklepu o pristopu Republike Moldavije, ki ga sprejme Odbor za javna naročila (v nadaljnjem besedilu: Odbor GPA).

| (4) | Pričakuje se, da bo pristop Republike Moldavije k Revidiranemu sporazumu GPA pozitivno prispeval k nadaljnjemu mednarodnemu odpiranju trgov javnih naročil. |
| --- | --- |

(4)

Pričakuje se, da bo pristop Republike Moldavije k Revidiranemu sporazumu GPA pozitivno prispeval k nadaljnjemu mednarodnemu odpiranju trgov javnih naročil.

| (5) | V skladu s členom XXII(2) Revidiranega sporazuma GPA lahko katera koli članica STO pristopi k Revidiranemu sporazumu GPA pod pogoji, o katerih se dogovorijo zadevna članica in pogodbenice, pri čemer se ti pogoji navedejo v sklepu Odbora GPA. |
| --- | --- |

(5)

V skladu s členom XXII(2) Revidiranega sporazuma GPA lahko katera koli članica STO pristopi k Revidiranemu sporazumu GPA pod pogoji, o katerih se dogovorijo zadevna članica in pogodbenice, pri čemer se ti pogoji navedejo v sklepu Odbora GPA.

| (6) | Zato je potrebno določiti stališče, ki se zavzame v imenu Unije v Odboru GPA v zvezi s pristopom Republike Moldavije – |
| --- | --- |

(6)

Zato je potrebno določiti stališče, ki se zavzame v imenu Unije v Odboru GPA v zvezi s pristopom Republike Moldavije –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Stališče, ki se zavzame v imenu Unije v Odboru za javna naročila, je potrditev pristopa Republike Moldavije k Revidiranemu sporazumu o javnih naročilih, ob upoštevanju posebnih pogojev za pristop iz Priloge k temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju, 14. septembra 2015

Za Svet

Predsednik

J. ASSELBORN

---

PRILOGA

POGOJI EU ZA PRISTOP REPUBLIKE MOLDAVIJE K REVIDIRANEMU SPORAZUMU GPA
   (1)

S pristopom Moldavije k Revidiranemu sporazumu GPA se točka 2 oddelka 2 (Centralni vladni javni organi naročniki držav članic EU) Priloge 1 k Dodatku I za Evropsko unijo glasi:

| „2. | Za blago, storitve, ponudnike in izvajalce storitev iz Izraela, Črne gore in Republike Moldavije, naročila naslednjih centralnih vladnih javnih organov naročnikov.“ |
| --- | --- |

„2.

Za blago, storitve, ponudnike in izvajalce storitev iz Izraela, Črne gore in Republike Moldavije, naročila naslednjih centralnih vladnih javnih organov naročnikov.“

---

(1)  Številčenje seznama v zvezi s področjem uporabe pogodbenic Revidiranega sporazuma GPA je spremenil sekretariat STO v dogovoru s pogodbenicami Revidiranega sporazuma GPA. Številčenje iz te priloge ustreza številčenju iz zadnje verodostojne kopije seznama področja uporabe strank Revidiranega sporazuma GPA, ki ga je STO poslala pogodbenicam Revidiranega sporazuma GPA z uradnim obvestilom in je na voljo na spletni strani http://www.wto.org/english/tratop_e/gproc_e/gp_app_agree_e.htm#revisedGPA. Številčenje seznama v zvezi s področjem uporabe pogodbenic Revidiranega sporazuma GPA, kot je objavljeno v UL L 68, 7.3.2014, str. 2, ni več veljavno.

1

---

| 15.9.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 239/146 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 239/146

---

SKLEP SVETA (EU) 2015/1523

z dne 14. septembra 2015

o uvedbi začasnih ukrepov na področju mednarodne zaščite v korist Italije in Grčije

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 78(3) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 78(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) lahko Svet na predlog Komisije in po posvetovanju y Evropskim parlamentom v primeru izrednih razmer v eni ali več državah članicah zaradi nenadnega prihoda državljanov tretjih držav sprejme začasne ukrepe v korist zadevnih držav članic. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 78(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) lahko Svet na predlog Komisije in po posvetovanju y Evropskim parlamentom v primeru izrednih razmer v eni ali več državah članicah zaradi nenadnega prihoda državljanov tretjih držav sprejme začasne ukrepe v korist zadevnih držav članic.

| (2) | V skladu s členom 80 PDEU velja za politike Unije glede mejne kontrole, azila in priseljevanja ter njihovo izvajanje načelo solidarnosti in pravične delitve odgovornosti med državami članicami, akti Unije, sprejeti na tem področju, pa morajo vsebovati ustrezne ukrepe za uveljavitev tega načela. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 80 PDEU velja za politike Unije glede mejne kontrole, azila in priseljevanja ter njihovo izvajanje načelo solidarnosti in pravične delitve odgovornosti med državami članicami, akti Unije, sprejeti na tem področju, pa morajo vsebovati ustrezne ukrepe za uveljavitev tega načela.

| (3) | Ob nedavnih kriznih razmerah v Sredozemlju so institucije Unije nemudoma priznale izjemne migracijske tokove v tej regiji ter pozvale h konkretnim solidarnostnim ukrepom za podporo najbolj obremenjenim državam članicam. Komisija je na skupnem zasedanju ministrov za zunanje in notranje zadeve 20. aprila 2015 predstavila načrt ukrepov v desetih točkah za takojšen odziv na to krizo ter se med drugim zavezala k preučitvi možnosti za uvedbo mehanizma nujnih premestitev. |
| --- | --- |

(3)

Ob nedavnih kriznih razmerah v Sredozemlju so institucije Unije nemudoma priznale izjemne migracijske tokove v tej regiji ter pozvale h konkretnim solidarnostnim ukrepom za podporo najbolj obremenjenim državam članicam. Komisija je na skupnem zasedanju ministrov za zunanje in notranje zadeve 20. aprila 2015 predstavila načrt ukrepov v desetih točkah za takojšen odziv na to krizo ter se med drugim zavezala k preučitvi možnosti za uvedbo mehanizma nujnih premestitev.

| (4) | Evropski svet se je na zasedanju dne 23. aprila 2015 med drugim odločil okrepiti notranjo solidarnost in odgovornost ter se zavezal zlasti k povečanju nujne pomoči najbolj obremenjenim državam članicam in preučitvi možnosti za organizacijo nujnih premestitev med državami članicami na prostovoljni osnovi, pa tudi napotitvi ekip Evropskega azilnega podpornega urada (v nadaljnjem besedilu: EASO) v najbolj obremenjene države članice za skupno obravnavanje prošenj za mednarodno zaščito, vključno z registracijo in odvzemanjem prstnih odtisov. |
| --- | --- |

(4)

Evropski svet se je na zasedanju dne 23. aprila 2015 med drugim odločil okrepiti notranjo solidarnost in odgovornost ter se zavezal zlasti k povečanju nujne pomoči najbolj obremenjenim državam članicam in preučitvi možnosti za organizacijo nujnih premestitev med državami članicami na prostovoljni osnovi, pa tudi napotitvi ekip Evropskega azilnega podpornega urada (v nadaljnjem besedilu: EASO) v najbolj obremenjene države članice za skupno obravnavanje prošenj za mednarodno zaščito, vključno z registracijo in odvzemanjem prstnih odtisov.

| (5) | Evropski parlament je v resoluciji z dne 28. aprila 2015 ponovno potrdil, da mora Unija pri svojem odzivu na nedavne pretresljive dogodke v Sredozemlju izhajati iz solidarnosti in pravične delitve odgovornosti ter pri tem bolj okrepiti prizadevanja v podporo tistim državam članicam, ki v absolutnem smislu ali sorazmerno gledano sprejmejo največji delež beguncev in prosilcev za mednarodno pomoč. |
| --- | --- |

(5)

Evropski parlament je v resoluciji z dne 28. aprila 2015 ponovno potrdil, da mora Unija pri svojem odzivu na nedavne pretresljive dogodke v Sredozemlju izhajati iz solidarnosti in pravične delitve odgovornosti ter pri tem bolj okrepiti prizadevanja v podporo tistim državam članicam, ki v absolutnem smislu ali sorazmerno gledano sprejmejo največji delež beguncev in prosilcev za mednarodno pomoč.

| (6) | Evropski svet je na zasedanju 25. in 26. junija 2015 med drugim sklenil, da bi bilo treba istočasno pospešiti prizadevanja v zvezi s tremi ključnimi razsežnostmi, in sicer premestitvami/preselitvami, vrnitvijo/ponovnim sprejemom/reintegracijo ter sodelovanjem z državami izvora in tranzita. Ob upoštevanju sedanjih izrednih razmer ter zaveze k okrepitvi solidarnosti in odgovornosti se je dogovoril zlasti o začasni in izjemni premestitvi 40 000 oseb, ki nedvomno potrebujejo mednarodno zaščito, za dve leti iz Italije in iz Grčije v druge države članice. Pozval je k hitremu sprejetju tozadevnega sklepa Sveta in sklenil, da bi se morale države članice v ta namen soglasno dogovoriti o porazdelitvi teh oseb glede na posebne okoliščine v državah članicah. |
| --- | --- |

(6)

Evropski svet je na zasedanju 25. in 26. junija 2015 med drugim sklenil, da bi bilo treba istočasno pospešiti prizadevanja v zvezi s tremi ključnimi razsežnostmi, in sicer premestitvami/preselitvami, vrnitvijo/ponovnim sprejemom/reintegracijo ter sodelovanjem z državami izvora in tranzita. Ob upoštevanju sedanjih izrednih razmer ter zaveze k okrepitvi solidarnosti in odgovornosti se je dogovoril zlasti o začasni in izjemni premestitvi 40 000 oseb, ki nedvomno potrebujejo mednarodno zaščito, za dve leti iz Italije in iz Grčije v druge države članice. Pozval je k hitremu sprejetju tozadevnega sklepa Sveta in sklenil, da bi se morale države članice v ta namen soglasno dogovoriti o porazdelitvi teh oseb glede na posebne okoliščine v državah članicah.

| (7) | Specifične razmere držav članic so zlasti posledica migracijskih tokov v drugih geografskih regijah, kot je migracijska pot na Zahodnem Balkanu. |
| --- | --- |

(7)

Specifične razmere držav članic so zlasti posledica migracijskih tokov v drugih geografskih regijah, kot je migracijska pot na Zahodnem Balkanu.

| (8) | V več državah članicah se je leta 2014 znatno povečalo skupno število migrantov, vključno s prosilci za mednarodno zaščito, ki so prispeli na njihovo ozemlje, v nekaterih od njih pa se je ta trend nadaljeval tudi v prvih mesecih leta 2015. Komisija je več državam članicam zagotovila nujno finančno pomoč, EASO pa operativno podporo, da bi se lahko spoprijele s tem povečanim pritiskom. |
| --- | --- |

(8)

V več državah članicah se je leta 2014 znatno povečalo skupno število migrantov, vključno s prosilci za mednarodno zaščito, ki so prispeli na njihovo ozemlje, v nekaterih od njih pa se je ta trend nadaljeval tudi v prvih mesecih leta 2015. Komisija je več državam članicam zagotovila nujno finančno pomoč, EASO pa operativno podporo, da bi se lahko spoprijele s tem povečanim pritiskom.

| (9) | Med državami članicami, ki se soočajo z znatnimi pritiski, in ob upoštevanju nedavnih pretresljivih dogodkov v Sredozemlju je zlasti na ozemlji Italije in Grčije prispelo doslej največje število migrantov, vključno s prosilci, ki nedvomno potrebujejo mednarodno zaščito, kar je močno obremenilo njuna migracijska in azilna sistema. |
| --- | --- |

(9)

Med državami članicami, ki se soočajo z znatnimi pritiski, in ob upoštevanju nedavnih pretresljivih dogodkov v Sredozemlju je zlasti na ozemlji Italije in Grčije prispelo doslej največje število migrantov, vključno s prosilci, ki nedvomno potrebujejo mednarodno zaščito, kar je močno obremenilo njuna migracijska in azilna sistema.

| (10) | Po podatkih Evropske agencije za upravljanje operativnega sodelovanja na zunanjih mejah (Frontex) za leto 2014 sta bili migracijski poti v osrednjem in vzhodnem Sredozemlju glavni območji nezakonitih prehodov meje z Unijo. Samo v Italijo je leta 2014 nezakonito vstopilo več kot 170 000 migrantov, kar je 277-odstotno povečanje v primerjavi z letom 2013. Trend enakomernega naraščanja je bilo opaziti tudi v Grčiji, v katero je nezakonito vstopilo več kot 50 000 migrantov, kar je 153-odstotno povečanje v primerjavi z letom 2013. Skupna številka se je tekom leta 2015 še povečala. Italija je v prvih šestih mesecih leta 2015 zabeležila 5-odstotno povečanje nezakonitih prehodov meje v primerjavi z enakim obdobjem lani. V enakem obdobju se je tudi Grčija soočila z velikim povečanjem števila nezakonitih prehodov meje, ki je ustrezalo šestkratnemu povečanju v prvih šestih mesecih leta 2014 (več kot 76 000 v obdobju med januarjem in junijem 2015 v primerjavi z 11 336 v obdobju od januarja do junija 2014). Velik delež celotnega števila migrantov z neurejenim statusom, zabeleženih v teh dveh regijah, predstavljajo državljani držav, katerih prošnje za mednarodno zaščito v Uniji se po podatkih Eurostata pogosto ugodno rešijo. |
| --- | --- |

(10)

Po podatkih Evropske agencije za upravljanje operativnega sodelovanja na zunanjih mejah (Frontex) za leto 2014 sta bili migracijski poti v osrednjem in vzhodnem Sredozemlju glavni območji nezakonitih prehodov meje z Unijo. Samo v Italijo je leta 2014 nezakonito vstopilo več kot 170 000 migrantov, kar je 277-odstotno povečanje v primerjavi z letom 2013. Trend enakomernega naraščanja je bilo opaziti tudi v Grčiji, v katero je nezakonito vstopilo več kot 50 000 migrantov, kar je 153-odstotno povečanje v primerjavi z letom 2013. Skupna številka se je tekom leta 2015 še povečala. Italija je v prvih šestih mesecih leta 2015 zabeležila 5-odstotno povečanje nezakonitih prehodov meje v primerjavi z enakim obdobjem lani. V enakem obdobju se je tudi Grčija soočila z velikim povečanjem števila nezakonitih prehodov meje, ki je ustrezalo šestkratnemu povečanju v prvih šestih mesecih leta 2014 (več kot 76 000 v obdobju med januarjem in junijem 2015 v primerjavi z 11 336 v obdobju od januarja do junija 2014). Velik delež celotnega števila migrantov z neurejenim statusom, zabeleženih v teh dveh regijah, predstavljajo državljani držav, katerih prošnje za mednarodno zaščito v Uniji se po podatkih Eurostata pogosto ugodno rešijo.

| (11) | Leta 2014 je po podatkih Eurostata v Italiji za mednarodno zaščito zaprosilo 64 625 oseb, kar je 143-odstotno povečanje v primerjavi z letom 2013, ko je bilo tovrstnih prosilcev 26 920. Grčija je z 9 430 prosilci zabeležila manjši porast števila prošenj (tj. 15-odstotno povečanje). V prvem četrtletju leta 2015 je za mednarodno zaščito v Italiji zaprosilo 15 250 oseb (kar predstavlja 47-odstotno povečanje v primerjavi s prvim četrtletjem leta 2014), v Grčiji pa 2 615 oseb (kar pomeni 28-odstotno povečanje v primerjavi s prvim četrtletjem leta 2014). |
| --- | --- |

(11)

Leta 2014 je po podatkih Eurostata v Italiji za mednarodno zaščito zaprosilo 64 625 oseb, kar je 143-odstotno povečanje v primerjavi z letom 2013, ko je bilo tovrstnih prosilcev 26 920. Grčija je z 9 430 prosilci zabeležila manjši porast števila prošenj (tj. 15-odstotno povečanje). V prvem četrtletju leta 2015 je za mednarodno zaščito v Italiji zaprosilo 15 250 oseb (kar predstavlja 47-odstotno povečanje v primerjavi s prvim četrtletjem leta 2014), v Grčiji pa 2 615 oseb (kar pomeni 28-odstotno povečanje v primerjavi s prvim četrtletjem leta 2014).

| (12) | Doslej so bili v okviru migracijske in azilne politike sprejeti številni ukrepi za podporo Italiji in Grčiji, med drugim z znatno nujno pomočjo in operativno podporo, ki jo je zagotovil EASO. Italija in Grčija sta bili na drugem in tretjem mestu med upravičenkami, ki so v obdobju 2007–2013 prejele največ finančnih sredstev iz naslova splošnega programa „Solidarnost in upravljanje migracijskih tokov“ (SOLID), poleg tega pa sta prejeli še znatna finančna sredstva iz naslova nujne pomoči. Ti državi bosta tudi v obdobju 2014–2020 glavni upravičenki do sredstev iz Sklada za azil, migracije in vključevanje. |
| --- | --- |

(12)

Doslej so bili v okviru migracijske in azilne politike sprejeti številni ukrepi za podporo Italiji in Grčiji, med drugim z znatno nujno pomočjo in operativno podporo, ki jo je zagotovil EASO. Italija in Grčija sta bili na drugem in tretjem mestu med upravičenkami, ki so v obdobju 2007–2013 prejele največ finančnih sredstev iz naslova splošnega programa „Solidarnost in upravljanje migracijskih tokov“ (SOLID), poleg tega pa sta prejeli še znatna finančna sredstva iz naslova nujne pomoči. Ti državi bosta tudi v obdobju 2014–2020 glavni upravičenki do sredstev iz Sklada za azil, migracije in vključevanje.

| (13) | Zaradi nestabilnih razmer in konfliktov, ki se odvijajo v neposrednem sosedstvu Italije in Grčije, se bo že tako velik pritisk na njuna migracijska in azilna sistema zelo verjetno še stopnjeval, precejšen del migrantov, ki prispejo na njuni ozemlji, pa bo morda potreboval mednarodno zaščito. Zato je odločilnega pomena, da se pokaže solidarnost s tema državama in da se podpora, ki se jima že zagotavlja, dopolni z začasnimi ukrepi na področju azila in migracij. |
| --- | --- |

(13)

Zaradi nestabilnih razmer in konfliktov, ki se odvijajo v neposrednem sosedstvu Italije in Grčije, se bo že tako velik pritisk na njuna migracijska in azilna sistema zelo verjetno še stopnjeval, precejšen del migrantov, ki prispejo na njuni ozemlji, pa bo morda potreboval mednarodno zaščito. Zato je odločilnega pomena, da se pokaže solidarnost s tema državama in da se podpora, ki se jima že zagotavlja, dopolni z začasnimi ukrepi na področju azila in migracij.

| (14) | Obenem bi morali Italija in Grčija kot odziv na izjemne pritiske na njuna azilna in migracijska sistema zagotoviti strukturne rešitve. Ukrepe iz tega sklepa bi zato morala spremljati uvedba trdnega in strateškega okvira v teh dveh državah za odziv na krizne razmere in okrepitev procesa reform, ki se že izvaja na teh področjih. V zvezi s tem bi morali Italija in Grčija na dan začetka veljavnosti tega sklepa Komisiji predložiti vsaka svoj časovni načrt, ki bi moral vključevati ustrezne ukrepe na področju azila, prvega sprejema in vračanja za krepitev zmogljivosti, kakovosti in učinkovitosti njunih sistemov na teh področjih, pa tudi ukrepe za zagotovitev ustreznega izvajanja tega sklepa, da bi jima po izteku njegove veljavnosti omogočili lažje obvladovanje morebitnega povečanja števila migrantov, ki prispejo na njuni ozemlji. |
| --- | --- |

(14)

Obenem bi morali Italija in Grčija kot odziv na izjemne pritiske na njuna azilna in migracijska sistema zagotoviti strukturne rešitve. Ukrepe iz tega sklepa bi zato morala spremljati uvedba trdnega in strateškega okvira v teh dveh državah za odziv na krizne razmere in okrepitev procesa reform, ki se že izvaja na teh področjih. V zvezi s tem bi morali Italija in Grčija na dan začetka veljavnosti tega sklepa Komisiji predložiti vsaka svoj časovni načrt, ki bi moral vključevati ustrezne ukrepe na področju azila, prvega sprejema in vračanja za krepitev zmogljivosti, kakovosti in učinkovitosti njunih sistemov na teh področjih, pa tudi ukrepe za zagotovitev ustreznega izvajanja tega sklepa, da bi jima po izteku njegove veljavnosti omogočili lažje obvladovanje morebitnega povečanja števila migrantov, ki prispejo na njuni ozemlji.

| (15) | Ob upoštevanju, da se je Evropski svet dogovoril o sklopu medsebojno povezanih ukrepov, bi morala Komisija imeti pooblastilo, da po potrebi in po tem, ko je imela zadevna država možnost predstaviti svoja stališča, začasno odloži uporabo tega sklepa za omejeno obdobje, če Italija ali Grčija ne bi spoštovali svojih obveznosti v zvezi s tem. |
| --- | --- |

(15)

Ob upoštevanju, da se je Evropski svet dogovoril o sklopu medsebojno povezanih ukrepov, bi morala Komisija imeti pooblastilo, da po potrebi in po tem, ko je imela zadevna država možnost predstaviti svoja stališča, začasno odloži uporabo tega sklepa za omejeno obdobje, če Italija ali Grčija ne bi spoštovali svojih obveznosti v zvezi s tem.

| (16) | Če bi se katera koli druga država članica zaradi nenadnega prihoda državljanov tretjih držav znašla v podobnem izrednem položaju, lahko Svet na predlog Komisije in po posvetovanju z Evropskim parlamentom sprejme začasne ukrepe v korist zadevne države članice na podlagi člena 78(3) PDEU. Takšni ukrepi lahko po potrebi vključujejo zamrznitev obveznosti zadevne države članice, ki so ji naložene s tem sklepom. |
| --- | --- |

(16)

Če bi se katera koli druga država članica zaradi nenadnega prihoda državljanov tretjih držav znašla v podobnem izrednem položaju, lahko Svet na predlog Komisije in po posvetovanju z Evropskim parlamentom sprejme začasne ukrepe v korist zadevne države članice na podlagi člena 78(3) PDEU. Takšni ukrepi lahko po potrebi vključujejo zamrznitev obveznosti zadevne države članice, ki so ji naložene s tem sklepom.

| (17) | V skladu s členom 78(3) PDEU bi morali biti ukrepi v korist Italije in Grčije začasni. Obdobje 24 mesecev je smiselno, da bi ukrepi iz tega sklepa Italiji in Grčiji resnično pomagali pri obvladovanju povečanih migracijskih tokov na njunih ozemljih. |
| --- | --- |

(17)

V skladu s členom 78(3) PDEU bi morali biti ukrepi v korist Italije in Grčije začasni. Obdobje 24 mesecev je smiselno, da bi ukrepi iz tega sklepa Italiji in Grčiji resnično pomagali pri obvladovanju povečanih migracijskih tokov na njunih ozemljih.

| (18) | Ukrepi za premestitev iz Italije in Grčije iz tega sklepa pomenijo začasno odstopanje od pravila iz člena 13(1) Uredbe (EU) št. 604/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (1), v skladu s katerim bi bili Italija in Grčija sicer odgovorni za obravnavo prošnje za mednarodno zaščito na podlagi meril iz poglavja III navedene uredbe, pa tudi začasno odstopanje od postopkovnih korakov, vključno z roki, iz členov 21, 22 in 29 navedene uredbe. Druge določbe Uredbe (EU) št. 604/2013, vključno z izvedbenimi pravili iz Uredbe Komisije (ES) št. 1560/2003 (2) in Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 118/2014 (3), se še naprej uporabljajo, vključno s pravili iz te uredbe o obveznosti države članice, ki izvede predajo, da krije stroške, ki nastanejo pri predaji prosilca v državo članico premestitve, in o sodelovanju pri predajah med državami članicami ter o prenosu informacij prek elektronskega komunikacijskega omrežja „DubliNet“.
  Ta sklep vključuje tudi odstopanje od privolitve prosilca za mednarodno zaščito, kot je opredeljeno v členu 7(2) Uredbe (EU) št. 516/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (4). |
| --- | --- |

(18)

Ukrepi za premestitev iz Italije in Grčije iz tega sklepa pomenijo začasno odstopanje od pravila iz člena 13(1) Uredbe (EU) št. 604/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (1), v skladu s katerim bi bili Italija in Grčija sicer odgovorni za obravnavo prošnje za mednarodno zaščito na podlagi meril iz poglavja III navedene uredbe, pa tudi začasno odstopanje od postopkovnih korakov, vključno z roki, iz členov 21, 22 in 29 navedene uredbe. Druge določbe Uredbe (EU) št. 604/2013, vključno z izvedbenimi pravili iz Uredbe Komisije (ES) št. 1560/2003 (2) in Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 118/2014 (3), se še naprej uporabljajo, vključno s pravili iz te uredbe o obveznosti države članice, ki izvede predajo, da krije stroške, ki nastanejo pri predaji prosilca v državo članico premestitve, in o sodelovanju pri predajah med državami članicami ter o prenosu informacij prek elektronskega komunikacijskega omrežja „DubliNet“.

Ta sklep vključuje tudi odstopanje od privolitve prosilca za mednarodno zaščito, kot je opredeljeno v členu 7(2) Uredbe (EU) št. 516/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (4).

| (19) | Ukrepi za premestitev držav članic ne odvezujejo od celovitega izvajanja določb Uredbe (EU) št. 604/2013, vključno tistimi, ki se nanašajo na ponovno združitev družine, posebno zaščito mladoletnikov brez spremstva in diskrecijsko klavzulo o humanitarnih razlogih. |
| --- | --- |

(19)

Ukrepi za premestitev držav članic ne odvezujejo od celovitega izvajanja določb Uredbe (EU) št. 604/2013, vključno tistimi, ki se nanašajo na ponovno združitev družine, posebno zaščito mladoletnikov brez spremstva in diskrecijsko klavzulo o humanitarnih razlogih.

| (20) | Izbrati je bilo treba merila za določitev, kateri prosilci in v kolikšnem številu naj se premestijo iz Italije in iz Grčije, brez poseganja v odločitve v zvezi s prošnjami za azil, sprejetimi na nacionalni ravni. Predviden je jasen in obvladljiv sistem, ki temelji na določitvi praga povprečne stopnje na ravni Unije ugodno rešenih prošenj za mednarodno zaščito v postopkih na prvi stopnji, kakor jo je izračunal Eurostat na podlagi najnovejših razpoložljivih statističnih podatkov o vseh prvostopenjskih odločitvah, ki so bile na ravni Unije sprejete v zvezi s prošnjami za azil oziroma mednarodno zaščito. Po eni strani bi bilo treba s tem pragom v čim večji možni meri zagotoviti, da lahko vsi prosilci, ki nedvomno potrebujejo mednarodno zaščito, neomejeno in hitro uveljavijo svoje pravice do zaščite v državi članici premestitve. Po drugi strani bi z njim v čim večji možni meri preprečil, da bi bili prosilci, katerih prošnje bodo verjetno zavrnjene, premeščeni v drugo državo članico in bi se s tem neupravičeno podaljšalo njihovo bivanje v Uniji. Glede na najnovejše posodobljene razpoložljive četrtletne podatke Eurostata o odločitvah, ki so bile sprejete v postopkih na prvi stopnji, bi bilo v treba v tem sklepu uporabiti prag 75 %. |
| --- | --- |

(20)

Izbrati je bilo treba merila za določitev, kateri prosilci in v kolikšnem številu naj se premestijo iz Italije in iz Grčije, brez poseganja v odločitve v zvezi s prošnjami za azil, sprejetimi na nacionalni ravni. Predviden je jasen in obvladljiv sistem, ki temelji na določitvi praga povprečne stopnje na ravni Unije ugodno rešenih prošenj za mednarodno zaščito v postopkih na prvi stopnji, kakor jo je izračunal Eurostat na podlagi najnovejših razpoložljivih statističnih podatkov o vseh prvostopenjskih odločitvah, ki so bile na ravni Unije sprejete v zvezi s prošnjami za azil oziroma mednarodno zaščito. Po eni strani bi bilo treba s tem pragom v čim večji možni meri zagotoviti, da lahko vsi prosilci, ki nedvomno potrebujejo mednarodno zaščito, neomejeno in hitro uveljavijo svoje pravice do zaščite v državi članici premestitve. Po drugi strani bi z njim v čim večji možni meri preprečil, da bi bili prosilci, katerih prošnje bodo verjetno zavrnjene, premeščeni v drugo državo članico in bi se s tem neupravičeno podaljšalo njihovo bivanje v Uniji. Glede na najnovejše posodobljene razpoložljive četrtletne podatke Eurostata o odločitvah, ki so bile sprejete v postopkih na prvi stopnji, bi bilo v treba v tem sklepu uporabiti prag 75 %.

| (21) | Namen začasnih ukrepov je ublažiti občuten pritisk na azilna sistema Italije in Grčije, zlasti s premestitvijo pomembnega števila prosilcev, ki bodo na njuni ozemlji prispeli po dnevu začetka uporabe tega sklepa in bodo nedvomno potrebovali mednarodno zaščito. Glede na skupno število državljanov tretjih držav, ki so leta 2014 nezakonito vstopili v Italijo ali Grčijo, ter ob upoštevanju števila tistih, ki nedvomno potrebujejo mednarodno zaščito, bi bilo treba iz Italije in Grčije premestiti skupaj 40 000 prosilcev, ki nedvomno potrebujejo mednarodno zaščito. To število ustreza približno 40 % skupnega števila državljanov tretjih držav, ki so leta 2014 nezakonito vstopili v Italijo ali Grčijo ter nedvomno potrebujejo mednarodno zaščito. Ukrep premestitve, ki se predlaga v tem sklepu, torej pomeni pravično delitev bremena med Italijo in Grčijo na eni strani ter drugimi državami članicami na drugi strani. Ob upoštevanju ustreznih skupnih razpoložljivih podatkov za leto 2014 in prve štiri mesece leta 2015 v Italiji v primerjavi z Grčijo bi bilo treba iz Italije premestiti 60 % tovrstnih prosilcev, iz Grčije pa 40 %. |
| --- | --- |

(21)

Namen začasnih ukrepov je ublažiti občuten pritisk na azilna sistema Italije in Grčije, zlasti s premestitvijo pomembnega števila prosilcev, ki bodo na njuni ozemlji prispeli po dnevu začetka uporabe tega sklepa in bodo nedvomno potrebovali mednarodno zaščito. Glede na skupno število državljanov tretjih držav, ki so leta 2014 nezakonito vstopili v Italijo ali Grčijo, ter ob upoštevanju števila tistih, ki nedvomno potrebujejo mednarodno zaščito, bi bilo treba iz Italije in Grčije premestiti skupaj 40 000 prosilcev, ki nedvomno potrebujejo mednarodno zaščito. To število ustreza približno 40 % skupnega števila državljanov tretjih držav, ki so leta 2014 nezakonito vstopili v Italijo ali Grčijo ter nedvomno potrebujejo mednarodno zaščito. Ukrep premestitve, ki se predlaga v tem sklepu, torej pomeni pravično delitev bremena med Italijo in Grčijo na eni strani ter drugimi državami članicami na drugi strani. Ob upoštevanju ustreznih skupnih razpoložljivih podatkov za leto 2014 in prve štiri mesece leta 2015 v Italiji v primerjavi z Grčijo bi bilo treba iz Italije premestiti 60 % tovrstnih prosilcev, iz Grčije pa 40 %.

| (22) | Dne 20. julija 2015 je bila ob upoštevanju posebnih okoliščin v državah članicah soglasno sprejeta resolucija predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o premestitvi 40 000 oseb, ki nedvomno potrebujejo mednarodno zaščito, iz Italije in Grčije. V obdobju dveh let bi morali iz Italije premestiti 24 000 oseb, iz Grčije pa 16 000. |
| --- | --- |

(22)

Dne 20. julija 2015 je bila ob upoštevanju posebnih okoliščin v državah članicah soglasno sprejeta resolucija predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o premestitvi 40 000 oseb, ki nedvomno potrebujejo mednarodno zaščito, iz Italije in Grčije. V obdobju dveh let bi morali iz Italije premestiti 24 000 oseb, iz Grčije pa 16 000.

| (23) | Sklad za azil, migracije in vključevanje, ustanovljen z Uredbo (EU) št. 516/2014, podpira ukrepe za delitev bremena, o katerih se dogovorijo države članice. V členu 7(2) Uredbe (EU) št. 516/2014 je določena možnost, da države članice izvedejo ukrepe v zvezi s premestitvijo prosilcev za mednarodno zaščito v okviru svojih nacionalnih programov, v členu 18 Uredbe (EU) št. 516/2014 pa možnost prejema pavšalnega zneska 6 000 EUR za premestitev vsakega upravičenca do mednarodne zaščite iz druge države članice. |
| --- | --- |

(23)

Sklad za azil, migracije in vključevanje, ustanovljen z Uredbo (EU) št. 516/2014, podpira ukrepe za delitev bremena, o katerih se dogovorijo države članice. V členu 7(2) Uredbe (EU) št. 516/2014 je določena možnost, da države članice izvedejo ukrepe v zvezi s premestitvijo prosilcev za mednarodno zaščito v okviru svojih nacionalnih programov, v členu 18 Uredbe (EU) št. 516/2014 pa možnost prejema pavšalnega zneska 6 000 EUR za premestitev vsakega upravičenca do mednarodne zaščite iz druge države članice.

| (24) | Ob spoštovanju načela solidarnosti in pravične delitve odgovornosti ter ob upoštevanju dejstva, da ta sklep pomeni nadaljnji razvoj politike na tem področju, bi bilo treba zagotoviti, da države članice, v katere se na podlagi tega sklepa iz Italije in Grčije premestijo prosilci, ki nedvomno potrebujejo mednarodno zaščito, prejmejo pavšalni znesek za vsako premeščeno osebo, ki je enak pavšalnemu znesku iz člena 18 Uredbe (EU) št. 516/2014, in sicer 6 000 EUR, in se odobri po enakem postopku. To pomeni omejeno, začasno odstopanje od člena 18 Uredbe (EU) št. 516/2014, ker pavšalni znesek ne bi bil plačan za upravičence do mednarodne zaščite, temveč za premeščene prosilce. Takšna začasna razširitev kroga potencialnih prejemnic pavšalnega zneska je dejansko sestavni del programa nujnih premestitev, ki ga uvaja ta sklep. |
| --- | --- |

(24)

Ob spoštovanju načela solidarnosti in pravične delitve odgovornosti ter ob upoštevanju dejstva, da ta sklep pomeni nadaljnji razvoj politike na tem področju, bi bilo treba zagotoviti, da države članice, v katere se na podlagi tega sklepa iz Italije in Grčije premestijo prosilci, ki nedvomno potrebujejo mednarodno zaščito, prejmejo pavšalni znesek za vsako premeščeno osebo, ki je enak pavšalnemu znesku iz člena 18 Uredbe (EU) št. 516/2014, in sicer 6 000 EUR, in se odobri po enakem postopku. To pomeni omejeno, začasno odstopanje od člena 18 Uredbe (EU) št. 516/2014, ker pavšalni znesek ne bi bil plačan za upravičence do mednarodne zaščite, temveč za premeščene prosilce. Takšna začasna razširitev kroga potencialnih prejemnic pavšalnega zneska je dejansko sestavni del programa nujnih premestitev, ki ga uvaja ta sklep.

| (25) | Uvesti je treba postopek za hitro premestitev, izvajanje začasnih ukrepov pa morata spremljati tesno upravno sodelovanje med državami članicami in operativna podpora, ki jo zagotavlja EASO. |
| --- | --- |

(25)

Uvesti je treba postopek za hitro premestitev, izvajanje začasnih ukrepov pa morata spremljati tesno upravno sodelovanje med državami članicami in operativna podpora, ki jo zagotavlja EASO.

| (26) | Nacionalna varnost in javni red bi morala biti upoštevana v celotnem postopku premestitve, dokler ni prosilec dejansko premeščen. Kadar ima država članica utemeljene razloge za to, da prosilca šteje za grožnjo za svojo nacionalno varnost ali javni red, bi morala o tem obvestiti druge države članice, in sicer ob polnem spoštovanju temeljnih pravic prosilca, vključno z zadevnimi pravili o varstvu podatkov. |
| --- | --- |

(26)

Nacionalna varnost in javni red bi morala biti upoštevana v celotnem postopku premestitve, dokler ni prosilec dejansko premeščen. Kadar ima država članica utemeljene razloge za to, da prosilca šteje za grožnjo za svojo nacionalno varnost ali javni red, bi morala o tem obvestiti druge države članice, in sicer ob polnem spoštovanju temeljnih pravic prosilca, vključno z zadevnimi pravili o varstvu podatkov.

| (27) | Pri odločanju o tem, katere prosilce, ki nedvomno potrebujejo mednarodno zaščito, bi bilo treba premestiti iz Italije in iz Grčije, bi bilo treba dati prednost ranljivim prosilcem v smislu členov 21 in 22 Direktive 2013/33/EU Evropskega parlamenta in Sveta (5). V zvezi s tem bi se morale prednostno upoštevati posebne potrebe prosilcev, vključno s potrebami, povezanimi z zdravjem. Korist otroka bi morala biti vedno najpomembnejše vodilo. |
| --- | --- |

(27)

Pri odločanju o tem, katere prosilce, ki nedvomno potrebujejo mednarodno zaščito, bi bilo treba premestiti iz Italije in iz Grčije, bi bilo treba dati prednost ranljivim prosilcem v smislu členov 21 in 22 Direktive 2013/33/EU Evropskega parlamenta in Sveta (5). V zvezi s tem bi se morale prednostno upoštevati posebne potrebe prosilcev, vključno s potrebami, povezanimi z zdravjem. Korist otroka bi morala biti vedno najpomembnejše vodilo.

| (28) | Poleg tega bi bilo treba pri določanju države članice, ki bo država članica premestitve, posebno pozornost posvetiti posebnim kvalifikacijam in značilnostim zadevnih prosilcev, kot so znanje jezikov in druge informacije o posamezniku na podlagi dokazanih družinskih, kulturnih ali socialnih vezi, ki bi lahko olajšale njihovo integracijo v državi članici premestitve. Kar zadeva posebej ranljive prosilce, bi bilo treba upoštevati zmogljivosti države članice premestitve, da tovrstnim prosilcem zagotovi ustrezno pomoč, in potrebo po zagotovitvi pravične porazdelitve teh prosilcev med državami članicami. Ob doslednem spoštovanju načela nediskriminacije lahko države članice premestitve na podlagi navedenih informacij izrazijo svoje preference glede prosilcev, na osnovi katerih lahko Italija in Grčija po posvetovanju z EASO in, kadar je to ustrezno, tudi z uradniki za zvezo, pripravita sezname morebitnih prosilcev, določenih za premestitev v posamezno državo članico. |
| --- | --- |

(28)

Poleg tega bi bilo treba pri določanju države članice, ki bo država članica premestitve, posebno pozornost posvetiti posebnim kvalifikacijam in značilnostim zadevnih prosilcev, kot so znanje jezikov in druge informacije o posamezniku na podlagi dokazanih družinskih, kulturnih ali socialnih vezi, ki bi lahko olajšale njihovo integracijo v državi članici premestitve. Kar zadeva posebej ranljive prosilce, bi bilo treba upoštevati zmogljivosti države članice premestitve, da tovrstnim prosilcem zagotovi ustrezno pomoč, in potrebo po zagotovitvi pravične porazdelitve teh prosilcev med državami članicami. Ob doslednem spoštovanju načela nediskriminacije lahko države članice premestitve na podlagi navedenih informacij izrazijo svoje preference glede prosilcev, na osnovi katerih lahko Italija in Grčija po posvetovanju z EASO in, kadar je to ustrezno, tudi z uradniki za zvezo, pripravita sezname morebitnih prosilcev, določenih za premestitev v posamezno državo članico.

| (29) | Države članice bi z napotitvijo uradnikov za zvezo v Italijo in v Grčijo lahko olajšale učinkovito izvajanje postopka premestitve, vključno z ustrezno določitvijo prosilcev, ki bi bili lahko premeščeni, ob upoštevanju zlasti njihove ranljivosti in kvalifikacij. Kar zadeva napotitev uradnikov za zvezo v Italijo in v Grčijo in izpolnjevanje njihovih nalog, bi si država članica premestitve ter Italija in Grčija morale izmenjati vse zadevne informacije, med postopkom premestitve pa bi morale še naprej tesno sodelovati. |
| --- | --- |

(29)

Države članice bi z napotitvijo uradnikov za zvezo v Italijo in v Grčijo lahko olajšale učinkovito izvajanje postopka premestitve, vključno z ustrezno določitvijo prosilcev, ki bi bili lahko premeščeni, ob upoštevanju zlasti njihove ranljivosti in kvalifikacij. Kar zadeva napotitev uradnikov za zvezo v Italijo in v Grčijo in izpolnjevanje njihovih nalog, bi si država članica premestitve ter Italija in Grčija morale izmenjati vse zadevne informacije, med postopkom premestitve pa bi morale še naprej tesno sodelovati.

| (30) | Pravni in postopkovni zaščitni ukrepi iz Uredbe (EU) št. 604/2013 se še naprej uporabljajo v zvezi s prosilci, za katere se uporablja ta sklep. Poleg tega bi morali biti prosilci obveščeni o postopku premestitve iz tega sklepa in seznanjeni z odločitvijo o premestitvi, ki predstavlja odločitev o predaji v smislu člena 26 Uredbe (EU) št. 604/2013. Ker prosilec v skladu s pravom EU nima pravice izbrati države članice, ki bo odgovorna za obravnavo njegove prošnje, bi se lahko na pravico do učinkovitega pravnega sredstva zoper odločitev o premestitvi, ki je določena v Uredbi (EU) št. 604/2013, skliceval samo, kadar uveljavlja svoje temeljne pravice. Države članice lahko v skladu s členom 27 navedene uredbe v nacionalnem pravu določijo, da pritožba zoper odločitev o predaji samodejno ne odloži predaje prosilca, temveč ima zadevna oseba možnost, da zahteva odložitev izvršitve odločitve o predaji, dokler se obravnava njena pritožba. |
| --- | --- |

(30)

Pravni in postopkovni zaščitni ukrepi iz Uredbe (EU) št. 604/2013 se še naprej uporabljajo v zvezi s prosilci, za katere se uporablja ta sklep. Poleg tega bi morali biti prosilci obveščeni o postopku premestitve iz tega sklepa in seznanjeni z odločitvijo o premestitvi, ki predstavlja odločitev o predaji v smislu člena 26 Uredbe (EU) št. 604/2013. Ker prosilec v skladu s pravom EU nima pravice izbrati države članice, ki bo odgovorna za obravnavo njegove prošnje, bi se lahko na pravico do učinkovitega pravnega sredstva zoper odločitev o premestitvi, ki je določena v Uredbi (EU) št. 604/2013, skliceval samo, kadar uveljavlja svoje temeljne pravice. Države članice lahko v skladu s členom 27 navedene uredbe v nacionalnem pravu določijo, da pritožba zoper odločitev o predaji samodejno ne odloži predaje prosilca, temveč ima zadevna oseba možnost, da zahteva odložitev izvršitve odločitve o predaji, dokler se obravnava njena pritožba.

| (31) | Prosilci pred predajo državi članici premestitve in po njej uživajo pravice in jamstva, ki so določeni v Direktivi 2013/32/EU Evropskega parlamenta in Sveta (6) in Direktivi 2013/33/EU, tudi v zvezi z njihovimi posebnimi potrebami glede sprejema in postopkovnimi potrebami. Poleg tega se Uredba (EU) št. 603/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (7) še naprej uporabljata za prosilce, za katere se uporablja ta sklep. |
| --- | --- |

(31)

Prosilci pred predajo državi članici premestitve in po njej uživajo pravice in jamstva, ki so določeni v Direktivi 2013/32/EU Evropskega parlamenta in Sveta (6) in Direktivi 2013/33/EU, tudi v zvezi z njihovimi posebnimi potrebami glede sprejema in postopkovnimi potrebami. Poleg tega se Uredba (EU) št. 603/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (7) še naprej uporabljata za prosilce, za katere se uporablja ta sklep.

| (32) | Sprejeti bi bilo treba ukrepe za preprečevanje sekundarnega gibanja premeščenih oseb iz države članice premestitve v druge države članice, kar bi lahko otežilo učinkovito izvajanje tega sklepa. Zlasti bi bilo treba prosilce seznaniti s posledicami nadaljnjega nedovoljenega gibanja med državami članicami in dejstvom, da se jim pravice iz naslova mednarodne zaščite, ki jim jo prizna država članica premestitve, načeloma priznajo samo v tej državi članici. |
| --- | --- |

(32)

Sprejeti bi bilo treba ukrepe za preprečevanje sekundarnega gibanja premeščenih oseb iz države članice premestitve v druge države članice, kar bi lahko otežilo učinkovito izvajanje tega sklepa. Zlasti bi bilo treba prosilce seznaniti s posledicami nadaljnjega nedovoljenega gibanja med državami članicami in dejstvom, da se jim pravice iz naslova mednarodne zaščite, ki jim jo prizna država članica premestitve, načeloma priznajo samo v tej državi članici.

| (33) | Poleg tega bi morala v skladu s cilji, določenimi v Direktivi 2013/33/EU, harmonizacija pogojev za sprejem med državami članicami prispevati k omejevanju sekundarnega gibanja prosilcev za mednarodno zaščito, na katero vplivajo različni pogoji za njihov sprejem. Države članice bi morale z namenom doseganja istega cilja razmisliti o uvedbi obveznosti poročanja ter prosilcem za mednarodno zaščito zagotoviti materialne pogoje za sprejem, ki vključujejo nastanitev, hrano in obleko izključno v naravi, po potrebi pa tudi zagotoviti, da se prosilci neposredno predajo državi članici premestitve. Prav tako države članice med obravnavo prošenj za mednarodno zaščito, kot je določeno v pravnem redu EU s področja azila in schengenskem pravnem redu, razen iz resnih humanitarnih razlogov, prosilcem ne bi smele niti zagotoviti nacionalnih potnih listin niti jim nameniti drugih spodbud, na primer finančnih, ki bi lahko olajšale njihovo nedovoljeno gibanje v druge države članice. V primeru nedovoljenega gibanja v druge države članice bi bilo treba prosilce poslati nazaj v državo članico premestitve v skladu s pravili iz Uredbe (EU) št. 604/2013. |
| --- | --- |

(33)

Poleg tega bi morala v skladu s cilji, določenimi v Direktivi 2013/33/EU, harmonizacija pogojev za sprejem med državami članicami prispevati k omejevanju sekundarnega gibanja prosilcev za mednarodno zaščito, na katero vplivajo različni pogoji za njihov sprejem. Države članice bi morale z namenom doseganja istega cilja razmisliti o uvedbi obveznosti poročanja ter prosilcem za mednarodno zaščito zagotoviti materialne pogoje za sprejem, ki vključujejo nastanitev, hrano in obleko izključno v naravi, po potrebi pa tudi zagotoviti, da se prosilci neposredno predajo državi članici premestitve. Prav tako države članice med obravnavo prošenj za mednarodno zaščito, kot je določeno v pravnem redu EU s področja azila in schengenskem pravnem redu, razen iz resnih humanitarnih razlogov, prosilcem ne bi smele niti zagotoviti nacionalnih potnih listin niti jim nameniti drugih spodbud, na primer finančnih, ki bi lahko olajšale njihovo nedovoljeno gibanje v druge države članice. V primeru nedovoljenega gibanja v druge države članice bi bilo treba prosilce poslati nazaj v državo članico premestitve v skladu s pravili iz Uredbe (EU) št. 604/2013.

| (34) | Da bi se izognili sekundarnemu gibanju upravičencev do mednarodne zaščite, bi morale države članice slednje tudi obvestiti o pogojih, pod katerimi lahko zakonito vstopijo v drugo državo članico in tam prebivajo, ter bi lahko uvedle obveznosti poročanja. V skladu z Direktivo 2008/115/ES Evropskega parlamenta in Sveta (8) bi morale države članice od upravičenca do mednarodne zaščite, ki nezakonito biva na njihovem ozemlju, zahtevati, naj se nemudoma vrne v državo članico premestitve. V primeru, da se oseba ne želi vrniti prostovoljno, bi bilo treba vrnitev v državo članico premestitve uveljaviti na silo.
  Poleg tega – in če tako določa nacionalno pravo – lahko država članica, ki je v primeru prisilne vrnitve v državo članico premestitve uveljavila vrnitev, odloči, da izda prepoved vstopa v državo, s čimer bi upravičencu za določeno obdobje preprečila ponovni vstop na svoje ozemlje. |
| --- | --- |

(34)

Da bi se izognili sekundarnemu gibanju upravičencev do mednarodne zaščite, bi morale države članice slednje tudi obvestiti o pogojih, pod katerimi lahko zakonito vstopijo v drugo državo članico in tam prebivajo, ter bi lahko uvedle obveznosti poročanja. V skladu z Direktivo 2008/115/ES Evropskega parlamenta in Sveta (8) bi morale države članice od upravičenca do mednarodne zaščite, ki nezakonito biva na njihovem ozemlju, zahtevati, naj se nemudoma vrne v državo članico premestitve. V primeru, da se oseba ne želi vrniti prostovoljno, bi bilo treba vrnitev v državo članico premestitve uveljaviti na silo.

Poleg tega – in če tako določa nacionalno pravo – lahko država članica, ki je v primeru prisilne vrnitve v državo članico premestitve uveljavila vrnitev, odloči, da izda prepoved vstopa v državo, s čimer bi upravičencu za določeno obdobje preprečila ponovni vstop na svoje ozemlje.

| (35) | Ker je namen tega sklepa ukrepanje v izrednih razmerah in podpora Italiji in Grčiji pri krepitvi njunih azilnih sistemov, bi moralo to tema državama omogočiti, da ob pomoči Komisije skleneta dvostranske dogovore z Islandijo, Lihtenštajnom, Norveško in Švico o premestitvi oseb, ki spadajo na področje uporabe tega sklepa. Takšni dogovori bi morali odražati tudi osrednje elemente tega sklepa, zlasti tiste, ki se nanašajo na postopek premestitve ter pravice in obveznosti prosilcev, pa tudi tiste, ki se nanašajo na Uredbo (EU) št. 604/2013. |
| --- | --- |

(35)

Ker je namen tega sklepa ukrepanje v izrednih razmerah in podpora Italiji in Grčiji pri krepitvi njunih azilnih sistemov, bi moralo to tema državama omogočiti, da ob pomoči Komisije skleneta dvostranske dogovore z Islandijo, Lihtenštajnom, Norveško in Švico o premestitvi oseb, ki spadajo na področje uporabe tega sklepa. Takšni dogovori bi morali odražati tudi osrednje elemente tega sklepa, zlasti tiste, ki se nanašajo na postopek premestitve ter pravice in obveznosti prosilcev, pa tudi tiste, ki se nanašajo na Uredbo (EU) št. 604/2013.

| (36) | Specifično podporo, ki se zagotovi Italiji in Grčiji prek programa premestitve, bi bilo treba dopolniti z dodatnimi ukrepi, in sicer od prihoda državljanov tretjih držav na ozemlje Italije in Grčije do zaključka vseh veljavnih postopkov, ki jih usklajujejo EASO in druge zadevne agencije, npr. Frontex, ki usklajujejo vrnitev državljanov tretjih držav brez pravice ostati na ozemlju, skladno z določbami Direktive 2008/115/ES. |
| --- | --- |

(36)

Specifično podporo, ki se zagotovi Italiji in Grčiji prek programa premestitve, bi bilo treba dopolniti z dodatnimi ukrepi, in sicer od prihoda državljanov tretjih držav na ozemlje Italije in Grčije do zaključka vseh veljavnih postopkov, ki jih usklajujejo EASO in druge zadevne agencije, npr. Frontex, ki usklajujejo vrnitev državljanov tretjih držav brez pravice ostati na ozemlju, skladno z določbami Direktive 2008/115/ES.

| (37) | Ker ciljev tega sklepa države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega ali učinkov predlaganega ukrepa lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji (PEU). V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta sklep ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev. |
| --- | --- |

(37)

Ker ciljev tega sklepa države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega ali učinkov predlaganega ukrepa lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji (PEU). V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta sklep ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev.

| (38) | Ta sklep spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, priznana z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah. |
| --- | --- |

(38)

Ta sklep spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, priznana z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah.

| (39) | V skladu s členoma 1 in 2 Protokola (št. 21) o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen PEU in PDEU, in brez poseganja v člen 4 navedenega protokola ti dve državi članici ne sodelujeta pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanju ni zavezujoč in se v njiju ne uporablja. |
| --- | --- |

(39)

V skladu s členoma 1 in 2 Protokola (št. 21) o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen PEU in PDEU, in brez poseganja v člen 4 navedenega protokola ti dve državi članici ne sodelujeta pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanju ni zavezujoč in se v njiju ne uporablja.

| (40) | V skladu s členoma 1 in 2 Protokola (št. 22) o stališču Danske, ki je priložen PEU in PDEU, Danska ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanjo ni zavezujoč in se v njej ne uporablja. |
| --- | --- |

(40)

V skladu s členoma 1 in 2 Protokola (št. 22) o stališču Danske, ki je priložen PEU in PDEU, Danska ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanjo ni zavezujoč in se v njej ne uporablja.

| (41) | Glede na nujnost razmer bi moral ta sklep začeti veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(41)

Glede na nujnost razmer bi moral ta sklep začeti veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Predmet urejanja

Ta sklep določa začasne ukrepe na področju mednarodne zaščite v korist Italije in Grčije, da bi ju podprli pri boljšem obvladovanju izrednih razmer, ki so posledica nenadnega prihoda državljanov tretjih držav na njuni ozemlji.

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tem sklepu se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (a) | „prošnja za mednarodno zaščito“ pomeni prošnjo za mednarodno zaščito, kakor je opredeljena v točki (h) člena 2 Direktive 2011/95/EU Evropskega parlamenta in Sveta (9); |
| --- | --- |

(a)

„prošnja za mednarodno zaščito“ pomeni prošnjo za mednarodno zaščito, kakor je opredeljena v točki (h) člena 2 Direktive 2011/95/EU Evropskega parlamenta in Sveta (9);

| (b) | „prosilec“ pomeni državljana tretje države ali osebo brez državljanstva, ki je vložila prošnjo za mednarodno zaščito, v zvezi s katero še ni bila sprejeta dokončna odločitev; |
| --- | --- |

(b)

„prosilec“ pomeni državljana tretje države ali osebo brez državljanstva, ki je vložila prošnjo za mednarodno zaščito, v zvezi s katero še ni bila sprejeta dokončna odločitev;

| (c) | „mednarodna zaščita“ pomeni status begunca in status subsidiarne zaščite, kakor sta opredeljena v točkah (e) oziroma (g) člena 2 Direktive 2011/95/EU; |
| --- | --- |

(c)

„mednarodna zaščita“ pomeni status begunca in status subsidiarne zaščite, kakor sta opredeljena v točkah (e) oziroma (g) člena 2 Direktive 2011/95/EU;

| (d) | „družinski člani“ pomenijo družinske člane, kakor so opredeljeni v točki (g) člena 2 Uredbe (EU) št. 604/2013; |
| --- | --- |

(d)

„družinski člani“ pomenijo družinske člane, kakor so opredeljeni v točki (g) člena 2 Uredbe (EU) št. 604/2013;

| (e) | „premestitev“ pomeni transfer prosilca z ozemlja države članice, ki je glede na merila iz poglavja III Uredbe (EU) št. 604/2013 odgovorna za obravnavo njegove prošnje za mednarodno zaščito, na ozemlje države članice premestitve; |
| --- | --- |

(e)

„premestitev“ pomeni transfer prosilca z ozemlja države članice, ki je glede na merila iz poglavja III Uredbe (EU) št. 604/2013 odgovorna za obravnavo njegove prošnje za mednarodno zaščito, na ozemlje države članice premestitve;

| (f) | „država članica premestitve“ pomeni državo članico, ki postane odgovorna za obravnavo prošnje za mednarodno zaščito v skladu z Uredbo (EU) št. 604/2013, ki jo je prosilec vložil po tem, ko je bil premeščen na ozemlje te države članice. |
| --- | --- |

(f)

„država članica premestitve“ pomeni državo članico, ki postane odgovorna za obravnavo prošnje za mednarodno zaščito v skladu z Uredbo (EU) št. 604/2013, ki jo je prosilec vložil po tem, ko je bil premeščen na ozemlje te države članice.

Člen 3

Področje uporabe

1.   V skladu s tem sklepom se premestijo samo prosilci, ki so prošnje za mednarodno zaščito vložili v Italiji ali v Grčiji in za katere bi sicer ti državi bili odgovorni v skladu z merili za določitev odgovorne države članice iz poglavja III Uredbe (EU) št. 604/2013.

2.   V skladu s tem sklepom se premesti samo prosilec iz države, za katero delež ugodno rešenih prošenj za mednarodno zaščito med vsemi odločitvami, ki se v smislu poglavja III Direktive 2013/32/EU sprejmejo v postopkih na prvi stopnji v zvezi s prošnjami za mednarodno zaščito, po najnovejših razpoložljivih posodobljenih četrtletnih podatkih Eurostata za povprečje na ravni Unije, znaša najmanj 75 %. Pri osebah brez državljanstva se upošteva država prejšnjega običajnega prebivališča. Četrtletna poročila se upoštevajo samo glede prosilcev, ki še niso bili uvrščeni med prosilce, ki bi lahko bili premeščeni v skladu s členom 5(3) tega sklepa.

Člen 4

Premestitev prosilcev v države članice

Po dogovoru, doseženem med državami članicami z resolucijo z dne 20. julija 2015 predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o premestitvi 40 000 oseb, ki nedvomno potrebujejo mednarodno zaščito, iz Italije in iz Grčije:

| (a) | se iz Italije na ozemlja drugih držav članic premesti 24 000 prosilcev; |
| --- | --- |

(a)

se iz Italije na ozemlja drugih držav članic premesti 24 000 prosilcev;

| (b) | se iz Grčije na ozemlja drugih držav članic premesti 16 000 prosilcev. |
| --- | --- |

(b)

se iz Grčije na ozemlja drugih držav članic premesti 16 000 prosilcev.

Člen 5

Postopek premestitve

1.   Za upravno sodelovanje, ki je potrebno za izvajanje tega sklepa, vsaka država članica določi nacionalno kontaktno točko ter njen naslov sporoči drugim državam članicam in EASO. Države članice v povezavi z EASO in drugimi ustreznimi agencijami sprejmejo vse ukrepe, potrebne za neposredno sodelovanje in izmenjavo informacij med pristojnimi organi, vključno z navedbo razlogov iz odstavka 7.

2.   Države članice v rednih časovnih presledkih in vsaj vsake tri mesece sporočijo število prosilcev, ki jih je mogoče hitro premestiti na njihovo ozemlje, in druge pomembne informacije.

3.   Italija in Grčija na podlagi teh informacij in ob podpori EASO, po potrebi pa tudi uradnikov za zvezo držav članic iz odstavka 8 tega člena, določita posamezne prosilce, ki bi jih bilo mogoče premestiti v druge države članice, ter kontaktnim točkam teh držav članic čim prej sporočita vse ustrezne informacije. Prednost pri tem imajo ranljivi prosilci v smislu členov 21 in 22 Direktive 2013/33/EU.

4.   Po tem, ko država članica premestitve to odobri, Italija in Grčija za vsakega prosilca, ki je bil določen za premestitev, čim prej in ob posvetovanju z EASO sprejmeta odločitev o premestitvi v posamezno državo članico premestitve in ga s to odločitvijo seznanita v skladu s členom 6(4). Država članica lahko odloči, da se premestitev prosilca ne odobri, le če obstajajo utemeljeni razlogi iz odstavka 7 tega člena.

5.   Premestitev prosilcev, za katere se v skladu z obveznostmi iz člena 9 Uredbe (EU) št. 603/2013 zahteva odvzem prstnih odtisov, se lahko predlaga le, če so bili njihovi prstni odtisi odvzeti in posredovani centralnemu sistemu Eurodac v skladu z navedeno uredbo.

6.   Premestitev prosilca na ozemlje države članice premestitve se izvede čim prej po datumu seznanitve zadevne osebe z odločitvijo o premestitvi v skladu s členom 6(4). Italija in Grčija državi članici premestitve sporočita datum in uro predaje ter vse druge relevantne informacije.

7.   Države članice imajo pravico zavrniti premestitev prosilca, samo kadar obstajajo utemeljeni razlogi, da ga štejejo kot grožnjo za svojo nacionalno varnost ali za javni red ali če obstajajo resni razlogi za uporabo izključitvenih določb iz členov 12 in 17 Direktive 2011/95/EU.

8.   Države članice lahko določijo, da po izmenjavi vseh relevantnih informacij za izvajanje vseh vidikov postopka premestitve iz tega člena v Italiji in v Grčiji imenujejo uradnike za zvezo.

9.   Države članice v skladu s pravnim redom EU v celoti izpolnjujejo svoje obveznosti. Skladno s tem Italija in Grčija za postopek premestitve zagotavljata identifikacijo, registracijo in odvzem prstnih odtisov ter vzpostavitev potrebnih zmogljivosti. Prosilci, ki se izognejo postopku premestitve, so iz premestitve izključeni.

10.   Postopek premestitve iz tega člena se zaključi čim hitreje in najpozneje v dveh mesecih od datuma, ko država članica premestitve pošlje sporočilo v skladu z odstavkom 2, razen če država članica premestitve odobritev iz odstavka 4 izda manj kot dva tedna pred iztekom tega dvomesečnega roka. V tem primeru se lahko rok za zaključek postopka premestitve podaljša za obdobje, ki ne presega dodatnih dveh tednov. Poleg tega se lahko tudi ta rok podaljša za nadaljnje obdobje štirih tednov, če je to ustrezno in kadar Italija ali Grčija upravičita objektivne praktične ovire, ki preprečujejo izvedbo predaje.

Če se postopek premestitve v tem roku ne izvede in če se Italija in Grčija z državo članico premestitve ne dogovorita o razumnem podaljšanju roka, ostaneta Italija in Grčija še naprej odgovorni za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito v skladu z Uredbo (EU) št. 604/2013.

11.   Država članica premestitve prosilcu po njegovi premestitvi v skladu s členom 9 Uredbe (EU) št. 603/2013 odvzame prstne odtise in jih posreduje centralnemu sistemu Eurodac ter v skladu s členom 10 in po potrebi členom 18 navedene uredbe posodobi podatkovne nize.

Člen 6

Pravice in obveznosti prosilcev, za katere se uporablja ta sklep, za mednarodno zaščito

1.   Najpomembnejše vodilo držav članic pri izvajanju tega sklepa je korist otroka.

2.   Države članice zagotovijo, da so družinski člani, ki spadajo na področje uporabe tega sklepa, premeščeni na ozemlje iste države članice.

3.   Preden Italija in Grčija sprejmeta odločitev o premestitvi, prosilca obvestita o postopku premestitve v skladu s tem sklepom v jeziku, ki ga razume ali za katerega se lahko upravičeno domneva, da ga razume.

4.   Italija in Grčija po sprejetju odločitve o premestitvi prosilca in pred dejansko premestitvijo zadevno osebo pisno seznanita z odločitvijo o njeni premestitvi. V odločitvi je navedena država članica premestitve.

5.   Od prosilca ali upravičenca do mednarodne zaščite, ki vstopi na ozemlje države članice, ki ni država članica premestitve, ne da bi izpolnjeval pogoje za bivanje v tej drugi državi članici, se zahteva takojšnja vrnitev. Država članica premestitve mora osebo ponovno sprejeti.

Člen 7

Operativna podpora Italiji in Grčiji

1.   Da bi podprli Italijo in Grčijo, da bi bolje obvladovali izjemen pritisk na svoja azilna in migracijska sistema, ki je posledica sedanjega povečanja migracijskega pritiska na njunih zunanjih mejah, države članice z ustreznimi dejavnostmi, ki jih usklajuje EASO, Frontex ali druge ustrezne agencije, v sodelovanju z Italijo in Grčijo povečajo operativno podporo na področju mednarodne zaščite, zlasti po potrebi z zagotovitvijo nacionalnih strokovnjakov za naslednje podporne dejavnosti:

| (a) | razvrščanje državljanov tretjih držav, ki prispejo v Italijo in v Grčijo, kar vključuje njihovo natančno identifikacijo, odvzem prstnih odtisov in registracijo ter – kadar je ustrezno – registracijo njihovih prošenj za mednarodno zaščito, na zahtevo Italije in Grčije pa tudi njihovo začetno obravnavo; |
| --- | --- |

(a)

razvrščanje državljanov tretjih držav, ki prispejo v Italijo in v Grčijo, kar vključuje njihovo natančno identifikacijo, odvzem prstnih odtisov in registracijo ter – kadar je ustrezno – registracijo njihovih prošenj za mednarodno zaščito, na zahtevo Italije in Grčije pa tudi njihovo začetno obravnavo;

| (b) | zagotavljanje informacij in po potrebi posebne pomoči prosilcem ali morebitnim prosilcem, za katere bi se v skladu s tem sklepom lahko sprejela odločitev o premestitvi; |
| --- | --- |

(b)

zagotavljanje informacij in po potrebi posebne pomoči prosilcem ali morebitnim prosilcem, za katere bi se v skladu s tem sklepom lahko sprejela odločitev o premestitvi;

| (c) | priprava in organizacija vrnitev državljanov tretjih držav, ki niso zaprosili za mednarodno zaščito ali nimajo več pravice ostati na ozemlju. |
| --- | --- |

(c)

priprava in organizacija vrnitev državljanov tretjih držav, ki niso zaprosili za mednarodno zaščito ali nimajo več pravice ostati na ozemlju.

2.   Poleg podpore iz odstavka 1 in zaradi lažjega izvajanja vseh faz postopka premestitve se Italiji in Grčiji po potrebi zagotavlja posebna podpora z ustreznimi dejavnostmi, ki jih usklajujejo EASO, Frontex in druge ustrezne agencije.

Člen 8

Dodatni ukrepi, ki jih sprejmeta Italija in Grčija

1.   Italija in Grčija 16. septembra 2015 predložita Komisiji vsaka svoj časovni načrt, ki vključuje ustrezne ukrepe na področju azila, prvega sprejema in vračanja za krepitev zmogljivosti, kakovosti in učinkovitosti njunih sistemov na teh področjih, pa tudi ukrepe za zagotovitev ustreznega izvajanja tega sklepa. Italija in Grčija v celoti izvajata ta časovna načrta.

2.   Če Italija ali Grčija ne izpolni obveznosti iz odstavka 1 tega člena, lahko Komisija, potem ko zadevni državi omogoči predstavitev njenega stališča, sklene, da za največ tri mesece začasno prekine uporabo tega sklepa v zvezi z zadevno državo članico. Komisija lahko takšno zamrznitev podaljša največ enkrat za dodatno obdobje do treh mesecev. Taka začasna prekinitev ne vpliva na postopke premestitve prosilcev, ki so se že začeli, potem ko jih je država članica premestitve odobrila v skladu s členom 5(4).

Člen 9

Nadaljnje izredne razmere

Če bi v državi članici zaradi nenadnega prihoda državljanov tretjih držav nastale izredne razmere, lahko Svet na predlog Komisije in po posvetovanju z Evropskim parlamentom sprejme začasne ukrepe v korist zadevne države članice v skladu s členom 78(3) PDEU. Takšni ukrepi lahko, če je ustrezno, vključujejo začasno prekinitev sodelovanja zadevne države članice pri premestitvah v skladu s tem sklepom ter morebitne izravnalne ukrepe za Italijo in Grčijo.

Člen 10

Finančna podpora

Država članica premestitve za vsako osebo, premeščeno v skladu s tem sklepom, prejme pavšalni znesek 6 000 EUR. Ta finančna podpora se dodeli po postopkih iz člena 18 Uredbe (EU) št. 516/2014.

Člen 11

Sodelovanje s pridruženimi članicami

Italija ali Grčija lahko ob pomoči Komisije sklene dvostranske dogovore z Islandijo, Lihtenštajnom, Norveško ali Švico o premestitvi prosilcev z ozemlja Italije oziroma Grčije na ozemlje navedenih držav. V navedenih dogovorih se ustrezno upoštevajo osrednji elementi tega sklepa, zlasti tisti, ki se nanašajo na postopek premestitve ter pravice in obveznosti prosilcev.

Člen 12

Poročanje

Komisija na podlagi informacij, ki jih sporočijo države članice in ustrezne agencije, Svetu vsakih šest mesecev poroča o izvajanju tega sklepa.

Obenem Komisija na podlagi informacij, ki jih sporočita Italija in Grčija, Svetu vsakih šest mesecev poroča o izvajanju časovnih načrtov iz člena 8.

Člen 13

Začetek veljavnosti

1.   Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

2.   Uporablja se do 17. septembra 2017.

3.   Uporablja se za osebe, ki prispejo na ozemlji Italije in Grčije med 16. septembrom 2015 in 17. septembrom 2017, ter za prosilce, ki so na ozemlji navedenih držav članic prispeli po 15. avgustu 2015.

V Bruslju, 14. septembra 2015

Za Svet

Predsednik

J. ASSELBORN

---

(1)  Uredba (EU) št. 604/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva (UL L 180, 29.6.2013, str. 31).

1

(2)  Uredba Komisije (ES) št. 1560/2003 z dne 2. septembra 2003 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 343/2003 o določitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za azil, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države (UL L 222, 5.9.2003, str. 3).

2

(3)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 118/2014 z dne 30. januarja 2014 o spremembi Uredbe (ES) št. 1560/2003 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 343/2003 o določitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za azil, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države (UL L 39, 8.2.2014, str. 1).

3

(4)  Uredba (EU) št. 516/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o ustanovitvi Sklada za azil, migracije in vključevanje, o spremembi Odločbe Sveta 2008/381/ES in razveljavitvi odločb št. 573/2007/ES in št. 575/2007/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter Odločbe Sveta 2007/435/ES (UL L 150, 20.5.2014, str. 168).

4

(5)  Direktiva 2013/33/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o standardih za sprejem prosilcev za mednarodno zaščito (UL L 180, 29.6.2013, str. 96).

5

(6)  Direktiva 2013/32/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o skupnih postopkih za priznanje ali odvzem mednarodne zaščite (UL L 180, 29.6.2013, str. 60).

6

(7)  Uredba (EU) št. 603/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o vzpostavitvi sistema Eurodac za primerjavo prstnih odtisov zaradi učinkovite uporabe Uredbe (EU) št. 604/2013 o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva, in o zahtevah za primerjavo s podatki iz sistema Eurodac, ki jih vložijo organi kazenskega pregona držav članic in Europol za namene kazenskega pregona, ter o spremembi Uredbe (EU) št. 1077/2011 o ustanovitvi Evropske agencije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice (UL L 180, 29.6.2013, str. 1).

7

(8)  Direktiva 2008/115/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o skupnih standardih in postopkih v državah članicah za vračanje nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav (UL L 348, 24.12.2008, str. 98).

8

(9)  Direktiva 2011/95/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2011 o standardih glede pogojev, ki jih morajo izpolnjevati državljani tretjih držav ali osebe brez državljanstva, da so upravičeni do mednarodne zaščite, glede enotnega statusa beguncev ali oseb, upravičenih do subsidiarne zaščite, in glede vsebine te zaščite (UL L 337, 20.12.2011, str. 9).

9

---

| 15.9.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 239/157 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 239/157

---

SKLEP SVETA (SZVP) 2015/1524

z dne 14. septembra 2015

o spremembi Sklepa 2014/145/SZVP o omejevalnih ukrepih v zvezi z ukrepi, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 29 Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 17. marca 2014 sprejel Sklep 2014/145/SZVP (1) o omejevalnih ukrepih v zvezi z ukrepi, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 17. marca 2014 sprejel Sklep 2014/145/SZVP (1) o omejevalnih ukrepih v zvezi z ukrepi, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine.

| (2) | Svet je 13. marca 2015 sprejel Sklep (SZVP) 2015/432 (2), s katerim je ukrepe podaljšal za nadaljnjih šest mesecev. |
| --- | --- |

(2)

Svet je 13. marca 2015 sprejel Sklep (SZVP) 2015/432 (2), s katerim je ukrepe podaljšal za nadaljnjih šest mesecev.

| (3) | Ker se ozemeljska nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine še naprej spodkopavajo ali ogrožajo, bi bilo treba Sklep 2014/145/SZVP spremeniti ter navedene ukrepe podaljšati še za šest mesecev. |
| --- | --- |

(3)

Ker se ozemeljska nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine še naprej spodkopavajo ali ogrožajo, bi bilo treba Sklep 2014/145/SZVP spremeniti ter navedene ukrepe podaljšati še za šest mesecev.

| (4) | Na podlagi pregleda v okviru Sveta bi bilo treba spremeniti vnose v Prilogi in črtati vnos za eno umrlo osebo. |
| --- | --- |

(4)

Na podlagi pregleda v okviru Sveta bi bilo treba spremeniti vnose v Prilogi in črtati vnos za eno umrlo osebo.

| (5) | Sklep 2014/145/SZVP bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(5)

Sklep 2014/145/SZVP bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Sklep 2014/145/SZVP se spremeni:

| 1. | v členu 6 se drugi odstavek nadomesti z naslednjim:
  „Ta sklep se uporablja do 15. marca 2016.“; |
| --- | --- |

1.

v členu 6 se drugi odstavek nadomesti z naslednjim:

„Ta sklep se uporablja do 15. marca 2016.“;

| 2. | Priloga se spremeni v skladu s Prilogo k temu sklepu. |
| --- | --- |

2.

Priloga se spremeni v skladu s Prilogo k temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 14. septembra 2015

Za Svet

Predsednik

J. ASSELBORN

---

(1)  Sklep Sveta 2014/145/SZVP z dne 17. marca 2014 o omejevalnih ukrepih v zvezi z ukrepi, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine (UL L 78, 17.3.2014, str. 16).

1

(2)  Sklep Sveta (SZVP) 2015/432 z dne 13. marca 2015 o spremembi Sklepa 2014/145/SZVP o omejevalnih ukrepih v zvezi z ukrepi, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine (UL L 70, 14.3.2015, str. 47).

2

---

PRILOGA

| I. | S seznama iz Priloge k Sklepu 2014/145/SZVP se črta naslednja oseba:

  Osebe







  72. | Oleksiy Borisovych MOZGOVY |
| --- | --- | --- |

I.

S seznama iz Priloge k Sklepu 2014/145/SZVP se črta naslednja oseba:

Osebe

72.

Oleksiy Borisovych MOZGOVY

| II. | Vnosi za naslednje osebe in en subjekt iz Priloge k Sklepu 2014/145/SZVP se nadomestijo z naslednjim:

  Osebe | Ime | Podatki o istovetnosti | Razlogi | Datum uvrstitve na seznam |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Sergey Valeryevich AKSYONOV,
  Sergei Valerievich AKSENOV (Сер Валерьевич AKCëHOB),
  Serhiy Valeriyovych AKSYONOV (Сергiй Валерiйович Аксьонов) | Datum rojstva: 26.11.1972.
  Kraj rojstva: Bălţi, zdaj Republika Moldavija | Aksjonov je bil 27. februarja 2014 v parlamentu Krima (vrhovna rada) izvoljen za „predsednika vlade Krima“ ob navzočnosti proruskih oboroženih oseb. Oleksandr Turčinov je 1. marca 2014 njegovo „izvolitev“ razglasil za neustavno. Dejavno je lobiral za „referendum“16. marca 2014. Od 9. oktobra 2014 je „voditelj“ tako imenovane „Republike Krim“.
  Je član predsedstva državnega sveta Rusije. | 17.3.2014 |
| 2. | Vladimir Andreevich Konstantinov
  (Владимир Андреевич Константинов) | Datum rojstva: 19.11.1956
  Kraj rojstva: Vladimirovka (tudi Vladimirovca), območje Slobozie, SSR Moldavija (zdaj Republika Moldavija) ali
  Bogomol, SSR Moldavija | Kot predsedujoči vrhovnemu svetu Avtonomne republike Krim je imel pomembno vlogo pri odločitvah verhovne rade v zvezi z „referendumom“ proti ozemeljski nedotakljivosti Ukrajine in je pozival volivce, naj glasujejo za neodvisnost Krima. | 17.3.2014 |
| 3. | Rustam Ilmirovich Temirgaliev
  (Рустам Ильмирович Темиргалиев) | Datum rojstva: 15.8.1976
  Kraj rojstva: Ulan-Ude, ASSR Burjatija
  (Ruska SFSR) | Kot nekdanji podpredsednik ministrskega sveta Krima je imel pomembno vlogo pri odločitvah verhovne rade o „referendumu“ proti ozemeljski nedotakljivosti Ukrajine. Dejavno je lobiral za vključitev Krima v Rusko federacijo. | 17.3.2014 |
| 4. | Denis Valentinovich Berezovskiy
  (Денис Валентинович Березовский) | Datum rojstva: 15.7.1974
  Kraj rojstva: Harkov, SSR Ukrajina | Berezovskij je bil 1. marca 2014 imenovan za poveljnika ukrajinske mornarice, vendar pa potem je zaprisegel krimskim oboroženim silam ter tako prelomil zaprisego ukrajinski mornarici.
  Imenovan je bil za namestnika poveljnika črnomorske flote Ruske federacije. | 17.3.2014 |
| 5. | Aleksei Mikhailovich Chaliy
  (Алексей Михайлович Чалый) | Datum rojstva: 13.6.1961
  Kraj rojstva: Moskva ali Sevastopol | Chalij je 23. februarja 2014 na zahtevo javnosti postal „župan Sevastopola“ in sprejel to „izvolitev“. Dejavno se je zavzemal, naj Sevastopol postane ločena enota Ruske federacije po referendumu 16. marca 2014. Podpisal je pogodbo o ruski prisvojitvi Republike Krim. Predseduje zakonodajni skupščini mesta Sevastopol. | 17.3.2014 |
| 6. | Pyotr Anatoliyovych Zima
  (Пётр Анатольевич Зима) | Datum rojstva: 29.3.1965 | „Predsednik vlade“ Aksjonov je Zimo 3. marca 2014 imenoval za novega vodjo krimske varnostne službe (SBU), v kar je ta privolil. Pomembne informacije, vključno s podatkovno zbirko, je predal ruski obveščevalni službi (SBU). Te informacije so zajemale podatke o aktivistih na Trgu neodvisnosti in zagovornikih človekovih pravic s Krima. Imel je pomembno vlogo pri preprečevanju ukrajinskim oblastem, da bi nadzirale ozemlje Krima. 11. marca 2014 so nekdanji krimski uradniki SBU razglasili ustanovitev neodvisne varnostne službe Krima. | 17.3.2014 |
| 7. | Yuriy Gennadyevich Zherebtsov
  (Юрий Геннадиевич Жеребцов) | Datum rojstva: 19.11.1969
  Kraj rojstva: Izmail, območje Odese, SSR Ukrajina ali Odesa | Svetovalec predsednika parlamenta (Verkhovna rada) Krima, eden najpomembnejših organizatorjev „referenduma“ proti ozemeljski nedotakljivosti Ukrajine 16. marca 2014. Član državljanske zbornice tako imenovane Republike Krim. | 17.3.2014 |
| 8. | Sergey Pavlovych Tsekov
  (Сергей Павлович Цеков) | Datum rojstva: 29.9.1953 ali 23.9.1953
  Kraj rojstva: Simferopol | Podpredsednik verhovne rade; skupaj s Sergeyem Aksyonovim je sprožil nezakonito razpustitev vlade Avtonomne republike Krim. K temu je pritegnil Vladimira Konstantinova, kateremu je grozil z razrešitvijo. Javno je priznal, da so bili poslanci s Krima pobudniki poziva ruskim vojakom, naj prevzamejo parlament Krima. Bil je eden prvih krimskih voditeljev, ki se je javno zavzel za priključitev Krima Rusiji.
  Član zveznega sveta Ruske federacije iz tako imenovane „Republike Krim“. | 17.3.2014 |
| 9. | Ozerov, Viktor Alekseevich
  (Виктор Алексеевич Озеров) | Datum rojstva: 5.1.1958
  Kraj rojstva: Abakan, Kakazija | Predsednik Odbora za varnost in obrambo zveznega sveta Ruske federacije.
  1. marca 2014 je Ozerov v imenu Odbora za varnost in obrambo zveznega sveta Ruske federacije v zveznem svetu javno podprl namestitev ruskih sil v Ukrajini. | 17.3.2014 |
| 10. | Dzhabarov, Vladimir Michailovich
  (Владимир Михайлович Джабаров) | Datum rojstva: 29.9.1952 | Prvi podpredsednik Odbora za mednarodne zadeve zveznega sveta Ruske federacije.
  1. marca 2014 je Džabarov v imenu Odbora za mednarodne zadeve zveznega sveta Ruske federacije v zveznem svetu javno podprl namestitev ruskih sil v Ukrajini. | 17.3.2014 |
| 11. | Klishas, Andrei Aleksandrovich
  (Андрей Александрович Клишас) | Datum rojstva: 9.11.1972
  Kraj rojstva: Sverdlovsk | Predsednik Odbora za ustavno pravo zveznega sveta Ruske federacije.
  1. marca 2014 je Klišas v zveznem svetu javno podprl namestitev ruskih sil v Ukrajini. V javnih izjavah je skušal upravičiti rusko vojaško posredovanje v Ukrajini in je trdil, da „ukrajinski predsednik podpira poziv krimskih oblasti predsedniku Ruske federacije, naj pošlje vsestransko pomoč za obrambo državljanov Krima“. | 17.3.2014 |
| 12. | Ryzhkov, Nikolai Ivanovich
  (Николай Иванович Рыжков) | Datum rojstva: 28.9.1929
  Kraj rojstva: Djiljivka, območje Donecka, SSR Ukrajina | Član Odbora za zvezne zadeve, regionalno politiko in sveta Ruske federacije za severni del federacije.
  1. marca 2014 je Rižkov v zveznem svetu javno podprl namestitev ruskih sil v Ukrajini. | 17.3.2014 |
| 13. | Bushmin, Evgeni Viktorovich
  (Евгений Викторович Бушмин) | Datum rojstva: 4.10.1958
  Kraj rojstva: Lopatino, območje Sergačijskega, RSFSR | Podpredsednik zveznega sveta Ruske federacije.
  1. marca 2014 je Bušmin v zveznem svetu javno podprl namestitev ruskih sil v Ukrajini. | 17.3.2014 |
| 14. | Totoonov, Aleksandr Borisovich
  (Александр Борисович Тотоонов) | Datum rojstva: 3.4.1957
  Kraj rojstva: Ordžonikice, Severna Osetija | Član Odbora za kulturo, znanost in obveščanje zveznega sveta Ruske federacije.
  1. marca 2014 je Totoonov v zveznem svetu javno podprl namestitev ruskih sil v Ukrajini. | 17.3.2014 |
| 15. | Panteleev, Oleg Evgenevich
  (Олег Евгеньевич Пантелеев) | Datum rojstva: 21.7.1952
  Kraj rojstva: Žitnikovsko, območje Kurgana | Prvi popredsednik Odbora za parlamentarne zadeve v zveznem svetu.
  1. marca 2014 je Panteleev v zveznem svetu javno podprl namestitev ruskih sil v Ukrajini. | 17.3.2014 |
| 16. | Mironov, Sergei Mikhailovich
  (Сергей Михайлович Миронов) | Datum rojstva: 14.2.1953
  Kraj rojstva: Puškin, območje Leningrada | Član sveta državne dume; vodja poslanske skupine stranke Poštena Rusija v dumi Ruske federacije.
  Pobudnik predloga zakona, ki Ruski federaciji dovoljuje, da v svojo sestavo pod pretvezo zaščite ruskih državljanov vključi ozemlja tujih držav brez soglasja teh držav ali mednarodne pogodbe. | 17.3.2014 |
| 17. | Zheleznyak, Sergei Vladimirovich
  (Сергей Владимирович Железняк) | Datum rojstva: 30.7.1970
  Kraj rojstva: Sankt Peterburg (nekoč Leningrad) | Podpredsednik državne dume Ruske federacije.
  Dejaven podpornik uporabe ruskih oboroženih sil in priključitve Krima. Osebno je vodil demonstracije v podporo uporabi ruskih oboroženih sil v Ukrajini. | 17.3.2014 |
| 18. | Slutski, Leonid Eduardovich
  (Леонид &amp;amp;amp;amp;#x042D;дуардович Слуцкий) | Datum rojstva: 4.1.1968
  Kraj rojstva: Moskva | Predsednik odbora Skupnosti neodvisnih držav v državni dumi Ruske federacije (član stranke LDPR).
  Dejaven podpornik uporabe ruskih oboroženih sil in priključitve Krima. | 17.3.2014 |
| 19. | Vitko, Aleksandr Viktorovich
  (Александр Викторович Витко) | Datum rojstva: 13.9.1961
  Kraj rojstva: Vitebsk (SSR Belorusija) | Poveljnik črnomorske flote, viceadmiral.
  Odgovoren za poveljevanje ruskim silam, ki so zasedle ukrajinsko suvereno ozemlje. | 17.3.2014 |
| 20. | Sidorov, Anatoliy Alekseevich
  (Анатолий Алексеевич Сидоров) | Datum rojstva: 2.7.1958
  Kraj rojstva: Siva, območje Perma, ZSSR | Poveljnik zahodnega vojaškega območja Rusije, katerega enote so nameščene na Krimu. Odgovoren je za del ruske vojaške prisotnosti na Krimu, ki spodkopava suverenost Ukrajine in je krimskim oblastem pomagala preprečevati javne demonstracije proti prizadevanjem za referendum in priključitev Rusiji. | 17.3.2014 |
| 21. | Galkin, Viktorovich Aleksandr
  (Александр Викторович Галкин) | Datum rojstva: 22.3.1958
  Kraj rojstva: Ordžonikice, ASSR Severna Osetija | Zahodno vojaško območje Rusije, katerega sile so nameščene na Krimu; črnomorska flota spada pod Galkinovo poveljstvo; velik del sil je na Krim prišel prek južnega vojaškega območja.
  Poveljnik južnega vojaškega območja Rusije. Sile južnega vojaškega območja so nameščene na Krimu. Odgovoren je za del ruske vojaške prisotnosti na Krimu, ki spodkopava suverenost Ukrajine in je krimskim oblastem pomagala preprečevati javne demonstracije proti prizadevanjem za referendum in priključitev Rusiji. Poleg tega pod nadzor tega območja spada tudi črnomorska flota. | 17.3.2014 |
| 22. | Rogozin, Dmitry Olegovich
  (Дмитрий Олегович Рогозин) | Datum rojstva: 21.12.1963
  Kraj rojstva: Moskva | Podpredsednik Ruske federacije. Javno pozival k priključitvi Krima. | 21.3.2014 |
| 23. | Glazyev, Yurievich Sergey
  (Сергей Юрьевич Глазьев) | Datum rojstva: 1.1.1961
  Kraj rojstva: Zaporozhye, SSR Ukrajina | Svetovalec predsednika Ruske federacije. Javno pozival k priključitvi Krima. | 21.3.2014 |
| 24. | Matviyenko, Valentina Ivanova (rojena Tyutina)
  (Валентина Ивановна Матвиенко (born Тютина)) | Datum rojstva: 7.4.1949
  Kraj rojstva: Šepetovka, območje Hmelnicki (Kamjanec-Podilski), SSR Ukrajina | Predsedujoča zveznemu svetu. Dne 1. marca 2014 je v zveznem svetu javno podprla razmestitev ruskih sil v Ukrajini. | 21.3.2014 |
| 25. | Naryshkin, Sergei Evgenevich
  (Сергей Евгеньевич Нарышкин) | Datum rojstva: 27.10.1954
  Kraj rojstva: Sankt Peterburg (nekoč Leningrad) | Predsedujoči državni dumi. Javno podprl razmestitev ruskih sil v Ukrajini. Javno podprl sporazum o ponovni rusko-krimski združitvi in s tem povezano zvezno ustavno pravo. | 21.3.2014 |
| 26. | Dmitry Konstantinovich KISELYOV,
  tudi Dmitrii Konstantinovich KISELEV
  (Дмитрий Константинович Киселёв) | Datum rojstva: 26.4.1954
  Kraj rojstva: Moskva | S predsedniškim dekretom z dne 9. decembra 2013 imenovan za vodjo ruske zvezne državne tiskovne agencije „Rossija Segodnja“.
  Osrednja osebnost vladne propagande v podporo razmestitvi ruskih sil v Ukrajini. | 21.3.2014 |
| 27. | Nosatov, Alexander Mihailovich
  (Александр Михайлович Носатов) | Datum rojstva: 27.3.1963
  Kraj rojstva: Sevastopol, SSR Ukrajina | Namestnik poveljnika črnomorske flote, kontraadmiral, odgovoren za poveljevanje
  Odgovoren za poveljevanje ruskim silam, ki so zasedle ukrajinsko suvereno ozemlje. | 21.3.2014 |
| 28. | Kulikov, Valery Vladimirovich
  (Валерий Владимирович Куликов) | Datum rojstva: 1.9.1956
  Kraj rojstva: Zaporožje, SSR Ukrajina | Namestnik poveljnika črnomorske flote, kontraadmiral.
  Odgovoren za poveljevanje ruskim silam, ki so zasedle ukrajinsko suvereno ozemlje. | 21.3.2014 |
| 29. | Surkov, Vladislav Yurievich
  (Владислав Юрьевич Сурков) | Datum rojstva: 21.9.1964
  Kraj rojstva: Solncevo, območje Lipecka | Pribočnik predsednika Ruske federacije. Bil je nosilec procesa za mobilizacijo krimskih lokalnih skupnosti k dejanjem, namenjenim spodkopavanju ukrajinskih organov na Krimu. | 21.3.2014 |
| 30. | Mikhail Grigorievich Malyshev
  (Михаил Григорьевич Малышев) | Datum rojstva: 10.10.1955
  Kraj rojstva: Simferopol, Krim | Vodja krimske volilne komisije. Odgovoren je za izvedbo referenduma na Krimu. V skladu z ruskim sistemom pristojen za podpis referendumskih rezultatov. | 21.3.2014 |
| 31. | Valery Kirillovich Medvedev
  (Валерий Кириллович Медведев) | Datum rojstva: 21.8.1946
  Kraj rojstva: Šmakovka, območje Primorskega | Vodja sevastopolske volilne komisije. Odgovoren je za izvedbo referenduma na Krimu. V skladu z ruskim sistemom pristojen za podpis referendumskih rezultatov. | 21.3.2014 |
| 32. | generalpodpolkovnik Igor Nikolaevich (Mykolayovich) Turchenyuk
  (Игорь Николаевич Турченюк) | Datum rojstva: 5.12.1959
  Kraj rojstva: Oš, SSR Kirgizistan | Dejanski poveljnik ruskih čet, nameščenih na terenu na Krimu (ki jih Rusija še naprej uradno imenuje „lokalne samoobrambne milice“). Namestnik poveljnika južnega vojaškega območja. | 21.3.2014 |
| 33. | Elena Borisovna Mizulina (rojena Dmitriyeva)
  (Елена Борисовна Мизулина (born Дмитриева) | Datum rojstva: 9.12.1954
  Kraj rojstva: Buj, območje Kostrome | Namestnica predsednika državne dume. Pobudnica in ena od podpornikov nedavnih zakonodajnih predlogov v Rusiji, na podlagi katerih bi se regije drugih držav lahko pridružile Rusiji brez predhodne privolitve njihovih osrednjih oblasti. | 21.3.2014 |
| 34. | Dmitry Nikolayevich Kozak
  (Дмитрий Николаевич Козак) | Datum rojstva: 7.11.1958
  Kraj rojstva: Bandurovo, območje Kirovograda, SSR Ukrajina | Podpredsednik vlade. Odgovoren za nadzor nad vključevanjem priključene Avtonomne republike Krim v Rusko federacijo. | 29.4.2014 |
| 35. | Oleg Yevgenyvich Belaventsev
  (Олег Евгеньевич Белавенцев) | Datum rojstva: 15.9.1949
  Kraj rojstva: Moskva | Pooblaščeni predstavnik predsednika Ruske federacije v tako imenovanem „Zveznem okrožju Krim“, nestalni član Varnostnega sveta Rusije. Odgovoren za izvajanje ustavnih odločb voditelja ruske države na ozemlju priključene Avtonomne republike Krim. | 29.4.2014 |
| 36. | Oleg Genrikhovich Savelyev
  (Олег Генрихович Савельев) | Datum rojstva: 27.10.1965
  Kraj rojstva: Leningrad | Minister za zadeve Krima. Odgovoren za vključevanje priključene Avtonomne republike Krim v Rusko federacijo. | 29.4.2014 |
| 37. | Sergei Ivanovich Menyailo
  (Сергей Иванович Меняйло) | Datum rojstva: 22.8.1960
  Kraj rojstva: Alagir, ASSR Severna Osetija,
  RSFSR | Guverner ukrajinskega priključenega mesta Sevastopol. | 29.4.2014 |
| 38. | Olga Fedorovna Kovitidi
  (Ольга Фёдоровна Ковитиди) | Datum rojstva: 7.5.1962
  Kraj rojstva: Simferopol, SSR Ukrajina | Članica zveznega sveta Rusije iz priključene Avtonomne republike Krim. | 29.4.2014 |
| 40. | Sergei Ivanovich Neverov
  (Сергей Иванович Неверов) | Datum rojstva: 21.12.1961
  Kraj rojstva: Taštagol, ZSSR | Namestnik predsednika državne dume, Združena Rusija. Odgovoren za začetek priprave zakonodaje za vključitev priključene Avtonomne republike Krim v Rusko federacijo. | 29.4.2014 |
| 41. | Igor Dmitrievich SERGUN
  (Игорь Дмитриевич Сергун) | Datum rojstva: 28.3.1957
  Kraj rojstva: Podolsk, Moskovsko okrožje | Direktor GRU (glavnega obveščevalnega direktorata) in namestnik vodje generalštaba oboroženih sil Ruske federacije, generalpodpolkovnik Odgovoren za delovanje urada GRU v vzhodni Ukrajini. | 29.4.2014 |
| 42. | Valery Vasilevich Gerasimov
  (Валерий Васильевич Герасимов) | Datum rojstva: 8.9.1955
  Kraj rojstva: Kazan | Poveljnik generalštaba Oboroženih sil Ruske federacije, prvi namestnik ministra za obrambo Ruske federacije, general. Odgovoren za množično nameščanje ruskih vojakov ob meji z Ukrajino in preprečeval je umirjanje razmer. | 29.4.2014 |
| 43. | German Prokopiv | | Dejaven voditelj „Luganske straže“. Sodeloval je pri zasedbi zgradbe regionalnega urada Varnostne službe v Lugansku. Tesno povezan z „Vojsko jugovzhoda“. | 29.4.2014 |
| 44. | Valeriy Dmitrievich Bolotov
  (Валерий Дмитриевич Болотов) | Datum rojstva: 13.2.1970
  Kraj rojstva: Lugansk | Eden od voditeljev separatistične skupine „Vojska jugovzhoda“, ki je zasedla urad Varnostne službe v regiji Lugansk. Upokojeni ofocir. Pred zasedbo zgradbe je s sodelavci posedoval orožje, ki ga je očitno nezakonito pridobil iz Rusije in od lokalnih kriminalnih združb. | 29.4.2014 |
| 45. | Andriy Yevgenovych PURGIN
  (Андрiй Eвгенович Пургiн),
  tudi Andrei Evgenevich PURGIN
  (Андрей Евгеньевич Пургин) | Datum rojstva: 26.1.1972
  Kraj rojstva: Doneck | Nekdanji voditelj „Ljudske republike Doneck“, dejaven udeleženec in organizator separatističnih dejavnosti, koordinator dejavnosti „ruskih turistov“ v Donecku. Soustanovitelj „državljanske pobude Donbas za Evroazijsko unijo“. Tako imenovani „predsednik“„Ljudskega sveta Ljudske republike Doneck“. | 29.4.2014 |
| 46. | Denys Volodymyrovych PUSHYLIN
  (Денис Володимирович Пушилiн),
  tudi Denis Vladimirovich PUSHILIN
  (Денис Владимирович Пушилин) | Datum rojstva: 9.5.1981 ali 9.5.1982
  Kraj rojstva: Makijevka (Doneško okrožje) | Eden od voditeljev Ljudske republike Doneck. Sodeloval je pri zasedbi in okupaciji regionalne uprave. Aktivni uradni govorec separatistov. Tako imenovani namestnik predsednika „Ljudskega sveta“ tako imenovane Ljudske republike Doneck. | 29.4.2014 |
| 47. | Tsyplakov Sergey Gennadevich | Datum rojstva: 1.5.1983
  Kraj rojstva: Harcisk, Doneško okrožje | Eden od voditeljev radikalne ideološke organizacije Ljudska milica Donbasa. Dejavno je sodeloval pri zasedbi več državnih zgradb na območju Donecka. | 29.4.2014 |
| 48. | Igor Vsevolodovich Girkin
  (Игорь Всеволодович Гиркин), tudi Igor Strelkov (Ihor Strielkov) | Datum rojstva: 17.12.1970
  Kraj rojstva: Moskva | Identificiran kot uslužbenec glavnega obveščevalnega direktorata generalštaba Oboroženih sil Ruske federacije (GRU). Udeležen je bil pri incidentih v Sloviansku. Je pomočnik samooklicanega predsednika vlade Krima, Sergeja Aksionova, za varnostne zadeve. Vodja ljudskega gibanja „Novorossija“. | 29.4.2014 |
| 49. | Vyacheslav Viktorovich Volodin
  (Вячеслав Викторович Володин) | Datum rojstva: 4.2.1964
  Kraj rojstva: Aleksejevka, območje Saratova | Prvi namestnik vodje predsedniške administracije v Rusiji. Odgovoren za nadzor nad političnim vključevanjem ukrajinskega območja Krim v Rusko federacijo. | 12.5.2014 |
| 50. | Vladimir Anatolievich Shamanov
  (Владимир Анатольевич Шаманов) | Datum rojstva: 15.2.1957
  Kraj rojstva: Barnaul | Poveljnik ruskih letalskih sil, generalni polkovnik. Na tem vodstvenem položaju je odgovoren za napotitev ruskih letalskih sil na Krim. | 12.5.2014 |
| 51. | Vladimir Nikolaevich Pligin
  (Владимир Николаевич Плигин) | Datum rojstva: 19.5.1960
  Kraj rojstva: Ignatovo,
  Vologodsko okrožje, ZSSR | Predsednik odbora za ustavno pravo v Dumi. Odgovoren za utiranje poti sprejetju zakonodaje o priključitvi Krima in Sevastopola Ruski federaciji. | 12.5.2014 |
| 52. | Petr Grigorievich JAROSH
  (Петр Григорьевич Ярош) | Datum rojstva: 30.1.1971 ali 16.3.1966
  Kraj rojstva: vas Skvorcovo, območje Simferopola, Krim | Vodja Zveznega urada za migracije za Krim. Odgovoren za sistematično in pospešeno izdajo ruskih potnih listov prebivalcem Krima. | 12.5.2014 |
| 53. | Oleg Grigorievich Kozyura
  (Олег Григорьевич Козюра) | Datum rojstva: 19.12.1962
  Kraj rojstva: Zaporožje | Vodja Zveznega urada za migracije za Sevastopol. Odgovoren za sistematično in pospešeno izdajo ruskih potnih listov prebivalcem Sevastopola. | 12.5.2014 |
| 54. | Viacheslav PONOMARIOV,
  Vyacheslav Volodymyrovich PONOMARYOV
  (В'ячеслав Володимирович Пономарьов),
  Viacheslav Vladimirovich PONOMAREV
  (Вячеслав Владимирович Пономарëв) | Datum rojstva: 2.5.1965
  Kraj rojstva: Slovjansk (Doneško okrožje) | Nekdanji samooklicani župan mesta Slovjansk. Ponomarjev je Vladimirja Putina pozval, naj pošlje ruske sile, da bi zaščitile mesto, zatem pa še, naj jim dobavi orožje. Pristaši Ponomarjeva so sodelovali pri ugrabitvah (zajeli so ukrajinsko poročevalko Irmo Krat in poročevalca za Vice News Simona Ostrovskega; oba sta bila pozneje izpuščena. Zajeli so vojaške opazovalce, napotene na podlagi dokumenta OVSE s srečanja na Dunaju). Še vedno dejavno podpira separatistične dejavnosti in politike. | 12.5.2014 |
| 55. | Igor Nikolaevich Bezler
  (Игорь Николаевич Безлер), tudi Bes (hudič) | Datum rojstva: 30.12.1965
  Kraj rojstva: Simferopol, Krim | Eden od voditeljev samooklicane milice iz Horlivke. Prevzel je nadzor nad stavbo urada ukrajinske varnostne službe na območju Donecka, zatem pa zasedel okrožni urad Ministstva za notranje zadeve v mestu Horlivka. Povezan je z Ihorjem Strielkovim in je bil po navedbah SBU pod njegovim poveljstvom vpleten v umor namestnika predsednika mestnega sveta Horlivke Volodymyra Rybaka. | 12.5.2014 |
| 57. | Oleg TSARIOV,
  tudi Oleh Anatoliyovych TSAROV
  (Олег Анатолтович Царьов),
  ali Oleg Anatolevich TSAREV
  (Олег Анатольевич Цаpëв) | Datum rojstva: 2.6.1970
  Kraj rojstva: Dnjepropetrovsk | Nekdanji član Rade; v tej funkciji je javno pozival k ustanovitvi tako imenovane „Zvezne republike Nova Rusija“, sestavljene iz jugovzhodnih ukrajinskih regij. Še vedno dejavno podpira separatistične dejavnosti in politike. | 12.5.2014 |
| 58. | Roman Viktorovich Lyagin
  (Роман Викторович Лягин) | Datum rojstva: 30.5.1980
  Kraj rojstva: Doneck, Ukrajina | Vodja osrednje volilne komisije „Ljudske republike Doneck“. Aktivno sodeloval pri organizaciji referenduma, ki naj bi bil 11. maja 2014, na katerem bi potrdili samorazglasitev „Ljudske republike Doneck“. Nekdanji „minister za delo in socialne zadeve“. | 12.5.2014 |
| 59. | Aleksandr Sergeevich MALYKHIN,
  Alexander Sergeevich MALYHIN
  (Александр Сергеевич Малнхин) | Datum rojstva: 12.1.1981 | Vodja osrednje volilne komisije „Ljudske republike Lugansk“. Aktivno sodeloval pri organizaciji referenduma, ki naj bi bil 11. maja 2014, na katerem bi potrdili samorazglasitev „Ljudske republike Lugansk“. | 12.5.2014 |
| 60. | Natalia Vladimirovna Poklonskaya
  (Наталья Владимировна Поклонская) | Datum rojstva: 18.3.1980
  Kraj rojstva: Mihajlovka, območje Vorošilovgrada, SSR Ukrajina, ali Evpatorija, SSR Ukrajina | Tožilka na Krimu. Aktivno sodelovala pri priključitvi Krima Rusiji. | 12.5.2014 |
| 61. | Igor Sergeievich Shevchenko
  (Игорь Сергеевич Шевченко) | Kraj rojstva: Sevastopol, Krim | Tožilec na Krimu. Aktivno sodeloval pri priključitvi Sevastopola Rusiji. | 12.5.2014 |
| 62. | Aleksandr Yurevich BORODAI
  (Александр Юрьевич Бородай) | Datum rojstva: 25.7.1972
  Kraj rojstva: Moskva | Nekdanji tako imenovani „predsednik vlade Ljudske republike Doneck“; v tej funkciji je bil odgovoren za separatistične „vladne“ dejavnosti tako imenovane „vlade Ljudske republike Doneck“ (8. julija 2014 je na primer izjavil, da „naša vojska izvaja posebno operacijo proti ukrajinskim ‚fašistom‘“); podpisnik memoranduma o soglasju o „novi ruski uniji“. Še vedno dejavno podpira separatistične dejavnosti in politike. | 12.7.2014 |
| 63. | Alexander KHODAKOVSKY,
  Oleksandr Serhiyovych KHODAKOVSKIY
  (Олександр Сергiйович Ходаковський),
  ali Aleksandr Sergeevich KHODAKOVSKII
  (Александр Сергеевич Ходаковский) | Datum rojstva: 18.12.1972
  Kraj rojstva: Doneck | Nekdanji tako imenovani „minister za varnost Ljudske republike Doneck“; v tej funkciji je bil odgovoren za separatistične varnostne dejavnosti tako imenovane „vlade Ljudske republike Doneck“. Še vedno dejavno podpira separatistične dejavnosti in politike. | 12.7.2014 |
| 64. | Alexandr Aleksandrovich KALYUSSKY,
  (Александр Александрович Калюсский) | Datum rojstva: 9.10.1975 | T. i. „de facto namestnik predsednika vlade Ljudske republike Doneck, zadolžen za socialne zadeve“. Odgovoren za separatistične „vladne“dejavnosti t. i. vlade Ljudske republike Doneck. | 12.7.2014 |
| 65. | Alexander KHRYAKOV,
  Aleksandr Vitalievich KHRYAKOV
  (Александр Витальевич Хряков),
  Oleksandr Vitaliyovych KHRYAKOV
  (Олександр ВiTалiйович Хряков) | Datum rojstva: 6.11.1958
  Kraj rojstva: Doneck | T. i. „minister za obveščanje in množično komunikacijo Ljudske republike Doneck“. Odgovoren za proseparatistične propagandne dejavnosti t. i. vlade Ljudske republike Doneck. | 12.7.2014 |
| 66. | Marat Faatovich BASHIROV
  (Марат Фаатович Баширов) | Datum rojstva: 20.1.1964
  Kraj rojstva: Iževsk, Ruska federacija | Nekdanji t. i. „predsednik Sveta ministrov Ljudske republike Lugansk“, potrjen 8. julija 2014.
  Odgovoren za separatistične „vladne“ dejavnosti tako imenovane „vlade Ljudske republike Lugansk“. | 12.7.2014 |
| 67. | Vasyl NIKITIN,
  tudi Vasilii Aleksandrovich NIKITIN
  (Василий Александрович Никитин) | Datum rojstva: 25.11.1971
  Kraj rojstva: Šargun, Uzbekistan | T. i. „podpredsednik Sveta ministrov Ljudske republike Lugansk“ (prej t. i. „predsednik vlade Ljudske republike Lugansk“ in nekdanji tiskovni predstavnik „vojske jugovzhoda“).
  Odgovoren za separatistične „vladne“ dejavnosti tako imenovane „vlade Ljudske republike Lugansk“.
  Dal je izjavo v imenu „vojske jugovzhoda“, da ukrajinske predsedniške volitve v „Ljudski republiki Lugansk“ zaradi „novega“ statusa regije niso izvedljive. | 12.7.2014 |
| 68. | Aleksey Vyacheslavovich KARYAKIN
  (Алексей Вячеславович Карякин) | Datum rojstva: 7.4.1980 ali 7.4.1979
  Kraj rojstva: Stahanov, Lugansko okrožje | T. i. „predsednik Vrhovnega sveta Ljudske republike Lugansk“.
  Odgovoren za separatistične „vladne“ dejavnosti „Vrhovnega sveta“, Rusko federacijo je pozval, naj prizna neodvisnost „Ljudske republike Lugansk“.
  Podpisnik memoranduma o soglasju o „novi ruski uniji“. | 12.7.2014 |
| 69. | Yuriy Volodymyrovych IVAKIN
  (Юрiй Володимирович Iвакiн),
  tudi Iurii Vladimirovich IVAKIN
  (Юрий Владимирович Ивакин) | Datum rojstva: 13.8.1954
  Kraj rojstva: Prevalsk (Lugansko okrožje) | Nekdanji tako imenovani „minister za notranje zadeve Ljudske republike Lugansk“; v tej funkciji je bil odgovoren za separatistične „vladne“ dejavnosti tako imenovane „vlade Ljudske republike Lugansk“. | 12.7.2014 |
| 70. | Igor PLOTNITSKY,
  Igor Venediktovich PLOTNITSKII
  (Игорь Венедиктович Плотницкий) | Datum rojstva: 24.6.1964 ali 25.6.1964 ali 26.6.1964
  Kraj rojstva: Lugansk (morda v Kelmenciju, Černivško okrožje) | Nekdanji tako imenovani „minister za obrambo“ in sedanji tako imenovani „voditelj“„Ljudske republike Lugansk“.
  Odgovoren za separatistične „vladne“ dejavnosti tako imenovane „vlade Ljudske republike Lugansk“. | 12.7.2014 |
| 71. | Nikolay KOZITSYN | Datum rojstva: 20.6.1956
  Kraj rojstva: območje Donecka | Poveljnik kozaških sil.
  Poveljuje seperatistom na vzhodu Ukrajine, ki se bojujejo proti ukrajinskim vladnim silam. | 12.7.2014 |
| 73. | Mikhail Efimovich FRADKOV
  (Михаил Ефимович Фрадков) | Datum rojstva: 1.9.1950
  Kraj rojstva: Kurumoč, območje Kujbiševa | Stalni član sveta za nacionalno varnost Ruske federacije; direktor zunanje obveščevalne službe Ruske federacije. Kot član sveta za nacionalno varnost, ki ima svetovalno in usklajevalno vlogo pri nacionalni varnosti, sodeluje pri oblikovanju politike ruske vlade, ki ogroža ozemeljsko celovitost, suverenost in neodvisnost Ukrajine. | 25.7.2014 |
| 74. | Nikolai Platonovich PATRUSHEV
  (Николай Платонович Патрушев) | Datum rojstva: 11.7.1951
  Kraj rojstva: Leningrad (Sankt Peterburg) | Stalni član in sekretar sveta za nacionalno varnost Ruske federacije. Kot član sveta za nacionalno varnost, ki ima svetovalno in usklajevalno vlogo pri nacionalni varnosti, sodeluje pri oblikovanju politike ruske vlade, ki ogroža ozemeljsko celovitost, suverenost in neodvisnost Ukrajine. | 25.7.2014 |
| 75. | Aleksandr Vasilievich BORTNIKOV
  (Александр Васильевич Бортников) | Datum rojstva: 15.11.1951
  Kraj rojstva: Perm | Stalni član sveta za nacionalno varnost Ruske federacije; direktor zvezne službe za nacionalno varnost. Kot član sveta za nacionalno varnost, ki ima svetovalno in usklajevalno vlogo pri nacionalni varnosti, sodeluje pri oblikovanju politike ruske vlade, ki ogroža ozemeljsko celovitost, suverenost in neodvisnost Ukrajine. | 25.7.2014 |
| 76. | Rashid Gumarovich NURGALIEV
  (Рашид Гумарович Нургалиев) | Datum rojstva: 8.10.1956
  Kraj rojstva: Žetikara, Kazaška sovjetska socialistična republika | Stalni član in namestnik sekretarja sveta za nacionalno varnost Ruske federacije. Kot član sveta za nacionalno varnost, ki ima svetovalno in usklajevalno vlogo pri nacionalni varnosti, sodeluje pri oblikovanju politike ruske vlade, ki ogroža ozemeljsko celovitost, suverenost in neodvisnost Ukrajine. | 25.7.2014 |
| 77. | Boris Vyacheslavovich GRYZLOV
  (Борис Вячеславович Грызлов) | Datum rojstva: 15.12.1950
  Kraj rojstva: Vladivostok | Stalni član in sekretar sveta za nacionalno varnost Ruske federacije. Kot član sveta za nacionalno varnost, ki ima svetovalno in usklajevalno vlogo pri nacionalni varnosti, sodeluje pri oblikovanju politike ruske vlade, ki ogroža ozemeljsko celovitost, suverenost in neodvisnost Ukrajine. | 25.7.2014 |
| 78. | Sergei Orestovoch BESEDA
  (Сергей Орестович Беседа) | Datum rojstva: 17.5.1954 | Poveljnik pete enote zvezne službe nacionalne varnosti Ruske federacije.
  Kot visoki uradnik zvezne službe nacionalne varnosti vodi službo za nadzor nad obveščevalnimi dejavnostmi in mednarodnimi operacijami. | 25.7.2014 |
| 79. | Mikhail Vladimirovich DEGTYAREV
  (Михаил Владимирович Дегтярëв) | Datum rojstva: 10.7.1981
  Kraj rojstva: Kujbišev (Samara) | Poslanec državne dume.
  23. maja 2014 je razglasil odprtje „de facto veleposlaništva“ nepriznane t. i. „Donecke ljudske republike“ v Moskvi; je med tistimi, ki ogrožajo ozemeljsko celovitost, suverenost in neodvisnost Ukrajine. | 25.7.2014 |
| 80 | Ramzan Akhmadovitch KADYROV
  (Рамзан Ахматович Кадыров) | Datum rojstva: 5.10.1976
  Kraj rojstva: Centaroj | Predsednik Republike Čečenije. Dajal je izjave v podporo nezakoniti priključitvi Krima ter oboroženi vstaji v Ukrajini. Med drugim je 14. junija 2014 izjavil, da „bo storil vse, da bi pomagal pri oživitvi Krima“. V tej zvezi mu je vršilec dolžnosti vodje Avtonomne republike Krim podelil odlikovanje „za osvoboditev Krima“ zaradi njegove podpore pri nezakoniti priključitvi Krima. Poleg tega je 1. junija 2014 izrazil pripravljenost, da v Ukrajino pošlje 74 000 čečenskih prostovoljcev, če bi ga za to zaprosili. | 25.7.2014 |
| 81. | Alexander Nikolayevich TKACHYOV
  (Александр Николаевич Ткачëв) | Datum rojstva: 23.12.1960
  Kraj rojstva: Viselki, območje Krasnodara | Nekdanji upravnik krasnodarske regije.
  Vršilec dolžnosti vodje Avtonomne republike Krim mu je podelil odlikovanje „za osvoboditev Krima“ zaradi podpore pri nezakoniti priključitvi Krima. Vršilec dolžnosti vodje Avtonomne republike Krim je tedaj dejal, da je bil navedeni med prvimi, ki so izrazili podporo novemu krimskemu „vodstvu“. | 25.7.2014 |
| 82. | Pavel GUBAREV
  (Павел Юрьевич Губарев) | Datum rojstva: 10.2.1983
  Kraj rojstva: Sjevjerodoneck | Eden od samooklicanih vodij t. i. „Ljudske republike Doneck“. Pozival je k ruskemu posredovanju v vzhodni Ukrajini, tudi z namestitvijo ruskih mirovnih sil. Povezan je z Igorjem Strelkovom/Girkinom, odgovornim za dejavnosti, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine. Grubarev je odgovoren za novačenje ljudi v oborožene sile separatistov.
  Odgovoren za zavzetje poslopja regionalne vlade v Donecku s strani proruskih sil; proglasil se je za „ljudskega upravitelja“.
  Kljub temu da mu je bila odvzeta prostost zaradi ogrožanja ozemeljske celovitosti Ukrajine in je bil nato izpuščen, je imel še naprej pomembno vlogo pri separatističnih dejavnostih ter je tako ogrožal ozemeljsko celovitost, suverenost in neodvisnost Ukrajine. | 25.7.2014 |
| 83. | Ekaterina Iurievna GUBAREVA
  (Екатерина Юрьевна Губарева),
  Katerina Yuriyovna GUBARIEVA
  (Катерина Юрiйовнa Губарева) | Datum rojstva: 5.7.1983
  Kraj rojstva: Kakhovka (Hersonska regija) | Kot nekdanja tako imenovana „ministrica za zunanje zadeve“ je bila odgovorna za obrambo tako imenovane „Ljudske republike Doneck“, s čimer je spodkopavala ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine. Poleg tega so z njenega računa financirane nezakonite separatistične skupine. S prevzemom in izvajanjem te funkcije torej podpira dejavnosti in politike, ki spodkopavajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine. Še vedno dejavno podpira separatistične dejavnosti in politike. | 25.7.2014 |
| 84. | Fedor Dmitrievich BEREZIN
  (Фëдор Дмитриевич Березин),
  Fedir Dmitrovych BEREZIN
  (Федiр Дмитрович Березiн) | Datum rojstva: 7.2.1960
  Kraj rojstva: Doneck | Nekdanji tako imenovani „namestnik ministra za obrambo“ tako imenovane „Ljudske republike Doneck“. Povezan je z Igorjem Strelkovom/Girkinom, ki je odgovoren za dejavnosti, ki ogrožajo ozemeljsko celovitost, suverenost in neodvisnost Ukrajine. Berezin s prevzemom in izvajanjem te funkcije podpira dejavnosti in politike, ki spodkopavajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine. Še vedno dejavno podpira separatistične dejavnosti in politike. | 25.7.2014 |
| 85. | Valery Vladimirovich KAUROV
  Валерий Владимирович Кауров | Datum rojstva: 2.4.1956
  Kraj rojstva: Odesa | Samozvani „predsednik“ t. i. „Republike Novorusije“, ki je pozval Rusijo, naj pošlje vojake v Ukrajino. S prevzemom in izvajanjem te funkcije tako podpira dejavnosti in politike, ki ogrožajo ozemeljsko celovitost, suverenost in neodvisnost Ukrajine. | 25.7.2014 |
| 86. | Serhii Anatoliyovych ZDRILIUK
  Сергей Анатольевич Здрнлюкv | Datum rojstva: 23.6.1972
  Kraj rojstva: območje Vinice | Visoki svetovalec Igorja Strelkova/Girkina, ki je odgovoren za dejavnosti, ki ogrožajo ozemeljsko celovitost, suverenost in neodvisnost Ukrajine. Zdriliuk s prevzemom in izvajanjem te funkcije tako podpira dejavnosti in politike, ki ogrožajo ozemeljsko celovitost, suverenost in neodvisnost Ukrajine. | 25.7.2014 |
| 87. | Vladimir ANTYUFEYEV
  Владимир Антюфеев
  (tudi Vladimir SHEVTSOV, Vladimir Iurievici ANTIUFEEV, Vladimir Gheorghievici ALEXANDROV, Vadim Gheorghievici SHEVTSOV) | Datum rojstva: 19.2.1951
  Kraj rojstva: Novosibirsk | Nekdanji „minister za državno varnost“ v separatistični regiji Pridnestrje. Nekdanji prvi namestnik predsednika vlade Donecke ljudske republike, odgovoren za varnost in kazenski pregon. Po svoji funkciji je odgovoren za seperatistične „vladne“ dejavnosti t. i. „vlade Donecke ljudske republike“. | 25.7.2014 |
| 88. | Alexey Alexeyevich GROMOV
  (Алексей Алексеевич Громов) | Datum rojstva: 31.5.1960
  Kraj rojstva: Zagorsk (Sergejev Posad) | Kot prvi namestnik vodje kadrovske službe urada predsednika je odgovoren za dajanje navodil ruskim medijskim hišam, da pozitivno poročajo o separatisitih v Ukrajini in priključitvi Krima, s čimer prispeva k destabilizaciji razmer v vzhodni Ukrajini in podpira priključitev Krima. | 30.7.2014 |
| 90. | Boris Alekseevich LITVINOV
  (Борис Алексеевич Литвинов) | Datum rojstva: 13.1.1954
  Kraj rojstva: Dzeržinsk (Doneška regija) | Član tako imenovanega „Ljudskega sveta“ in nekdanji predsednik tako imenovanega „vrhovnega sveta“ tako imenovane „Ljudske republike Doneck“, ki je sodeloval pri oblikovanju politik in organizaciji nezakonitega „referenduma“, kar je bila podlaga za razglasitev tako imenovane „Ljudske republike Doneck“; s tem je kršil ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in enotnost Ukrajine. | 30.7.2014 |
| 91. | Sergey Vadimovich ABISOV
  (Сергей Вадимович Абисов) | Datum rojstva: 27.11.1967
  Kraj rojstva: Simferopol, Krim | Sprejel je mesto t. i. „ministra za notranje zadeve Republike Krim“, na katerega ga je 5. maja 2014 imenoval predsednik Rusije (odlok št. 301); z delovanjem v funkciji t. i. „ministra za notranje zadeve“ ogroža ozemeljsko celovitost, suverenost in enotnost Ukrajine. | 30.7.2014 |
| 92. | Arkady Romanovich ROTENBERG,
  Arkadii Romanovich ROTENBERG
  (Аркадий Романович Ротенберг) | Datum rojstva: 15.12.1951
  Kraj rojstva: Leningrad (Sankt Peterburg) | Rotenberg je dolgoletni znanec predsednika Putina in njegov nekdanji partner pri judu.
  Obogatel je v času mandata predsednika Putina. Njegov ekonomski uspeh je mogoče pripisati vplivu oseb, ki so sprejemale ključne odločitve in ga prednostno obravnavale, zlasti pri dodeljevanju pogodb za izvedbo javnih naročil.
  Uspešno izkorišča tesne osebne odnose z ruskimi nosilci odločitev: z rusko državo ali podjetji v državni lasti je sklenil pomembne pogodbe. Njegova podjetja so dobila več zelo dobičkonosnih javnih naročil za pripravo olimpijskih iger v Sočiju.
  Je tudi lastnik podjetja Strojgazmontaž, s katerim je bila sklenjena pogodba za izvedbo javnega naročila za izgradnjo mostu od Rusije do nezakonito priključene Avtonomne republike Krim, s čimer se utrjuje njena povezava z Rusko federacijo in še dodatno spodkopava ozemeljska nedotakljivost Ukrajine.
  Je predsednik upravnega odbora založbe Prosveščenje, ki je izvedla projekt „Za otroke Rusije: naslov – Krim“, tj. javno kampanjo, ki je namenjena otrokom na Krimu in jih obvešča, da so postali ruski državljani in živijo v Rusiji. Na ta način je podpiral politiko ruske vlade za priključitev Krima Rusiji. | 30.7.2014 |
| 93. | Konstantin Valerevich MALOFEEV
  (Константин Валерьевич Малофеев) | Datum rojstva: 3.7.1974
  Kraj rojstva: Pušino | Malofeev je tesno povezan z ukrajinskimi separatisti v vzhodni Ukrajini in na Krimu. Je bivši delodajalec Borodaja, t. i. predsednika vlade t. i. „Ljudske republike Doneck“; v času priključitve Krima se je srečal z Aksjonovim, t. i. predsednikom vlade t. i. „Republike Krim“. Ukrajinska vlada je začela kazensko preiskavo njegove domnevne materialne in finančne podpore separatistom. Poleg tega je dal več javnih izjav v podporo priključitvi Krima in vključitvi Ukrajine v Rusijo ter junija 2014 izjavil, da „se celotne Ukrajine ne da vključiti v Rusijo, vzhodni del (Ukrajine) pa morda.“
  Zato Malofeev deluje v podporo destabilizaciji vzhodne Ukrajine. | 30.7.2014 |
| 94. | Yuriy Valentinovich KOVALCHUK
  (Юрий Валентинович Ковальчук) | Datum rojstva: 25.7.1951
  Kraj rojstva: Leningrad (Sankt Peterburg) | Kovalchuk je dolgoletni znanec predsednika Putina. Je soustanovitelj t. i. „Ozero Dacha“, zadruge, ki povezuje vplivno skupino posameznikov okoli predsednika Putina.
  Ima koristi od svojih povezav z ruskimi snovalci odločitev. Je predsednik in največji delničar Banke Rossiya, kjer je imel leta 2013 v lasti 38 %, to pa naj bi bila osebna banka višjih uradnikov Ruske federacije. Po nezakoniti priključitvi Krima je Banka Rossiya odprla podružnice na Krimu in v Sevastopolu, s čimer je utrdila njuno povezavo z Rusko federacijo.
  Poleg tega ima Banka Rossiya pomembne deleže v National Media Group, ki po drugi strani obvladuje televizijske postaje, ki aktivno podpirajo politiko ruske vlade v zvezi z destabilizacijo Ukrajine. | 30.7.2014 |
| 95. | Nikolay Terentievich SHAMALOV
  (Николай Терентьевич Шамалов) | Datum rojstva: 24.1.1950
  Kraj rojstva: Belorusija | Šamalov je dolgoletni znanec predsednika Putina. Je soustanovitelj t. i. zadruge Ozero Dača, ki povezuje vplivno skupino posameznikov okoli predsednika Putina.
  Ima koristi od svojih povezav z ruskimi snovalci odločitev. Je drugi največji delničar Banke Rossiya in je bil leta 2013 njen desetodstotni lastnik; banka je poznana tudi kot osebna banka višjih uradnikov Ruske federacije. Po nezakoniti priključitvi Krima je Banka Rossiya odprla podružnice na Krimu in v Sevastopolu, s čimer je utrdila njuno povezavo z Rusko federacijo.
  Poleg tega ima Banka Rossiya pomembne deleže v National Media Group, ki po drugi strani obvladuje televizijske postaje, ki aktivno podpirajo politiko ruske vlade za destabilizacijo Ukrajine. | 30.7.2014 |
| 96. | Alexander Vladimirovich ZAKHARCHENKO
  (Александр Владимирович Захарченко) | Datum rojstva: 26.6.1976
  Kraj rojstva: Doneck | S 7. avgustom 2014 je nadomestil Alexandra Borodaia kot t. i. „predsednik vlade“ t. i. „Ljudske republike Doneck“. Berezin s prevzemom in izvajanjem te funkcije podpira dejavnosti in politike, ki spodkopavajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine. | 12.9.2014 |
| 97. | Vladimir KONONOV/tudi „Tsar“
  (Владимир Петровнч Кононов) | Datum rojstva: 14.10.1974
  Kraj rojstva: Gorski | S 14. avgustom je nadomestil Igorja Strelkova/Girkina kot t. i. „obrambni minister“ t. i. „Ljudske republike Doneck“. Od aprila je domnevno poveljeval enoti separatističnih borcev v Donecku, pri čemer je obljubil, da bo „uresničil strateško nalogo odvračanja vojaške agresije Ukrajine“. S tem je Konokov podprl ukrepe in politike, ki spodkopavajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine. | 12.9.2014 |
| 98. | Miroslav Vladimirovich RUDENKO
  (Мирослав Владимирович Руденко) | Datum rojstva: 21.1.1983
  Kraj rojstva: Debalcevo | Povezan z „ljudsko milico v Donbasu“. Med drugim je izjavil, da se bodo še naprej borili v preostalih delih države. Rudenko je tako podpiral dejavnosti in politike, ki spodkopavajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine. Tako imenovani „ljudski poslanec“ v tako imenovanem „parlamentu Ljudske republike Doneck“. | 12.9.2014 |
| 99. | Gennadiy Nikolaiovych TSYPKALOV,
  Gennadii Nikolaevich TSYPKALOV
  (Геннадий Николаевич ЦыПлаков) | Datum rojstva: 21.6.1973
  Kraj rojstva: Rostovska regija (Rusija) | Nadomestil je Marata Bashirova kot t. i. „predsednik vlade“ t. i. „Ljudske republike Lugansk“. Pred tem je deloval v milici „vojska jugovzhoda“. Tsypkalov je tako podpiral dejavnosti in politike, ki spodkopavajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine. | 12.9.2014 |
| 101. | Oleg Vladimirovich BEREZA
  (Олег Владимирович Берëза) | Datum rojstva: 1.3.1977 | „Minister za notranje zadeve“ t. i. „Ljudske republike Doneck“. Povezan z Vladimirjem Antjufejevom, ki je odgovoren za separatistične „vladne“ dejavnosti tako imenovane „vlade Ljudske republike Doneck“. Tako podpira dejavnosti in politike, ki spodkopavajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine. | 12.9.2014 |
| 102. | Andrei Nikolaevich RODKIN
  (Андрей Николаевич Родкин) | Datum rojstva: 23.9.1976
  Kraj rojstva: Moskva | Predstavnik t. i. „Ljudske republike Doneck“ v Moskvi. V svojih izjavah je med drugim govoril o pripravljenosti milic, da se vključijo v gverilsko vojno in zasežejo sisteme orožja ukrajinskih oboroženih sil. Tako podpira dejavnosti in politike, ki spodkopavajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine. | 12.9.2014 |
| 103. | Aleksandr Akimovich KARAMAN
  (Александр Акимович Караман),
  tudi Alexandru CARAMAN | Datum rojstva: 26.7.1956 ali 26.6.1956
  POB Cioburciu, okraj Slobozia, zdaj Republika Moldavija | „Namestnik predsednika vlade, pristojen za socialne zadeve“ t. i. „Ljudske republike Doneck“. Povezan z Vladimirjem Antjufejevom, ki je odgovoren za separatistične „vladne“ dejavnosti tako imenovane „vlade Ljudske republike Doneck“. Tako podpira dejavnosti in politike, ki spodkopavajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine. Varovanec namestnika ruskega predsednika vlade Dmitrija Rogozina. Vodja administracije Sveta ministrov tako imenovane „Ljudske republike Doneck“. | 12.9.2014 |
| 104. | Georgiy L'vovich MURADOV
  (Георгий Львович Мурадов) | Datum rojstva: 19.11.1954
  Kraj rojstva: Kočmes, ASSR Komi | T. i. „namestnik predsednika vlade“ Krima in pooblaščeni predstavnik Krima pri predsedniku Putinu. Muradov je pomemben akter pri konsolidaciji ruskega institucionalnega nadzora nad Krimom vse od nezakonite priključitve. Tako podpira dejavnosti in politike, ki spodkopavajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine. | 12.9.2014 |
| 105. | Mikhail Sergeyevich SHEREMET
  (Михаил Сергеевич Шеремет) | Datum rojstva: 23.5.1971
  Kraj rojstva: Džankoj | T. i. „prvi namestnik predsednika vlade“ Krima. Šeremet je imel ključno vlogo pri organizaciji in izvedbi referenduma o združitvi Krima z Rusijo 16. marca. V času referenduma je Šeremet domnevno poveljeval promoskovskim „silam za samoobrambo“ Krima. Tako podpira dejavnosti in politike, ki spodkopavajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine. | 12.9.2014 |
| 106. | Yuri Leonidovich VOROBIOV
  (Юрий Леонидович Воробьев) | Datum rojstva: 2.2.1948
  Kraj rojstva: Krasnojarsk | Podpredsednik zveznega sveta Ruske federacije. 1. marca 2014 je v zveznem svetu javno podprl namestitev ruskih sil v Ukrajini. Kasneje je pri glasovanju podprl s tem povezan odlok. | 12.9.2014 |
| 107. | Vladimir Volfovich ZHIRINOVSKY
  (Владимир Вольфович Жириновски) | Datum rojstva: 25.4.1946
  Kraj rojstva: Alma-Ata, Kazaška SSR | Član Sveta državne dume; vodja stranke LDPR. Dejavno je podprl napotitev ruskih oboroženih sil v Ukrajino in priključitev Krima. Aktivno je pozval k razdelitvi Ukrajine. V imenu stranke LDPR, ki ji predseduje, je podpisal sporazum s tako imenovano „Ljudsko republiko Donetsk“. | 12.9.2014 |
| 108. | Vladimir Abdualiyevich VASILYEV
  (Васильев Владимир Абдуалиевич) | Datum rojstva: 11.8.1949
  Kraj rojstva: Klin | Namestnik predsednika državne dume. Pri glasovanju 20. marca 2014 je podprl osnutek zveznega ustavnega zakona „o vključitvi Republike Krim v Rusko federacijo in nastanku novih zveznih subjektov v okviru Ruske federacije – Republike Krim in mesta z zveznim statusom Sevastopol“. | 12.9.2014 |
| 109. | Viktor Petrovich VODOLATSKY
  (Виктор Петрович Водолацкий) | Datum rojstva: 19.8.1957
  Kraj rojstva: Stefanidin Dar, območje Rostova | Predsednik („ataman“) Zveze ruskih in tujih kozaških sil ter namestnik v državni dumi. Podpiral je priključitev Krima in priznal, da so bili ruski kozaki dejavno vključeni v ukrajinski spor na strani separatistov, ki jih podpira Moskva. Pri glasovanju 20. marca 2014 je podprl osnutek zveznega ustavnega zakona „o vključitvi Republike Krim v Rusko federacijo in nastanku novih zveznih subjektov v okviru Ruske federacije – Republike Krim in mesta z zveznim statusom Sevastopol“. | 12.9.2014 |
| 110. | Leonid Ivanovich KALASHNIKOV
  (Леонид Иванович Калашников) | Datum rojstva: 6.8.1960
  Kraj rojstva: Stepnoj Dvorec | Prvi namestnik predsednika odbora državne dume za zunanje zadeve. Pri glasovanju 20. marca 2014 je podprl osnutek zveznega ustavnega zakona „o vključitvi Republike Krim v Rusko federacijo in nastanku novih zveznih subjektov v okviru Ruske federacije – Republike Krim in mesta z zveznim statusom Sevastopol“. | 12.9.2014 |
| 111. | Vladimir Stepanovich NIKITIN
  (Владимир Степанович Никитин) | Datum rojstva: 5.4.1948
  Kraj rojstva: Opočka | Nekdanji prvi namestnik predsednika odbora državne dume za odnose s Skupnostjo neodvisnih držav, evrazijsko povezovanje in povezave s sonarodnjaki. Pri glasovanju 20. marca 2014 je podprl osnutek zveznega ustavnega zakona „o vključitvi Republike Krim v Rusko federacijo in nastanku novih zveznih subjektov v okviru Ruske federacije – Republike Krim in mesta z zveznim statusom Sevastopol“. | 12.9.2014 |
| 112. | Oleg Vladimirovich LEBEDEV
  (Олег Владимирович Лебедев) | Datum rojstva: 21.3.1964
  Kraj rojstva: Rudni, območje Kostanaja, Kazaška SSR | Prvi namestnik predsednika odbora državne dume za odnose s Skupnostjo neodvisnih držav, evrazijsko povezovanje in povezave s sonarodnjaki. Pri glasovanju 20. marca 2014 je podprl osnutek zveznega ustavnega zakona „o vključitvi Republike Krim v Rusko federacijo in nastanku novih zveznih subjektov v okviru Ruske federacije – Republike Krim in mesta z zveznim statusom Sevastopol“. | 12.9.2014 |
| 113. | Ivan Ivanovich MELNIKOV
  (Иван Иванович Мельников) | Datum rojstva: 7.8.1950
  Kraj rojstva: Bogorodick | Prvi namestnik predsednika državne dume. Pri glasovanju 20. marca 2014 je podprl osnutek zveznega ustavnega zakona „o vključitvi Republike Krim v Rusko federacijo in nastanku novih zveznih subjektov v okviru Ruske federacije – Republike Krim in mesta z zveznim statusom Sevastopol“. | 12.9.2014 |
| 114. | Igor Vladimirovich LEBEDEV
  (Игорь Владимирович Лебедев) | Datum rojstva: 27.9.1972
  Kraj rojstva: Moskva | Namestnik predsednika državne dume. Pri glasovanju 20. marca 2014 je podprl osnutek zveznega ustavnega zakona „o vključitvi Republike Krim v Rusko federacijo in nastanku novih zveznih subjektov v okviru Ruske federacije – Republike Krim in mesta z zveznim statusom Sevastopol“. | 12.9.2014 |
| 115. | Nikolai Vladimirovich LEVICHEV
  (Николай Владимирович Левичев) | Datum rojstva: 28.5.1953
  Kraj rojstva: Puškin | Namestnik predsednika državne dume. Pri glasovanju 20. marca 2014 je podprl osnutek zveznega ustavnega zakona „o vključitvi Republike Krim v Rusko federacijo in nastanku novih zveznih subjektov v okviru Ruske federacije – Republike Krim in mesta z zveznim statusom Sevastopol“. | 12.9.2014 |
| 116. | Svetlana Sergeevna ZHUROVA
  (Светлана Сергеевна Журова) | Datum rojstva: 7.1.1972
  Kraj rojstva: Pavlov na Nevi | Prva namestnica predsednika odbora državne dume za zunanje zadeve. Pri glasovanju 20. marca 2014 je podprl osnutek zveznega ustavnega zakona „o vključitvi Republike Krim v Rusko federacijo in nastanku novih zveznih subjektov v okviru Ruske federacije – Republike Krim in mesta z zveznim statusom Sevastopol“. | 12.9.2014 |
| 117. | Aleksey Vasilevich NAUMETS
  (Алексей Васильевич Haумец) | Datum rojstva: 11.2.1968 | Generalmajor ruske vojske. Poveljnik 76. letalske divizije, ki je bila del ruskih oboroženih sil, prisotnih na ozemlju Ukrajine, zlasti v času nezakonite priključitve Krima. | 12.9.2014 |
| 118. | Sergey Viktorovich CHEMEZOV
  (Сергей Викторович Чемезов) | Datum rojstva: 20.8.1952
  Kraj rojstva: Čeremkovo | Sergej Čemezov je eden od znanih tesnih sodelavcev predsednika Putina; oba sta bila uradnika KGB v Dresdnu. Čemezov je član Vrhovnega sveta „Združene Rusije“. Izkorišča svoje povezave z ruskim predsednikom – imenovan je bil na vodilna mesta v podjetjih pod državnim nadzorom. Predseduje družbi Rostec, ki je vodilna korporacija na področju obrambne in industrijske proizvodnje pod ruskim državnim nadzorom. Technopromexport, ki je podružnica Rosteca, namerava v skladu s sklepom ruske vlade graditi elektrarne na Krimu, s čimer podpira njegovo povezovanje z Rusko federacijo.
  Poleg tega je Rosoboronexport, ki je podružnica Rosteca, podpiral vključevanje krimskih obrambnih podjetij v rusko obrambno industrijo in s tem utrjeval nezakonito priključitev Krima Ruski federaciji. | 12.9.2014 |
| 119. | Alexander Mikhailovich BABAKOV
  (Aлександр Михайлович Бабаков) | Datum rojstva: 8.2.1963
  Kraj rojstva: Kišinjev | Namestnik v državni dumi, predsednik komisije državne dume za zakonske predpise za razvoj vojaškoindustrijskega kompleksa Ruske federacije. Je viden član „Združene Rusije“ in poslovnež z znatnimi naložbami v Ukrajini in na Krimu.
  Pri glasovanju 20. marca 2014 je podprl osnutek zveznega ustavnega zakona „o vključitvi Republike Krim v Rusko federacijo in nastanku novih zveznih subjektov v okviru Ruske federacije – Republike Krim in mesta z zveznim statusom Sevastopol“. | 12.9.2014 |
| 120. | Serhiy KOZYAKOV (aka Sergey Kozyakov)
  Сергей Козьяков | Datum rojstva: 29.9.1982 | Kot „vodja centralne volilne komisije Luganska“ je odgovoren za organizacijo tako imenovanih „volitev“2. novembra 2014 v tako imenovani „Ljudski republiki Lugansk“. Te volitve so v nasprotju z ukrajinskim pravom, zato so nezakonite.
  S prevzemom in opravljanjem te funkcije ter z organizacijo nezakonitih „volitev“ je torej dejavno podpiral ukrepe in politike, ki spodkopavajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine ter jo dodatno destabilizirajo. | 29.11.2014 |
| 121. | Oleg Konstantinovich AKIMOV tudi Oleh AKIMOV
  (Олег Константинович Акимов) | Datum rojstva: 15.9.1981
  Kraj rojstva: Lugansk | Namestnik vodje „gospodarske unije Luganska“ v „nacionalnem svetu“„Ljudske republike Lugansk“. Kandidiral na tako imenovanih „volitvah“2. novembra 2014 na mesto „predsednika“ tako imenovane „Ljudske republike Lugansk“. Te volitve so v nasprotju z ukrajinskim pravom, zato so nezakonite.
  S prevzemom in opravljanjem te funkcije ter z vložitvijo uradne kandidature na nezakonitih „volitvah“ torej dejavno podpira dejavnosti in politike, ki spodkopavajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine ter jo dodatno destabilizirajo. | 29.11.2014 |
| 122. | Larisa Leonidovna AIRAPETYAN, tudi Larysa AYRAPETYAN, Larisa AIRAPETYAN ali Larysa AIRAPETYAN
  (Лариса Леонидовна Айрапетян) | Datum rojstva: 21.2.1970 | „Ministrica za zdravje“ tako imenovane „Ljudske republike Lugansk“. Kandidirala na tako imenovanih „volitvah“2. novembra 2014 na mesto „predsednice“ tako imenovane „Ljudske republike Lugansk“.
  Te volitve so v nasprotju z ukrajinskim pravom, zato so nezakonite.
  S prevzemom in opravljanjem te funkcije ter z vložitvijo uradne kandidature na nezakonitih „volitvah“ torej dejavno podpira dejavnosti in politike, ki spodkopavajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine ter jo dodatno destabilizirajo. | 29.11.2014 |
| 123. | Yuriy Viktorovich SIVOKONENKO, tudi Yuriy SIVOKONENKO, Yury SIVOKONENKO, Yury SYVOKONENKO
  (Юрий Викторович Сивоконенко) | Datum rojstva: 7.8.1957
  Kraj rojstva: Doneck | „Poslanec“ tako imenovane „Ljudske republike Doneck“, deluje v zvezi veteranov Berkut Donbaškega okrožja. Na tako imenovanih „volitvah“2. novembra 2014 je kandidiral za voditelja tako imenovane „Ljudske republike Doneck“. Te volitve so v nasprotju z ukrajinskim pravom, zato so nezakonite.
  S prevzemom in opravljanjem te funkcije ter z vložitvijo uradne kandidature na nezakonitih „volitvah“ torej dejavno podpira dejavnosti in politike, ki spodkopavajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine ter jo dodatno destabilizirajo. | 29.11.2014 |
| 124. | Aleksandr Igorevich KOFMAN, tudi Oleksandr KOFMAN
  (Александр Игоревич Кофман) | Datum rojstva: 30.8.1977
  Kraj rojstva: Makijevka (Doneška regija) | Tako imenovani „zunanji minister“ in tako imenovani „prvi namestnik predsednika“„parlamenta“ tako imenovane „Ljudske republike Doneck“. Na tako imenovanih nezakonitih „volitvah“2. novembra 2014 je kandidiral za voditelja tako imenovane „Ljudske republike Doneck“. Te volitve so v nasprotju z ukrajinskim pravom, zato so nezakonite.
  S sodelovanjem pri tej funkciji in njenem opravljanju ter z uradno kandidaturo na nezakonitih „volitvah“ torej dejavno podpira dejavnosti in politike, ki spodkopavajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine ter jo dodatno destabilizirajo. | 29.11.2014 |
| 125. | Ravil Zakarievich KHALIKOV
  (Равиль Закариевич Халиков) | Datum rojstva: 23.2.1969
  Kraj rojstva: vas Belozere, Romodanovski okraj, ZSSR | „Prvi namestnik predsednika vlade“ in nekdanji „generalni tožilec“ tako imenovane „Ljudske republike Doneck“.
  S prevzemom in izvajanjem te funkcije torej podpira dejavnosti in politike, ki spodkopavajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine ter jo dodatno destabilizirajo. | 29.11.2014 |
| 126. | Dmitry Aleksandrovich SEMYONOV,
  Dmitrii Aleksandrovich SEMENOV
  (Дмитрий Александрович Семенов) | Datum rojstva: 3.2.1963
  Kraj rojstva: Moskva | „Namestnik predsednika vlade, pristojen za finance“ tako imenovane „Ljudske republike Lugansk“.
  S prevzemom in izvajanjem te funkcije torej podpira dejavnosti in politike, ki spodkopavajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine ter jo dodatno destabilizirajo. | 29.11.2014 |
| 127. | Oleg BUGROV
  (Олег Бугров) | Datum rojstva: 29.8.1969 | Nekdanji „obrambni minister“ tako imenovane Ljudske republike Lugansk.
  S prevzemom in izvajanjem te funkcije torej podpira dejavnosti in politike, ki spodkopavajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine ter jo dodatno destabilizirajo. | 29.11.2014 |
| 128. | Lesya LAPTEVA
  (Леся Лаптева) | | Nekdanja „ministrica za izobraževanje, znanost, kulturo in religije“ tako imenovane „Ljudske republike Lugansk“.
  S prevzemom in opravljanjem te funkcije je torej dejavno podpirala ukrepe in politike, ki spodkopavajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine ter jo dodatno destabilizirajo. | 29.11.2014 |
| 129. | Yevgeniy Eduardovich MIKHAYLOV
  (tudi Yevhen Eduardovych Mychaylov)
  (Евгений Здуардович Михайлов) | Datum rojstva: 17.3.1963
  Kraj rojstva: Arhangelsk | „Vodja administracije za vladne zadeve“ tako imenovane „Ljudske republike Doneck“.
  S prevzemom in izvajanjem te funkcije torej podpira dejavnosti in politike, ki spodkopavajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine ter jo dodatno destabilizirajo. | 29.11.2014 |
| 132. | Vladyslav Nykolayevych DEYNEGO tudi Vladislav Nykolayevich DEYNEGO
  (Владислав Николаевич Дейнего) | Datum rojstva: 12.3.1964 | „Namestnik predsednika“„ljudskega sveta“ tako imenovane „Ljudske republike Lugansk“.
  S prevzemom in izvajanjem te funkcije torej podpira dejavnosti in politike, ki spodkopavajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine ter jo dodatno destabilizirajo. | 29.11.2014 |
| 133. | Pavel DREMOV, tudi Batya
  (Павел Леонидович ДРËМОВ),
  Pavlo Leonidovych DRYOMOV
  (Павло Леонщович Дрьомов) | Datum rojstva: 22.11.1976
  Kraj rojstva: Stahanov | Poveljnik „Prvega kozaškega polka“, oborožene separatistične skupine, vpletene v spopade v vzhodni Ukrajini.
  V tej funkciji dejavno podpira dejanja in politike, ki spodkopavajo ozemeljsko celovitost, suverenost in neodvisnost Ukrajine ter jo dodatno destabilizirajo. | 16.2.2015 |
| 134. | Alexey MILCHAKOV, tudi Fritz, Serbian
  (Алексей МИЛЬЧАКОВ) | Datum rojstva: 30.4.1991 ali 30.1.1991
  Kraj rojstva: Sankt Peterburg | Poveljnik enote „Rusič“, oborožene separatistične skupine, vpletene v spopade v vzhodni Ukrajini.
  V tej funkciji dejavno podpira dejanja in politike, ki spodkopavajo ozemeljsko celovitost, suverenost in neodvisnost Ukrajine ter jo dodatno destabilizirajo. | 16.2.2015 |
| 135. | Arseny PAVLOV, tudi Motorola
  ApcéHий Сергеевич ПÁВЛОВ (tudi Моторoла) | Datum rojstva: 2.2.1983
  Kraj rojstva: Uhta, Komi | Poveljnik bataljona „Šparta“, oborožene separatistične skupine, vpletene v spopade v vzhodni Ukrajini.
  V tej funkciji dejavno podpira dejanja in politike, ki spodkopavajo ozemeljsko celovitost, suverenost in neodvisnost Ukrajine ter jo dodatno destabilizirajo. | 16.2.2015 |
| 136. | Mikhail Sergeevich TOLSTYKH, tudi Givi
  (Михаил Сергеевич Толстых) | Datum rojstva: 19.7.1980
  Kraj rojstva: Ilovajsk | Poveljnik bataljona „Somali“, oborožene separatistične skupine, vpletene v spopade v vzhodni Ukrajini.
  V tej funkciji dejavno podpira dejanja in politike, ki spodkopavajo ozemeljsko celovitost, suverenost in neodvisnost Ukrajine ter jo dodatno destabilizirajo. | 16.2.2015 |
| 137. | Eduard Aleksandrovich BASURIN
  (Здуард Александрович Басурин) | Datum rojstva: 27.6.1966 ali 21.6.1966
  Kraj rojstva: Doneck | Tako imenovani „namestnik poveljnika“ na Ministrstvu za obrambo tako imenovane „Ljudske republike Doneck“.
  S prevzemom in izvajanjem te funkcije torej podpira dejavnosti in politike, ki spodkopavajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine ter jo dodatno destabilizirajo. | 16.2.2015 |
| 138. | Alexandr SHUBIN
  Александр Васильевич ШУБИН | Datum rojstva: 20.5.1972 ali 30.5.1972
  Kraj rojstva: Lugansk | Tako imenovani „minister za pravosodje“ nezakonite „Ljudske republike Lugansk“.
  S prevzemom te funkcije in v njenem okviru tako dejavno podpira dejanja in politike, ki spodkopavajo ozemeljsko celovitost, suverenost in neodvisnost Ukrajine ter jo dodatno destabilizirajo. | 16.2.2015 |
| 139. | Sergey Anatolievich LITVIN
  (Сергей Анатольевич Литвин) | Datum rojstva: 2.7.1973 | Tako imenovani „namestnik predsednika“ Sveta ministrov tako imenovane „Ljudske republike Lugansk“.
  S prevzemom in izvajanjem te funkcije torej podpira dejavnosti in politike, ki spodkopavajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine ter jo dodatno destabilizirajo. | 16.2.2015 |
| 141. | Ekaterina FILIPPOVA
  Екатерина Владимировна ФИЛИППОВА | Datum rojstva: 20.11.1988
  Kraj rojstva: Krasnoarmejsk | Tako imenovana „ministrica za pravosodje“ tako imenovane „Ljudske republike Doneck“.
  S prevzemom te funkcije in v njenem okviru tako dejavno podpira dejanja in politike, ki spodkopavajo ozemeljsko celovitost, suverenost in neodvisnost Ukrajine ter jo dodatno destabilizirajo. | 16.2.2015 |
| 142. | Aleksandr TIMOFEEV
  Александр ТИМОФЕЕВ | Datum rojstva: 27.1.1974 | Tako imenovani „minister za proračun“ tako imenovane „Ljudske republike Doneck“.
  S prevzemom te funkcije in v njenem okviru tako dejavno podpira dejanja in politike, ki spodkopavajo ozemeljsko celovitost, suverenost in neodvisnost Ukrajine ter jo dodatno destabilizirajo. | 16.2.2015 |
| 143. | Evgeny Vladimirovich MANUILOV
  (Евгений Владимирович Мануйлов) | Datum rojstva: 5.1.1967 | Tako imenovani „minister za proračun“ tako imenovane „Ljudske republike Lugansk“.
  S prevzemom in izvajanjem te funkcije torej podpira dejavnosti in politike, ki spodkopavajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine ter jo dodatno destabilizirajo. | 16.2.2015 |
| 144. | Viktor YATSENKO
  (Виктор ЯЦЕНКО) | Datum rojstva: 22.4.1985
  Kraj rojstva: Herson | Tako imenovani „minister za komunikacije“ tako imenovane „Ljudske republike Doneck“.
  S prevzemom in izvajanjem te funkcije torej podpira dejavnosti in politike, ki spodkopavajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine ter jo dodatno destabilizirajo. | 16.2.2015 |
| 146. | Zaur ISMAILOV
  (Заур Исмаилов Рауфович) | Datum rojstva: 25.7.1978 (ali 23.3.1975)
  Kraj rojstva: Krasni Luč, Vorošilovgrad, Lugansk | Tako imenovani „generalni tožilec“ tako imenovane „Ljudske republike Lugansk“.
  S prevzemom in izvajanjem te funkcije torej podpira dejavnosti in politike, ki spodkopavajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine ter jo dodatno destabilizirajo. | 16.2.2015 |
| 147. | Anatoly Ivanovich ANTONOV
  (Анатолий Иванович Антонов) | Datum rojstva: 15.5.1955
  Kraj rojstva: Omsk | Kot namestnik ministra za obrambo sodeluje pri napotitvi ruskih enot v Ukrajino.
  V tej funkciji – v skladu s trenutno strukturo ruskega Ministrstva za obrambo – sodeluje pri oblikovanju in izvajanju politike ruske vlade. Ta politika ogroža ozemeljsko celovitost, suverenost in neodvisnost Ukrajine. | 16.2.2015 |
| 148. | Arkady Viktorovich BAKHIN
  (Аркадий Викторович Бахин) | Datum rojstva: 8.5.1956
  Kraj rojstva: Kaunas, Litva | Kot prvi namestnik ministra za obrambo sodeluje pri napotitvi ruskih enot v Ukrajino.
  V tej funkciji – v skladu s trenutno strukturo ruskega Ministrstva za obrambo – sodeluje pri oblikovanju in izvajanju politike ruske vlade. Ta politika ogroža ozemeljsko celovitost, suverenost in neodvisnost Ukrajine. | 16.2.2015 |
| 149. | Andrei Valeryevich KARTAPOLOV
  (Андрей Валерьевич Картaпoлoв) | Datum rojstva: 9.11.1963
  Kraj rojstva: NDR (DDR) | Direktor glavnega operativnega oddelka in namestnik vodje generalštaba oboroženih sil Ruske federacije. V obeh funkcijah dejavno sodeluje pri oblikovanju in izvajanju vojaške kampanje ruskih sil v Ukrajini.
  V skladu s priznanimi dejavnostmi generalštaba izvaja operativni nadzor nad oboroženimi silami ter tako dejavno sodeluje pri oblikovanju in izvajanju politike ruske vlade, ki ogroža ozemeljsko celovitost, suverenost in neodvisnost Ukrajine. | 16.2.2015 |
| 150. | Iosif (Joseph) Davydovich KOBZON
  (Иосиф Дaвьιдoвич Кобзон) | Datum rojstva: 11.9.1937
  Kraj rojstva: Časov Jar, Ukrajina | Poslanec državne dume.
  Med obiskom tako imenovane Ljudske republike Doneck je javno podprl separatiste. Imenovan je bil tudi za častnega konzula tako imenovane „Ljudske republike Doneck“ v Ruski federaciji.
  Pri glasovanju 20. marca 2014 je podprl osnutek zveznega ustavnega zakona „o vključitvi Republike Krim v Rusko federacijo in nastanku novih zveznih subjektov v okviru Ruske federacije – Republike Krim in mesta z zveznim statusom Sevastopol“. | 16.2.2015 |
| 151. | Valery Fedorovich RASHKIN
  (Валерий Фëдoрoвич Рашкин) | Datum rojstva: 14.3.1955
  Kraj rojstva: Žilino, območje Kaliningrada | Prvi namestnik predsednika Odbora ruske dume za vprašanja etnične pripadnosti.
  Je ustanovitelj civilnega gibanja „Krassnaya Moskva Patriotic Front Aid“ (Domoljubna fronta „Rdeča Moskva“), ki je organiziralo javne proteste v podporo separatistom; tako podpira politike, ki spodkopavajo ozemeljsko celovitost, suverenost in neodvisnost Ukrajine. Pri glasovanju 20. marca 2014 je podprl osnutek zveznega ustavnega zakona „o vključitvi Republike Krim v Rusko federacijo in nastanku novih zveznih subjektov v okviru Ruske federacije – Republike Krim in mesta z zveznim statusom Sevastopol“. | 16.2.2015 |

II.

Vnosi za naslednje osebe in en subjekt iz Priloge k Sklepu 2014/145/SZVP se nadomestijo z naslednjim:

Osebe

Ime

Podatki o istovetnosti

Razlogi

Datum uvrstitve na seznam

1.

Sergey Valeryevich AKSYONOV,

Sergei Valerievich AKSENOV (Сер Валерьевич AKCëHOB),

Serhiy Valeriyovych AKSYONOV (Сергiй Валерiйович Аксьонов)

Datum rojstva: 26.11.1972.

Kraj rojstva: Bălţi, zdaj Republika Moldavija

Aksjonov je bil 27. februarja 2014 v parlamentu Krima (vrhovna rada) izvoljen za „predsednika vlade Krima“ ob navzočnosti proruskih oboroženih oseb. Oleksandr Turčinov je 1. marca 2014 njegovo „izvolitev“ razglasil za neustavno. Dejavno je lobiral za „referendum“16. marca 2014. Od 9. oktobra 2014 je „voditelj“ tako imenovane „Republike Krim“.

Je član predsedstva državnega sveta Rusije.

17.3.2014

2.

Vladimir Andreevich Konstantinov

(Владимир Андреевич Константинов)

Datum rojstva: 19.11.1956

Kraj rojstva: Vladimirovka (tudi Vladimirovca), območje Slobozie, SSR Moldavija (zdaj Republika Moldavija) ali

Bogomol, SSR Moldavija

Kot predsedujoči vrhovnemu svetu Avtonomne republike Krim je imel pomembno vlogo pri odločitvah verhovne rade v zvezi z „referendumom“ proti ozemeljski nedotakljivosti Ukrajine in je pozival volivce, naj glasujejo za neodvisnost Krima.

17.3.2014

3.

Rustam Ilmirovich Temirgaliev

(Рустам Ильмирович Темиргалиев)

Datum rojstva: 15.8.1976

Kraj rojstva: Ulan-Ude, ASSR Burjatija

(Ruska SFSR)

Kot nekdanji podpredsednik ministrskega sveta Krima je imel pomembno vlogo pri odločitvah verhovne rade o „referendumu“ proti ozemeljski nedotakljivosti Ukrajine. Dejavno je lobiral za vključitev Krima v Rusko federacijo.

17.3.2014

4.

Denis Valentinovich Berezovskiy

(Денис Валентинович Березовский)

Datum rojstva: 15.7.1974

Kraj rojstva: Harkov, SSR Ukrajina

Berezovskij je bil 1. marca 2014 imenovan za poveljnika ukrajinske mornarice, vendar pa potem je zaprisegel krimskim oboroženim silam ter tako prelomil zaprisego ukrajinski mornarici.

Imenovan je bil za namestnika poveljnika črnomorske flote Ruske federacije.

17.3.2014

5.

Aleksei Mikhailovich Chaliy

(Алексей Михайлович Чалый)

Datum rojstva: 13.6.1961

Kraj rojstva: Moskva ali Sevastopol

Chalij je 23. februarja 2014 na zahtevo javnosti postal „župan Sevastopola“ in sprejel to „izvolitev“. Dejavno se je zavzemal, naj Sevastopol postane ločena enota Ruske federacije po referendumu 16. marca 2014. Podpisal je pogodbo o ruski prisvojitvi Republike Krim. Predseduje zakonodajni skupščini mesta Sevastopol.

17.3.2014

6.

Pyotr Anatoliyovych Zima

(Пётр Анатольевич Зима)

Datum rojstva: 29.3.1965

„Predsednik vlade“ Aksjonov je Zimo 3. marca 2014 imenoval za novega vodjo krimske varnostne službe (SBU), v kar je ta privolil. Pomembne informacije, vključno s podatkovno zbirko, je predal ruski obveščevalni službi (SBU). Te informacije so zajemale podatke o aktivistih na Trgu neodvisnosti in zagovornikih človekovih pravic s Krima. Imel je pomembno vlogo pri preprečevanju ukrajinskim oblastem, da bi nadzirale ozemlje Krima. 11. marca 2014 so nekdanji krimski uradniki SBU razglasili ustanovitev neodvisne varnostne službe Krima.

17.3.2014

7.

Yuriy Gennadyevich Zherebtsov

(Юрий Геннадиевич Жеребцов)

Datum rojstva: 19.11.1969

Kraj rojstva: Izmail, območje Odese, SSR Ukrajina ali Odesa

Svetovalec predsednika parlamenta (Verkhovna rada) Krima, eden najpomembnejših organizatorjev „referenduma“ proti ozemeljski nedotakljivosti Ukrajine 16. marca 2014. Član državljanske zbornice tako imenovane Republike Krim.

17.3.2014

8.

Sergey Pavlovych Tsekov

(Сергей Павлович Цеков)

Datum rojstva: 29.9.1953 ali 23.9.1953

Kraj rojstva: Simferopol

Podpredsednik verhovne rade; skupaj s Sergeyem Aksyonovim je sprožil nezakonito razpustitev vlade Avtonomne republike Krim. K temu je pritegnil Vladimira Konstantinova, kateremu je grozil z razrešitvijo. Javno je priznal, da so bili poslanci s Krima pobudniki poziva ruskim vojakom, naj prevzamejo parlament Krima. Bil je eden prvih krimskih voditeljev, ki se je javno zavzel za priključitev Krima Rusiji.

Član zveznega sveta Ruske federacije iz tako imenovane „Republike Krim“.

17.3.2014

9.

Ozerov, Viktor Alekseevich

(Виктор Алексеевич Озеров)

Datum rojstva: 5.1.1958

Kraj rojstva: Abakan, Kakazija

Predsednik Odbora za varnost in obrambo zveznega sveta Ruske federacije.

1. marca 2014 je Ozerov v imenu Odbora za varnost in obrambo zveznega sveta Ruske federacije v zveznem svetu javno podprl namestitev ruskih sil v Ukrajini.

17.3.2014

10.

Dzhabarov, Vladimir Michailovich

(Владимир Михайлович Джабаров)

Datum rojstva: 29.9.1952

Prvi podpredsednik Odbora za mednarodne zadeve zveznega sveta Ruske federacije.

1. marca 2014 je Džabarov v imenu Odbora za mednarodne zadeve zveznega sveta Ruske federacije v zveznem svetu javno podprl namestitev ruskih sil v Ukrajini.

17.3.2014

11.

Klishas, Andrei Aleksandrovich

(Андрей Александрович Клишас)

Datum rojstva: 9.11.1972

Kraj rojstva: Sverdlovsk

Predsednik Odbora za ustavno pravo zveznega sveta Ruske federacije.

1. marca 2014 je Klišas v zveznem svetu javno podprl namestitev ruskih sil v Ukrajini. V javnih izjavah je skušal upravičiti rusko vojaško posredovanje v Ukrajini in je trdil, da „ukrajinski predsednik podpira poziv krimskih oblasti predsedniku Ruske federacije, naj pošlje vsestransko pomoč za obrambo državljanov Krima“.

17.3.2014

12.

Ryzhkov, Nikolai Ivanovich

(Николай Иванович Рыжков)

Datum rojstva: 28.9.1929

Kraj rojstva: Djiljivka, območje Donecka, SSR Ukrajina

Član Odbora za zvezne zadeve, regionalno politiko in sveta Ruske federacije za severni del federacije.

1. marca 2014 je Rižkov v zveznem svetu javno podprl namestitev ruskih sil v Ukrajini.

17.3.2014

13.

Bushmin, Evgeni Viktorovich

(Евгений Викторович Бушмин)

Datum rojstva: 4.10.1958

Kraj rojstva: Lopatino, območje Sergačijskega, RSFSR

Podpredsednik zveznega sveta Ruske federacije.

1. marca 2014 je Bušmin v zveznem svetu javno podprl namestitev ruskih sil v Ukrajini.

17.3.2014

14.

Totoonov, Aleksandr Borisovich

(Александр Борисович Тотоонов)

Datum rojstva: 3.4.1957

Kraj rojstva: Ordžonikice, Severna Osetija

Član Odbora za kulturo, znanost in obveščanje zveznega sveta Ruske federacije.

1. marca 2014 je Totoonov v zveznem svetu javno podprl namestitev ruskih sil v Ukrajini.

17.3.2014

15.

Panteleev, Oleg Evgenevich

(Олег Евгеньевич Пантелеев)

Datum rojstva: 21.7.1952

Kraj rojstva: Žitnikovsko, območje Kurgana

Prvi popredsednik Odbora za parlamentarne zadeve v zveznem svetu.

1. marca 2014 je Panteleev v zveznem svetu javno podprl namestitev ruskih sil v Ukrajini.

17.3.2014

16.

Mironov, Sergei Mikhailovich

(Сергей Михайлович Миронов)

Datum rojstva: 14.2.1953

Kraj rojstva: Puškin, območje Leningrada

Član sveta državne dume; vodja poslanske skupine stranke Poštena Rusija v dumi Ruske federacije.

Pobudnik predloga zakona, ki Ruski federaciji dovoljuje, da v svojo sestavo pod pretvezo zaščite ruskih državljanov vključi ozemlja tujih držav brez soglasja teh držav ali mednarodne pogodbe.

17.3.2014

17.

Zheleznyak, Sergei Vladimirovich

(Сергей Владимирович Железняк)

Datum rojstva: 30.7.1970

Kraj rojstva: Sankt Peterburg (nekoč Leningrad)

Podpredsednik državne dume Ruske federacije.

Dejaven podpornik uporabe ruskih oboroženih sil in priključitve Krima. Osebno je vodil demonstracije v podporo uporabi ruskih oboroženih sil v Ukrajini.

17.3.2014

18.

Slutski, Leonid Eduardovich

(Леонид &amp;amp;amp;amp;#x042D;дуардович Слуцкий)

Datum rojstva: 4.1.1968

Kraj rojstva: Moskva

Predsednik odbora Skupnosti neodvisnih držav v državni dumi Ruske federacije (član stranke LDPR).

Dejaven podpornik uporabe ruskih oboroženih sil in priključitve Krima.

17.3.2014

19.

Vitko, Aleksandr Viktorovich

(Александр Викторович Витко)

Datum rojstva: 13.9.1961

Kraj rojstva: Vitebsk (SSR Belorusija)

Poveljnik črnomorske flote, viceadmiral.

Odgovoren za poveljevanje ruskim silam, ki so zasedle ukrajinsko suvereno ozemlje.

17.3.2014

20.

Sidorov, Anatoliy Alekseevich

(Анатолий Алексеевич Сидоров)

Datum rojstva: 2.7.1958

Kraj rojstva: Siva, območje Perma, ZSSR

Poveljnik zahodnega vojaškega območja Rusije, katerega enote so nameščene na Krimu. Odgovoren je za del ruske vojaške prisotnosti na Krimu, ki spodkopava suverenost Ukrajine in je krimskim oblastem pomagala preprečevati javne demonstracije proti prizadevanjem za referendum in priključitev Rusiji.

17.3.2014

21.

Galkin, Viktorovich Aleksandr

(Александр Викторович Галкин)

Datum rojstva: 22.3.1958

Kraj rojstva: Ordžonikice, ASSR Severna Osetija

Zahodno vojaško območje Rusije, katerega sile so nameščene na Krimu; črnomorska flota spada pod Galkinovo poveljstvo; velik del sil je na Krim prišel prek južnega vojaškega območja.

Poveljnik južnega vojaškega območja Rusije. Sile južnega vojaškega območja so nameščene na Krimu. Odgovoren je za del ruske vojaške prisotnosti na Krimu, ki spodkopava suverenost Ukrajine in je krimskim oblastem pomagala preprečevati javne demonstracije proti prizadevanjem za referendum in priključitev Rusiji. Poleg tega pod nadzor tega območja spada tudi črnomorska flota.

17.3.2014

22.

Rogozin, Dmitry Olegovich

(Дмитрий Олегович Рогозин)

Datum rojstva: 21.12.1963

Kraj rojstva: Moskva

Podpredsednik Ruske federacije. Javno pozival k priključitvi Krima.

21.3.2014

23.

Glazyev, Yurievich Sergey

(Сергей Юрьевич Глазьев)

Datum rojstva: 1.1.1961

Kraj rojstva: Zaporozhye, SSR Ukrajina

Svetovalec predsednika Ruske federacije. Javno pozival k priključitvi Krima.

21.3.2014

24.

Matviyenko, Valentina Ivanova (rojena Tyutina)

(Валентина Ивановна Матвиенко (born Тютина))

Datum rojstva: 7.4.1949

Kraj rojstva: Šepetovka, območje Hmelnicki (Kamjanec-Podilski), SSR Ukrajina

Predsedujoča zveznemu svetu. Dne 1. marca 2014 je v zveznem svetu javno podprla razmestitev ruskih sil v Ukrajini.

21.3.2014

25.

Naryshkin, Sergei Evgenevich

(Сергей Евгеньевич Нарышкин)

Datum rojstva: 27.10.1954

Kraj rojstva: Sankt Peterburg (nekoč Leningrad)

Predsedujoči državni dumi. Javno podprl razmestitev ruskih sil v Ukrajini. Javno podprl sporazum o ponovni rusko-krimski združitvi in s tem povezano zvezno ustavno pravo.

21.3.2014

26.

Dmitry Konstantinovich KISELYOV,

tudi Dmitrii Konstantinovich KISELEV

(Дмитрий Константинович Киселёв)

Datum rojstva: 26.4.1954

Kraj rojstva: Moskva

S predsedniškim dekretom z dne 9. decembra 2013 imenovan za vodjo ruske zvezne državne tiskovne agencije „Rossija Segodnja“.

Osrednja osebnost vladne propagande v podporo razmestitvi ruskih sil v Ukrajini.

21.3.2014

27.

Nosatov, Alexander Mihailovich

(Александр Михайлович Носатов)

Datum rojstva: 27.3.1963

Kraj rojstva: Sevastopol, SSR Ukrajina

Namestnik poveljnika črnomorske flote, kontraadmiral, odgovoren za poveljevanje

Odgovoren za poveljevanje ruskim silam, ki so zasedle ukrajinsko suvereno ozemlje.

21.3.2014

28.

Kulikov, Valery Vladimirovich

(Валерий Владимирович Куликов)

Datum rojstva: 1.9.1956

Kraj rojstva: Zaporožje, SSR Ukrajina

Namestnik poveljnika črnomorske flote, kontraadmiral.

Odgovoren za poveljevanje ruskim silam, ki so zasedle ukrajinsko suvereno ozemlje.

21.3.2014

29.

Surkov, Vladislav Yurievich

(Владислав Юрьевич Сурков)

Datum rojstva: 21.9.1964

Kraj rojstva: Solncevo, območje Lipecka

Pribočnik predsednika Ruske federacije. Bil je nosilec procesa za mobilizacijo krimskih lokalnih skupnosti k dejanjem, namenjenim spodkopavanju ukrajinskih organov na Krimu.

21.3.2014

30.

Mikhail Grigorievich Malyshev

(Михаил Григорьевич Малышев)

Datum rojstva: 10.10.1955

Kraj rojstva: Simferopol, Krim

Vodja krimske volilne komisije. Odgovoren je za izvedbo referenduma na Krimu. V skladu z ruskim sistemom pristojen za podpis referendumskih rezultatov.

21.3.2014

31.

Valery Kirillovich Medvedev

(Валерий Кириллович Медведев)

Datum rojstva: 21.8.1946

Kraj rojstva: Šmakovka, območje Primorskega

Vodja sevastopolske volilne komisije. Odgovoren je za izvedbo referenduma na Krimu. V skladu z ruskim sistemom pristojen za podpis referendumskih rezultatov.

21.3.2014

32.

generalpodpolkovnik Igor Nikolaevich (Mykolayovich) Turchenyuk

(Игорь Николаевич Турченюк)

Datum rojstva: 5.12.1959

Kraj rojstva: Oš, SSR Kirgizistan

Dejanski poveljnik ruskih čet, nameščenih na terenu na Krimu (ki jih Rusija še naprej uradno imenuje „lokalne samoobrambne milice“). Namestnik poveljnika južnega vojaškega območja.

21.3.2014

33.

Elena Borisovna Mizulina (rojena Dmitriyeva)

(Елена Борисовна Мизулина (born Дмитриева)

Datum rojstva: 9.12.1954

Kraj rojstva: Buj, območje Kostrome

Namestnica predsednika državne dume. Pobudnica in ena od podpornikov nedavnih zakonodajnih predlogov v Rusiji, na podlagi katerih bi se regije drugih držav lahko pridružile Rusiji brez predhodne privolitve njihovih osrednjih oblasti.

21.3.2014

34.

Dmitry Nikolayevich Kozak

(Дмитрий Николаевич Козак)

Datum rojstva: 7.11.1958

Kraj rojstva: Bandurovo, območje Kirovograda, SSR Ukrajina

Podpredsednik vlade. Odgovoren za nadzor nad vključevanjem priključene Avtonomne republike Krim v Rusko federacijo.

29.4.2014

35.

Oleg Yevgenyvich Belaventsev

(Олег Евгеньевич Белавенцев)

Datum rojstva: 15.9.1949

Kraj rojstva: Moskva

Pooblaščeni predstavnik predsednika Ruske federacije v tako imenovanem „Zveznem okrožju Krim“, nestalni član Varnostnega sveta Rusije. Odgovoren za izvajanje ustavnih odločb voditelja ruske države na ozemlju priključene Avtonomne republike Krim.

29.4.2014

36.

Oleg Genrikhovich Savelyev

(Олег Генрихович Савельев)

Datum rojstva: 27.10.1965

Kraj rojstva: Leningrad

Minister za zadeve Krima. Odgovoren za vključevanje priključene Avtonomne republike Krim v Rusko federacijo.

29.4.2014

37.

Sergei Ivanovich Menyailo

(Сергей Иванович Меняйло)

Datum rojstva: 22.8.1960

Kraj rojstva: Alagir, ASSR Severna Osetija,

RSFSR

Guverner ukrajinskega priključenega mesta Sevastopol.

29.4.2014

38.

Olga Fedorovna Kovitidi

(Ольга Фёдоровна Ковитиди)

Datum rojstva: 7.5.1962

Kraj rojstva: Simferopol, SSR Ukrajina

Članica zveznega sveta Rusije iz priključene Avtonomne republike Krim.

29.4.2014

40.

Sergei Ivanovich Neverov

(Сергей Иванович Неверов)

Datum rojstva: 21.12.1961

Kraj rojstva: Taštagol, ZSSR

Namestnik predsednika državne dume, Združena Rusija. Odgovoren za začetek priprave zakonodaje za vključitev priključene Avtonomne republike Krim v Rusko federacijo.

29.4.2014

41.

Igor Dmitrievich SERGUN

(Игорь Дмитриевич Сергун)

Datum rojstva: 28.3.1957

Kraj rojstva: Podolsk, Moskovsko okrožje

Direktor GRU (glavnega obveščevalnega direktorata) in namestnik vodje generalštaba oboroženih sil Ruske federacije, generalpodpolkovnik Odgovoren za delovanje urada GRU v vzhodni Ukrajini.

29.4.2014

42.

Valery Vasilevich Gerasimov

(Валерий Васильевич Герасимов)

Datum rojstva: 8.9.1955

Kraj rojstva: Kazan

Poveljnik generalštaba Oboroženih sil Ruske federacije, prvi namestnik ministra za obrambo Ruske federacije, general. Odgovoren za množično nameščanje ruskih vojakov ob meji z Ukrajino in preprečeval je umirjanje razmer.

29.4.2014

43.

German Prokopiv

Dejaven voditelj „Luganske straže“. Sodeloval je pri zasedbi zgradbe regionalnega urada Varnostne službe v Lugansku. Tesno povezan z „Vojsko jugovzhoda“.

29.4.2014

44.

Valeriy Dmitrievich Bolotov

(Валерий Дмитриевич Болотов)

Datum rojstva: 13.2.1970

Kraj rojstva: Lugansk

Eden od voditeljev separatistične skupine „Vojska jugovzhoda“, ki je zasedla urad Varnostne službe v regiji Lugansk. Upokojeni ofocir. Pred zasedbo zgradbe je s sodelavci posedoval orožje, ki ga je očitno nezakonito pridobil iz Rusije in od lokalnih kriminalnih združb.

29.4.2014

45.

Andriy Yevgenovych PURGIN

(Андрiй Eвгенович Пургiн),

tudi Andrei Evgenevich PURGIN

(Андрей Евгеньевич Пургин)

Datum rojstva: 26.1.1972

Kraj rojstva: Doneck

Nekdanji voditelj „Ljudske republike Doneck“, dejaven udeleženec in organizator separatističnih dejavnosti, koordinator dejavnosti „ruskih turistov“ v Donecku. Soustanovitelj „državljanske pobude Donbas za Evroazijsko unijo“. Tako imenovani „predsednik“„Ljudskega sveta Ljudske republike Doneck“.

29.4.2014

46.

Denys Volodymyrovych PUSHYLIN

(Денис Володимирович Пушилiн),

tudi Denis Vladimirovich PUSHILIN

(Денис Владимирович Пушилин)

Datum rojstva: 9.5.1981 ali 9.5.1982

Kraj rojstva: Makijevka (Doneško okrožje)

Eden od voditeljev Ljudske republike Doneck. Sodeloval je pri zasedbi in okupaciji regionalne uprave. Aktivni uradni govorec separatistov. Tako imenovani namestnik predsednika „Ljudskega sveta“ tako imenovane Ljudske republike Doneck.

29.4.2014

47.

Tsyplakov Sergey Gennadevich

Datum rojstva: 1.5.1983

Kraj rojstva: Harcisk, Doneško okrožje

Eden od voditeljev radikalne ideološke organizacije Ljudska milica Donbasa. Dejavno je sodeloval pri zasedbi več državnih zgradb na območju Donecka.

29.4.2014

48.

Igor Vsevolodovich Girkin

(Игорь Всеволодович Гиркин), tudi Igor Strelkov (Ihor Strielkov)

Datum rojstva: 17.12.1970

Kraj rojstva: Moskva

Identificiran kot uslužbenec glavnega obveščevalnega direktorata generalštaba Oboroženih sil Ruske federacije (GRU). Udeležen je bil pri incidentih v Sloviansku. Je pomočnik samooklicanega predsednika vlade Krima, Sergeja Aksionova, za varnostne zadeve. Vodja ljudskega gibanja „Novorossija“.

29.4.2014

49.

Vyacheslav Viktorovich Volodin

(Вячеслав Викторович Володин)

Datum rojstva: 4.2.1964

Kraj rojstva: Aleksejevka, območje Saratova

Prvi namestnik vodje predsedniške administracije v Rusiji. Odgovoren za nadzor nad političnim vključevanjem ukrajinskega območja Krim v Rusko federacijo.

12.5.2014

50.

Vladimir Anatolievich Shamanov

(Владимир Анатольевич Шаманов)

Datum rojstva: 15.2.1957

Kraj rojstva: Barnaul

Poveljnik ruskih letalskih sil, generalni polkovnik. Na tem vodstvenem položaju je odgovoren za napotitev ruskih letalskih sil na Krim.

12.5.2014

51.

Vladimir Nikolaevich Pligin

(Владимир Николаевич Плигин)

Datum rojstva: 19.5.1960

Kraj rojstva: Ignatovo,

Vologodsko okrožje, ZSSR

Predsednik odbora za ustavno pravo v Dumi. Odgovoren za utiranje poti sprejetju zakonodaje o priključitvi Krima in Sevastopola Ruski federaciji.

12.5.2014

52.

Petr Grigorievich JAROSH

(Петр Григорьевич Ярош)

Datum rojstva: 30.1.1971 ali 16.3.1966

Kraj rojstva: vas Skvorcovo, območje Simferopola, Krim

Vodja Zveznega urada za migracije za Krim. Odgovoren za sistematično in pospešeno izdajo ruskih potnih listov prebivalcem Krima.

12.5.2014

53.

Oleg Grigorievich Kozyura

(Олег Григорьевич Козюра)

Datum rojstva: 19.12.1962

Kraj rojstva: Zaporožje

Vodja Zveznega urada za migracije za Sevastopol. Odgovoren za sistematično in pospešeno izdajo ruskih potnih listov prebivalcem Sevastopola.

12.5.2014

54.

Viacheslav PONOMARIOV,

Vyacheslav Volodymyrovich PONOMARYOV

(В'ячеслав Володимирович Пономарьов),

Viacheslav Vladimirovich PONOMAREV

(Вячеслав Владимирович Пономарëв)

Datum rojstva: 2.5.1965

Kraj rojstva: Slovjansk (Doneško okrožje)

Nekdanji samooklicani župan mesta Slovjansk. Ponomarjev je Vladimirja Putina pozval, naj pošlje ruske sile, da bi zaščitile mesto, zatem pa še, naj jim dobavi orožje. Pristaši Ponomarjeva so sodelovali pri ugrabitvah (zajeli so ukrajinsko poročevalko Irmo Krat in poročevalca za Vice News Simona Ostrovskega; oba sta bila pozneje izpuščena. Zajeli so vojaške opazovalce, napotene na podlagi dokumenta OVSE s srečanja na Dunaju). Še vedno dejavno podpira separatistične dejavnosti in politike.

12.5.2014

55.

Igor Nikolaevich Bezler

(Игорь Николаевич Безлер), tudi Bes (hudič)

Datum rojstva: 30.12.1965

Kraj rojstva: Simferopol, Krim

Eden od voditeljev samooklicane milice iz Horlivke. Prevzel je nadzor nad stavbo urada ukrajinske varnostne službe na območju Donecka, zatem pa zasedel okrožni urad Ministstva za notranje zadeve v mestu Horlivka. Povezan je z Ihorjem Strielkovim in je bil po navedbah SBU pod njegovim poveljstvom vpleten v umor namestnika predsednika mestnega sveta Horlivke Volodymyra Rybaka.

12.5.2014

57.

Oleg TSARIOV,

tudi Oleh Anatoliyovych TSAROV

(Олег Анатолтович Царьов),

ali Oleg Anatolevich TSAREV

(Олег Анатольевич Цаpëв)

Datum rojstva: 2.6.1970

Kraj rojstva: Dnjepropetrovsk

Nekdanji član Rade; v tej funkciji je javno pozival k ustanovitvi tako imenovane „Zvezne republike Nova Rusija“, sestavljene iz jugovzhodnih ukrajinskih regij. Še vedno dejavno podpira separatistične dejavnosti in politike.

12.5.2014

58.

Roman Viktorovich Lyagin

(Роман Викторович Лягин)

Datum rojstva: 30.5.1980

Kraj rojstva: Doneck, Ukrajina

Vodja osrednje volilne komisije „Ljudske republike Doneck“. Aktivno sodeloval pri organizaciji referenduma, ki naj bi bil 11. maja 2014, na katerem bi potrdili samorazglasitev „Ljudske republike Doneck“. Nekdanji „minister za delo in socialne zadeve“.

12.5.2014

59.

Aleksandr Sergeevich MALYKHIN,

Alexander Sergeevich MALYHIN

(Александр Сергеевич Малнхин)

Datum rojstva: 12.1.1981

Vodja osrednje volilne komisije „Ljudske republike Lugansk“. Aktivno sodeloval pri organizaciji referenduma, ki naj bi bil 11. maja 2014, na katerem bi potrdili samorazglasitev „Ljudske republike Lugansk“.

12.5.2014

60.

Natalia Vladimirovna Poklonskaya

(Наталья Владимировна Поклонская)

Datum rojstva: 18.3.1980

Kraj rojstva: Mihajlovka, območje Vorošilovgrada, SSR Ukrajina, ali Evpatorija, SSR Ukrajina

Tožilka na Krimu. Aktivno sodelovala pri priključitvi Krima Rusiji.

12.5.2014

61.

Igor Sergeievich Shevchenko

(Игорь Сергеевич Шевченко)

Kraj rojstva: Sevastopol, Krim

Tožilec na Krimu. Aktivno sodeloval pri priključitvi Sevastopola Rusiji.

12.5.2014

62.

Aleksandr Yurevich BORODAI

(Александр Юрьевич Бородай)

Datum rojstva: 25.7.1972

Kraj rojstva: Moskva

Nekdanji tako imenovani „predsednik vlade Ljudske republike Doneck“; v tej funkciji je bil odgovoren za separatistične „vladne“ dejavnosti tako imenovane „vlade Ljudske republike Doneck“ (8. julija 2014 je na primer izjavil, da „naša vojska izvaja posebno operacijo proti ukrajinskim ‚fašistom‘“); podpisnik memoranduma o soglasju o „novi ruski uniji“. Še vedno dejavno podpira separatistične dejavnosti in politike.

12.7.2014

63.

Alexander KHODAKOVSKY,

Oleksandr Serhiyovych KHODAKOVSKIY

(Олександр Сергiйович Ходаковський),

ali Aleksandr Sergeevich KHODAKOVSKII

(Александр Сергеевич Ходаковский)

Datum rojstva: 18.12.1972

Kraj rojstva: Doneck

Nekdanji tako imenovani „minister za varnost Ljudske republike Doneck“; v tej funkciji je bil odgovoren za separatistične varnostne dejavnosti tako imenovane „vlade Ljudske republike Doneck“. Še vedno dejavno podpira separatistične dejavnosti in politike.

12.7.2014

64.

Alexandr Aleksandrovich KALYUSSKY,

(Александр Александрович Калюсский)

Datum rojstva: 9.10.1975

T. i. „de facto namestnik predsednika vlade Ljudske republike Doneck, zadolžen za socialne zadeve“. Odgovoren za separatistične „vladne“dejavnosti t. i. vlade Ljudske republike Doneck.

12.7.2014

65.

Alexander KHRYAKOV,

Aleksandr Vitalievich KHRYAKOV

(Александр Витальевич Хряков),

Oleksandr Vitaliyovych KHRYAKOV

(Олександр ВiTалiйович Хряков)

Datum rojstva: 6.11.1958

Kraj rojstva: Doneck

T. i. „minister za obveščanje in množično komunikacijo Ljudske republike Doneck“. Odgovoren za proseparatistične propagandne dejavnosti t. i. vlade Ljudske republike Doneck.

12.7.2014

66.

Marat Faatovich BASHIROV

(Марат Фаатович Баширов)

Datum rojstva: 20.1.1964

Kraj rojstva: Iževsk, Ruska federacija

Nekdanji t. i. „predsednik Sveta ministrov Ljudske republike Lugansk“, potrjen 8. julija 2014.

Odgovoren za separatistične „vladne“ dejavnosti tako imenovane „vlade Ljudske republike Lugansk“.

12.7.2014

67.

Vasyl NIKITIN,

tudi Vasilii Aleksandrovich NIKITIN

(Василий Александрович Никитин)

Datum rojstva: 25.11.1971

Kraj rojstva: Šargun, Uzbekistan

T. i. „podpredsednik Sveta ministrov Ljudske republike Lugansk“ (prej t. i. „predsednik vlade Ljudske republike Lugansk“ in nekdanji tiskovni predstavnik „vojske jugovzhoda“).

Odgovoren za separatistične „vladne“ dejavnosti tako imenovane „vlade Ljudske republike Lugansk“.

Dal je izjavo v imenu „vojske jugovzhoda“, da ukrajinske predsedniške volitve v „Ljudski republiki Lugansk“ zaradi „novega“ statusa regije niso izvedljive.

12.7.2014

68.

Aleksey Vyacheslavovich KARYAKIN

(Алексей Вячеславович Карякин)

Datum rojstva: 7.4.1980 ali 7.4.1979

Kraj rojstva: Stahanov, Lugansko okrožje

T. i. „predsednik Vrhovnega sveta Ljudske republike Lugansk“.

Odgovoren za separatistične „vladne“ dejavnosti „Vrhovnega sveta“, Rusko federacijo je pozval, naj prizna neodvisnost „Ljudske republike Lugansk“.

Podpisnik memoranduma o soglasju o „novi ruski uniji“.

12.7.2014

69.

Yuriy Volodymyrovych IVAKIN

(Юрiй Володимирович Iвакiн),

tudi Iurii Vladimirovich IVAKIN

(Юрий Владимирович Ивакин)

Datum rojstva: 13.8.1954

Kraj rojstva: Prevalsk (Lugansko okrožje)

Nekdanji tako imenovani „minister za notranje zadeve Ljudske republike Lugansk“; v tej funkciji je bil odgovoren za separatistične „vladne“ dejavnosti tako imenovane „vlade Ljudske republike Lugansk“.

12.7.2014

70.

Igor PLOTNITSKY,

Igor Venediktovich PLOTNITSKII

(Игорь Венедиктович Плотницкий)

Datum rojstva: 24.6.1964 ali 25.6.1964 ali 26.6.1964

Kraj rojstva: Lugansk (morda v Kelmenciju, Černivško okrožje)

Nekdanji tako imenovani „minister za obrambo“ in sedanji tako imenovani „voditelj“„Ljudske republike Lugansk“.

Odgovoren za separatistične „vladne“ dejavnosti tako imenovane „vlade Ljudske republike Lugansk“.

12.7.2014

71.

Nikolay KOZITSYN

Datum rojstva: 20.6.1956

Kraj rojstva: območje Donecka

Poveljnik kozaških sil.

Poveljuje seperatistom na vzhodu Ukrajine, ki se bojujejo proti ukrajinskim vladnim silam.

12.7.2014

73.

Mikhail Efimovich FRADKOV

(Михаил Ефимович Фрадков)

Datum rojstva: 1.9.1950

Kraj rojstva: Kurumoč, območje Kujbiševa

Stalni član sveta za nacionalno varnost Ruske federacije; direktor zunanje obveščevalne službe Ruske federacije. Kot član sveta za nacionalno varnost, ki ima svetovalno in usklajevalno vlogo pri nacionalni varnosti, sodeluje pri oblikovanju politike ruske vlade, ki ogroža ozemeljsko celovitost, suverenost in neodvisnost Ukrajine.

25.7.2014

74.

Nikolai Platonovich PATRUSHEV

(Николай Платонович Патрушев)

Datum rojstva: 11.7.1951

Kraj rojstva: Leningrad (Sankt Peterburg)

Stalni član in sekretar sveta za nacionalno varnost Ruske federacije. Kot član sveta za nacionalno varnost, ki ima svetovalno in usklajevalno vlogo pri nacionalni varnosti, sodeluje pri oblikovanju politike ruske vlade, ki ogroža ozemeljsko celovitost, suverenost in neodvisnost Ukrajine.

25.7.2014

75.

Aleksandr Vasilievich BORTNIKOV

(Александр Васильевич Бортников)

Datum rojstva: 15.11.1951

Kraj rojstva: Perm

Stalni član sveta za nacionalno varnost Ruske federacije; direktor zvezne službe za nacionalno varnost. Kot član sveta za nacionalno varnost, ki ima svetovalno in usklajevalno vlogo pri nacionalni varnosti, sodeluje pri oblikovanju politike ruske vlade, ki ogroža ozemeljsko celovitost, suverenost in neodvisnost Ukrajine.

25.7.2014

76.

Rashid Gumarovich NURGALIEV

(Рашид Гумарович Нургалиев)

Datum rojstva: 8.10.1956

Kraj rojstva: Žetikara, Kazaška sovjetska socialistična republika

Stalni član in namestnik sekretarja sveta za nacionalno varnost Ruske federacije. Kot član sveta za nacionalno varnost, ki ima svetovalno in usklajevalno vlogo pri nacionalni varnosti, sodeluje pri oblikovanju politike ruske vlade, ki ogroža ozemeljsko celovitost, suverenost in neodvisnost Ukrajine.

25.7.2014

77.

Boris Vyacheslavovich GRYZLOV

(Борис Вячеславович Грызлов)

Datum rojstva: 15.12.1950

Kraj rojstva: Vladivostok

Stalni član in sekretar sveta za nacionalno varnost Ruske federacije. Kot član sveta za nacionalno varnost, ki ima svetovalno in usklajevalno vlogo pri nacionalni varnosti, sodeluje pri oblikovanju politike ruske vlade, ki ogroža ozemeljsko celovitost, suverenost in neodvisnost Ukrajine.

25.7.2014

78.

Sergei Orestovoch BESEDA

(Сергей Орестович Беседа)

Datum rojstva: 17.5.1954

Poveljnik pete enote zvezne službe nacionalne varnosti Ruske federacije.

Kot visoki uradnik zvezne službe nacionalne varnosti vodi službo za nadzor nad obveščevalnimi dejavnostmi in mednarodnimi operacijami.

25.7.2014

79.

Mikhail Vladimirovich DEGTYAREV

(Михаил Владимирович Дегтярëв)

Datum rojstva: 10.7.1981

Kraj rojstva: Kujbišev (Samara)

Poslanec državne dume.

23. maja 2014 je razglasil odprtje „de facto veleposlaništva“ nepriznane t. i. „Donecke ljudske republike“ v Moskvi; je med tistimi, ki ogrožajo ozemeljsko celovitost, suverenost in neodvisnost Ukrajine.

25.7.2014

80

Ramzan Akhmadovitch KADYROV

(Рамзан Ахматович Кадыров)

Datum rojstva: 5.10.1976

Kraj rojstva: Centaroj

Predsednik Republike Čečenije. Dajal je izjave v podporo nezakoniti priključitvi Krima ter oboroženi vstaji v Ukrajini. Med drugim je 14. junija 2014 izjavil, da „bo storil vse, da bi pomagal pri oživitvi Krima“. V tej zvezi mu je vršilec dolžnosti vodje Avtonomne republike Krim podelil odlikovanje „za osvoboditev Krima“ zaradi njegove podpore pri nezakoniti priključitvi Krima. Poleg tega je 1. junija 2014 izrazil pripravljenost, da v Ukrajino pošlje 74 000 čečenskih prostovoljcev, če bi ga za to zaprosili.

25.7.2014

81.

Alexander Nikolayevich TKACHYOV

(Александр Николаевич Ткачëв)

Datum rojstva: 23.12.1960

Kraj rojstva: Viselki, območje Krasnodara

Nekdanji upravnik krasnodarske regije.

Vršilec dolžnosti vodje Avtonomne republike Krim mu je podelil odlikovanje „za osvoboditev Krima“ zaradi podpore pri nezakoniti priključitvi Krima. Vršilec dolžnosti vodje Avtonomne republike Krim je tedaj dejal, da je bil navedeni med prvimi, ki so izrazili podporo novemu krimskemu „vodstvu“.

25.7.2014

82.

Pavel GUBAREV

(Павел Юрьевич Губарев)

Datum rojstva: 10.2.1983

Kraj rojstva: Sjevjerodoneck

Eden od samooklicanih vodij t. i. „Ljudske republike Doneck“. Pozival je k ruskemu posredovanju v vzhodni Ukrajini, tudi z namestitvijo ruskih mirovnih sil. Povezan je z Igorjem Strelkovom/Girkinom, odgovornim za dejavnosti, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine. Grubarev je odgovoren za novačenje ljudi v oborožene sile separatistov.

Odgovoren za zavzetje poslopja regionalne vlade v Donecku s strani proruskih sil; proglasil se je za „ljudskega upravitelja“.

Kljub temu da mu je bila odvzeta prostost zaradi ogrožanja ozemeljske celovitosti Ukrajine in je bil nato izpuščen, je imel še naprej pomembno vlogo pri separatističnih dejavnostih ter je tako ogrožal ozemeljsko celovitost, suverenost in neodvisnost Ukrajine.

25.7.2014

83.

Ekaterina Iurievna GUBAREVA

(Екатерина Юрьевна Губарева),

Katerina Yuriyovna GUBARIEVA

(Катерина Юрiйовнa Губарева)

Datum rojstva: 5.7.1983

Kraj rojstva: Kakhovka (Hersonska regija)

Kot nekdanja tako imenovana „ministrica za zunanje zadeve“ je bila odgovorna za obrambo tako imenovane „Ljudske republike Doneck“, s čimer je spodkopavala ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine. Poleg tega so z njenega računa financirane nezakonite separatistične skupine. S prevzemom in izvajanjem te funkcije torej podpira dejavnosti in politike, ki spodkopavajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine. Še vedno dejavno podpira separatistične dejavnosti in politike.

25.7.2014

84.

Fedor Dmitrievich BEREZIN

(Фëдор Дмитриевич Березин),

Fedir Dmitrovych BEREZIN

(Федiр Дмитрович Березiн)

Datum rojstva: 7.2.1960

Kraj rojstva: Doneck

Nekdanji tako imenovani „namestnik ministra za obrambo“ tako imenovane „Ljudske republike Doneck“. Povezan je z Igorjem Strelkovom/Girkinom, ki je odgovoren za dejavnosti, ki ogrožajo ozemeljsko celovitost, suverenost in neodvisnost Ukrajine. Berezin s prevzemom in izvajanjem te funkcije podpira dejavnosti in politike, ki spodkopavajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine. Še vedno dejavno podpira separatistične dejavnosti in politike.

25.7.2014

85.

Valery Vladimirovich KAUROV

Валерий Владимирович Кауров

Datum rojstva: 2.4.1956

Kraj rojstva: Odesa

Samozvani „predsednik“ t. i. „Republike Novorusije“, ki je pozval Rusijo, naj pošlje vojake v Ukrajino. S prevzemom in izvajanjem te funkcije tako podpira dejavnosti in politike, ki ogrožajo ozemeljsko celovitost, suverenost in neodvisnost Ukrajine.

25.7.2014

86.

Serhii Anatoliyovych ZDRILIUK

Сергей Анатольевич Здрнлюкv

Datum rojstva: 23.6.1972

Kraj rojstva: območje Vinice

Visoki svetovalec Igorja Strelkova/Girkina, ki je odgovoren za dejavnosti, ki ogrožajo ozemeljsko celovitost, suverenost in neodvisnost Ukrajine. Zdriliuk s prevzemom in izvajanjem te funkcije tako podpira dejavnosti in politike, ki ogrožajo ozemeljsko celovitost, suverenost in neodvisnost Ukrajine.

25.7.2014

87.

Vladimir ANTYUFEYEV

Владимир Антюфеев

(tudi Vladimir SHEVTSOV, Vladimir Iurievici ANTIUFEEV, Vladimir Gheorghievici ALEXANDROV, Vadim Gheorghievici SHEVTSOV)

Datum rojstva: 19.2.1951

Kraj rojstva: Novosibirsk

Nekdanji „minister za državno varnost“ v separatistični regiji Pridnestrje. Nekdanji prvi namestnik predsednika vlade Donecke ljudske republike, odgovoren za varnost in kazenski pregon. Po svoji funkciji je odgovoren za seperatistične „vladne“ dejavnosti t. i. „vlade Donecke ljudske republike“.

25.7.2014

88.

Alexey Alexeyevich GROMOV

(Алексей Алексеевич Громов)

Datum rojstva: 31.5.1960

Kraj rojstva: Zagorsk (Sergejev Posad)

Kot prvi namestnik vodje kadrovske službe urada predsednika je odgovoren za dajanje navodil ruskim medijskim hišam, da pozitivno poročajo o separatisitih v Ukrajini in priključitvi Krima, s čimer prispeva k destabilizaciji razmer v vzhodni Ukrajini in podpira priključitev Krima.

30.7.2014

90.

Boris Alekseevich LITVINOV

(Борис Алексеевич Литвинов)

Datum rojstva: 13.1.1954

Kraj rojstva: Dzeržinsk (Doneška regija)

Član tako imenovanega „Ljudskega sveta“ in nekdanji predsednik tako imenovanega „vrhovnega sveta“ tako imenovane „Ljudske republike Doneck“, ki je sodeloval pri oblikovanju politik in organizaciji nezakonitega „referenduma“, kar je bila podlaga za razglasitev tako imenovane „Ljudske republike Doneck“; s tem je kršil ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in enotnost Ukrajine.

30.7.2014

91.

Sergey Vadimovich ABISOV

(Сергей Вадимович Абисов)

Datum rojstva: 27.11.1967

Kraj rojstva: Simferopol, Krim

Sprejel je mesto t. i. „ministra za notranje zadeve Republike Krim“, na katerega ga je 5. maja 2014 imenoval predsednik Rusije (odlok št. 301); z delovanjem v funkciji t. i. „ministra za notranje zadeve“ ogroža ozemeljsko celovitost, suverenost in enotnost Ukrajine.

30.7.2014

92.

Arkady Romanovich ROTENBERG,

Arkadii Romanovich ROTENBERG

(Аркадий Романович Ротенберг)

Datum rojstva: 15.12.1951

Kraj rojstva: Leningrad (Sankt Peterburg)

Rotenberg je dolgoletni znanec predsednika Putina in njegov nekdanji partner pri judu.

Obogatel je v času mandata predsednika Putina. Njegov ekonomski uspeh je mogoče pripisati vplivu oseb, ki so sprejemale ključne odločitve in ga prednostno obravnavale, zlasti pri dodeljevanju pogodb za izvedbo javnih naročil.

Uspešno izkorišča tesne osebne odnose z ruskimi nosilci odločitev: z rusko državo ali podjetji v državni lasti je sklenil pomembne pogodbe. Njegova podjetja so dobila več zelo dobičkonosnih javnih naročil za pripravo olimpijskih iger v Sočiju.

Je tudi lastnik podjetja Strojgazmontaž, s katerim je bila sklenjena pogodba za izvedbo javnega naročila za izgradnjo mostu od Rusije do nezakonito priključene Avtonomne republike Krim, s čimer se utrjuje njena povezava z Rusko federacijo in še dodatno spodkopava ozemeljska nedotakljivost Ukrajine.

Je predsednik upravnega odbora založbe Prosveščenje, ki je izvedla projekt „Za otroke Rusije: naslov – Krim“, tj. javno kampanjo, ki je namenjena otrokom na Krimu in jih obvešča, da so postali ruski državljani in živijo v Rusiji. Na ta način je podpiral politiko ruske vlade za priključitev Krima Rusiji.

30.7.2014

93.

Konstantin Valerevich MALOFEEV

(Константин Валерьевич Малофеев)

Datum rojstva: 3.7.1974

Kraj rojstva: Pušino

Malofeev je tesno povezan z ukrajinskimi separatisti v vzhodni Ukrajini in na Krimu. Je bivši delodajalec Borodaja, t. i. predsednika vlade t. i. „Ljudske republike Doneck“; v času priključitve Krima se je srečal z Aksjonovim, t. i. predsednikom vlade t. i. „Republike Krim“. Ukrajinska vlada je začela kazensko preiskavo njegove domnevne materialne in finančne podpore separatistom. Poleg tega je dal več javnih izjav v podporo priključitvi Krima in vključitvi Ukrajine v Rusijo ter junija 2014 izjavil, da „se celotne Ukrajine ne da vključiti v Rusijo, vzhodni del (Ukrajine) pa morda.“

Zato Malofeev deluje v podporo destabilizaciji vzhodne Ukrajine.

30.7.2014

94.

Yuriy Valentinovich KOVALCHUK

(Юрий Валентинович Ковальчук)

Datum rojstva: 25.7.1951

Kraj rojstva: Leningrad (Sankt Peterburg)

Kovalchuk je dolgoletni znanec predsednika Putina. Je soustanovitelj t. i. „Ozero Dacha“, zadruge, ki povezuje vplivno skupino posameznikov okoli predsednika Putina.

Ima koristi od svojih povezav z ruskimi snovalci odločitev. Je predsednik in največji delničar Banke Rossiya, kjer je imel leta 2013 v lasti 38 %, to pa naj bi bila osebna banka višjih uradnikov Ruske federacije. Po nezakoniti priključitvi Krima je Banka Rossiya odprla podružnice na Krimu in v Sevastopolu, s čimer je utrdila njuno povezavo z Rusko federacijo.

Poleg tega ima Banka Rossiya pomembne deleže v National Media Group, ki po drugi strani obvladuje televizijske postaje, ki aktivno podpirajo politiko ruske vlade v zvezi z destabilizacijo Ukrajine.

30.7.2014

95.

Nikolay Terentievich SHAMALOV

(Николай Терентьевич Шамалов)

Datum rojstva: 24.1.1950

Kraj rojstva: Belorusija

Šamalov je dolgoletni znanec predsednika Putina. Je soustanovitelj t. i. zadruge Ozero Dača, ki povezuje vplivno skupino posameznikov okoli predsednika Putina.

Ima koristi od svojih povezav z ruskimi snovalci odločitev. Je drugi največji delničar Banke Rossiya in je bil leta 2013 njen desetodstotni lastnik; banka je poznana tudi kot osebna banka višjih uradnikov Ruske federacije. Po nezakoniti priključitvi Krima je Banka Rossiya odprla podružnice na Krimu in v Sevastopolu, s čimer je utrdila njuno povezavo z Rusko federacijo.

Poleg tega ima Banka Rossiya pomembne deleže v National Media Group, ki po drugi strani obvladuje televizijske postaje, ki aktivno podpirajo politiko ruske vlade za destabilizacijo Ukrajine.

30.7.2014

96.

Alexander Vladimirovich ZAKHARCHENKO

(Александр Владимирович Захарченко)

Datum rojstva: 26.6.1976

Kraj rojstva: Doneck

S 7. avgustom 2014 je nadomestil Alexandra Borodaia kot t. i. „predsednik vlade“ t. i. „Ljudske republike Doneck“. Berezin s prevzemom in izvajanjem te funkcije podpira dejavnosti in politike, ki spodkopavajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine.

12.9.2014

97.

Vladimir KONONOV/tudi „Tsar“

(Владимир Петровнч Кононов)

Datum rojstva: 14.10.1974

Kraj rojstva: Gorski

S 14. avgustom je nadomestil Igorja Strelkova/Girkina kot t. i. „obrambni minister“ t. i. „Ljudske republike Doneck“. Od aprila je domnevno poveljeval enoti separatističnih borcev v Donecku, pri čemer je obljubil, da bo „uresničil strateško nalogo odvračanja vojaške agresije Ukrajine“. S tem je Konokov podprl ukrepe in politike, ki spodkopavajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine.

12.9.2014

98.

Miroslav Vladimirovich RUDENKO

(Мирослав Владимирович Руденко)

Datum rojstva: 21.1.1983

Kraj rojstva: Debalcevo

Povezan z „ljudsko milico v Donbasu“. Med drugim je izjavil, da se bodo še naprej borili v preostalih delih države. Rudenko je tako podpiral dejavnosti in politike, ki spodkopavajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine. Tako imenovani „ljudski poslanec“ v tako imenovanem „parlamentu Ljudske republike Doneck“.

12.9.2014

99.

Gennadiy Nikolaiovych TSYPKALOV,

Gennadii Nikolaevich TSYPKALOV

(Геннадий Николаевич ЦыПлаков)

Datum rojstva: 21.6.1973

Kraj rojstva: Rostovska regija (Rusija)

Nadomestil je Marata Bashirova kot t. i. „predsednik vlade“ t. i. „Ljudske republike Lugansk“. Pred tem je deloval v milici „vojska jugovzhoda“. Tsypkalov je tako podpiral dejavnosti in politike, ki spodkopavajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine.

12.9.2014

101.

Oleg Vladimirovich BEREZA

(Олег Владимирович Берëза)

Datum rojstva: 1.3.1977

„Minister za notranje zadeve“ t. i. „Ljudske republike Doneck“. Povezan z Vladimirjem Antjufejevom, ki je odgovoren za separatistične „vladne“ dejavnosti tako imenovane „vlade Ljudske republike Doneck“. Tako podpira dejavnosti in politike, ki spodkopavajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine.

12.9.2014

102.

Andrei Nikolaevich RODKIN

(Андрей Николаевич Родкин)

Datum rojstva: 23.9.1976

Kraj rojstva: Moskva

Predstavnik t. i. „Ljudske republike Doneck“ v Moskvi. V svojih izjavah je med drugim govoril o pripravljenosti milic, da se vključijo v gverilsko vojno in zasežejo sisteme orožja ukrajinskih oboroženih sil. Tako podpira dejavnosti in politike, ki spodkopavajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine.

12.9.2014

103.

Aleksandr Akimovich KARAMAN

(Александр Акимович Караман),

tudi Alexandru CARAMAN

Datum rojstva: 26.7.1956 ali 26.6.1956

POB Cioburciu, okraj Slobozia, zdaj Republika Moldavija

„Namestnik predsednika vlade, pristojen za socialne zadeve“ t. i. „Ljudske republike Doneck“. Povezan z Vladimirjem Antjufejevom, ki je odgovoren za separatistične „vladne“ dejavnosti tako imenovane „vlade Ljudske republike Doneck“. Tako podpira dejavnosti in politike, ki spodkopavajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine. Varovanec namestnika ruskega predsednika vlade Dmitrija Rogozina. Vodja administracije Sveta ministrov tako imenovane „Ljudske republike Doneck“.

12.9.2014

104.

Georgiy L'vovich MURADOV

(Георгий Львович Мурадов)

Datum rojstva: 19.11.1954

Kraj rojstva: Kočmes, ASSR Komi

T. i. „namestnik predsednika vlade“ Krima in pooblaščeni predstavnik Krima pri predsedniku Putinu. Muradov je pomemben akter pri konsolidaciji ruskega institucionalnega nadzora nad Krimom vse od nezakonite priključitve. Tako podpira dejavnosti in politike, ki spodkopavajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine.

12.9.2014

105.

Mikhail Sergeyevich SHEREMET

(Михаил Сергеевич Шеремет)

Datum rojstva: 23.5.1971

Kraj rojstva: Džankoj

T. i. „prvi namestnik predsednika vlade“ Krima. Šeremet je imel ključno vlogo pri organizaciji in izvedbi referenduma o združitvi Krima z Rusijo 16. marca. V času referenduma je Šeremet domnevno poveljeval promoskovskim „silam za samoobrambo“ Krima. Tako podpira dejavnosti in politike, ki spodkopavajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine.

12.9.2014

106.

Yuri Leonidovich VOROBIOV

(Юрий Леонидович Воробьев)

Datum rojstva: 2.2.1948

Kraj rojstva: Krasnojarsk

Podpredsednik zveznega sveta Ruske federacije. 1. marca 2014 je v zveznem svetu javno podprl namestitev ruskih sil v Ukrajini. Kasneje je pri glasovanju podprl s tem povezan odlok.

12.9.2014

107.

Vladimir Volfovich ZHIRINOVSKY

(Владимир Вольфович Жириновски)

Datum rojstva: 25.4.1946

Kraj rojstva: Alma-Ata, Kazaška SSR

Član Sveta državne dume; vodja stranke LDPR. Dejavno je podprl napotitev ruskih oboroženih sil v Ukrajino in priključitev Krima. Aktivno je pozval k razdelitvi Ukrajine. V imenu stranke LDPR, ki ji predseduje, je podpisal sporazum s tako imenovano „Ljudsko republiko Donetsk“.

12.9.2014

108.

Vladimir Abdualiyevich VASILYEV

(Васильев Владимир Абдуалиевич)

Datum rojstva: 11.8.1949

Kraj rojstva: Klin

Namestnik predsednika državne dume. Pri glasovanju 20. marca 2014 je podprl osnutek zveznega ustavnega zakona „o vključitvi Republike Krim v Rusko federacijo in nastanku novih zveznih subjektov v okviru Ruske federacije – Republike Krim in mesta z zveznim statusom Sevastopol“.

12.9.2014

109.

Viktor Petrovich VODOLATSKY

(Виктор Петрович Водолацкий)

Datum rojstva: 19.8.1957

Kraj rojstva: Stefanidin Dar, območje Rostova

Predsednik („ataman“) Zveze ruskih in tujih kozaških sil ter namestnik v državni dumi. Podpiral je priključitev Krima in priznal, da so bili ruski kozaki dejavno vključeni v ukrajinski spor na strani separatistov, ki jih podpira Moskva. Pri glasovanju 20. marca 2014 je podprl osnutek zveznega ustavnega zakona „o vključitvi Republike Krim v Rusko federacijo in nastanku novih zveznih subjektov v okviru Ruske federacije – Republike Krim in mesta z zveznim statusom Sevastopol“.

12.9.2014

110.

Leonid Ivanovich KALASHNIKOV

(Леонид Иванович Калашников)

Datum rojstva: 6.8.1960

Kraj rojstva: Stepnoj Dvorec

Prvi namestnik predsednika odbora državne dume za zunanje zadeve. Pri glasovanju 20. marca 2014 je podprl osnutek zveznega ustavnega zakona „o vključitvi Republike Krim v Rusko federacijo in nastanku novih zveznih subjektov v okviru Ruske federacije – Republike Krim in mesta z zveznim statusom Sevastopol“.

12.9.2014

111.

Vladimir Stepanovich NIKITIN

(Владимир Степанович Никитин)

Datum rojstva: 5.4.1948

Kraj rojstva: Opočka

Nekdanji prvi namestnik predsednika odbora državne dume za odnose s Skupnostjo neodvisnih držav, evrazijsko povezovanje in povezave s sonarodnjaki. Pri glasovanju 20. marca 2014 je podprl osnutek zveznega ustavnega zakona „o vključitvi Republike Krim v Rusko federacijo in nastanku novih zveznih subjektov v okviru Ruske federacije – Republike Krim in mesta z zveznim statusom Sevastopol“.

12.9.2014

112.

Oleg Vladimirovich LEBEDEV

(Олег Владимирович Лебедев)

Datum rojstva: 21.3.1964

Kraj rojstva: Rudni, območje Kostanaja, Kazaška SSR

Prvi namestnik predsednika odbora državne dume za odnose s Skupnostjo neodvisnih držav, evrazijsko povezovanje in povezave s sonarodnjaki. Pri glasovanju 20. marca 2014 je podprl osnutek zveznega ustavnega zakona „o vključitvi Republike Krim v Rusko federacijo in nastanku novih zveznih subjektov v okviru Ruske federacije – Republike Krim in mesta z zveznim statusom Sevastopol“.

12.9.2014

113.

Ivan Ivanovich MELNIKOV

(Иван Иванович Мельников)

Datum rojstva: 7.8.1950

Kraj rojstva: Bogorodick

Prvi namestnik predsednika državne dume. Pri glasovanju 20. marca 2014 je podprl osnutek zveznega ustavnega zakona „o vključitvi Republike Krim v Rusko federacijo in nastanku novih zveznih subjektov v okviru Ruske federacije – Republike Krim in mesta z zveznim statusom Sevastopol“.

12.9.2014

114.

Igor Vladimirovich LEBEDEV

(Игорь Владимирович Лебедев)

Datum rojstva: 27.9.1972

Kraj rojstva: Moskva

Namestnik predsednika državne dume. Pri glasovanju 20. marca 2014 je podprl osnutek zveznega ustavnega zakona „o vključitvi Republike Krim v Rusko federacijo in nastanku novih zveznih subjektov v okviru Ruske federacije – Republike Krim in mesta z zveznim statusom Sevastopol“.

12.9.2014

115.

Nikolai Vladimirovich LEVICHEV

(Николай Владимирович Левичев)

Datum rojstva: 28.5.1953

Kraj rojstva: Puškin

Namestnik predsednika državne dume. Pri glasovanju 20. marca 2014 je podprl osnutek zveznega ustavnega zakona „o vključitvi Republike Krim v Rusko federacijo in nastanku novih zveznih subjektov v okviru Ruske federacije – Republike Krim in mesta z zveznim statusom Sevastopol“.

12.9.2014

116.

Svetlana Sergeevna ZHUROVA

(Светлана Сергеевна Журова)

Datum rojstva: 7.1.1972

Kraj rojstva: Pavlov na Nevi

Prva namestnica predsednika odbora državne dume za zunanje zadeve. Pri glasovanju 20. marca 2014 je podprl osnutek zveznega ustavnega zakona „o vključitvi Republike Krim v Rusko federacijo in nastanku novih zveznih subjektov v okviru Ruske federacije – Republike Krim in mesta z zveznim statusom Sevastopol“.

12.9.2014

117.

Aleksey Vasilevich NAUMETS

(Алексей Васильевич Haумец)

Datum rojstva: 11.2.1968

Generalmajor ruske vojske. Poveljnik 76. letalske divizije, ki je bila del ruskih oboroženih sil, prisotnih na ozemlju Ukrajine, zlasti v času nezakonite priključitve Krima.

12.9.2014

118.

Sergey Viktorovich CHEMEZOV

(Сергей Викторович Чемезов)

Datum rojstva: 20.8.1952

Kraj rojstva: Čeremkovo

Sergej Čemezov je eden od znanih tesnih sodelavcev predsednika Putina; oba sta bila uradnika KGB v Dresdnu. Čemezov je član Vrhovnega sveta „Združene Rusije“. Izkorišča svoje povezave z ruskim predsednikom – imenovan je bil na vodilna mesta v podjetjih pod državnim nadzorom. Predseduje družbi Rostec, ki je vodilna korporacija na področju obrambne in industrijske proizvodnje pod ruskim državnim nadzorom. Technopromexport, ki je podružnica Rosteca, namerava v skladu s sklepom ruske vlade graditi elektrarne na Krimu, s čimer podpira njegovo povezovanje z Rusko federacijo.

Poleg tega je Rosoboronexport, ki je podružnica Rosteca, podpiral vključevanje krimskih obrambnih podjetij v rusko obrambno industrijo in s tem utrjeval nezakonito priključitev Krima Ruski federaciji.

12.9.2014

119.

Alexander Mikhailovich BABAKOV

(Aлександр Михайлович Бабаков)

Datum rojstva: 8.2.1963

Kraj rojstva: Kišinjev

Namestnik v državni dumi, predsednik komisije državne dume za zakonske predpise za razvoj vojaškoindustrijskega kompleksa Ruske federacije. Je viden član „Združene Rusije“ in poslovnež z znatnimi naložbami v Ukrajini in na Krimu.

Pri glasovanju 20. marca 2014 je podprl osnutek zveznega ustavnega zakona „o vključitvi Republike Krim v Rusko federacijo in nastanku novih zveznih subjektov v okviru Ruske federacije – Republike Krim in mesta z zveznim statusom Sevastopol“.

12.9.2014

120.

Serhiy KOZYAKOV (aka Sergey Kozyakov)

Сергей Козьяков

Datum rojstva: 29.9.1982

Kot „vodja centralne volilne komisije Luganska“ je odgovoren za organizacijo tako imenovanih „volitev“2. novembra 2014 v tako imenovani „Ljudski republiki Lugansk“. Te volitve so v nasprotju z ukrajinskim pravom, zato so nezakonite.

S prevzemom in opravljanjem te funkcije ter z organizacijo nezakonitih „volitev“ je torej dejavno podpiral ukrepe in politike, ki spodkopavajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine ter jo dodatno destabilizirajo.

29.11.2014

121.

Oleg Konstantinovich AKIMOV tudi Oleh AKIMOV

(Олег Константинович Акимов)

Datum rojstva: 15.9.1981

Kraj rojstva: Lugansk

Namestnik vodje „gospodarske unije Luganska“ v „nacionalnem svetu“„Ljudske republike Lugansk“. Kandidiral na tako imenovanih „volitvah“2. novembra 2014 na mesto „predsednika“ tako imenovane „Ljudske republike Lugansk“. Te volitve so v nasprotju z ukrajinskim pravom, zato so nezakonite.

S prevzemom in opravljanjem te funkcije ter z vložitvijo uradne kandidature na nezakonitih „volitvah“ torej dejavno podpira dejavnosti in politike, ki spodkopavajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine ter jo dodatno destabilizirajo.

29.11.2014

122.

Larisa Leonidovna AIRAPETYAN, tudi Larysa AYRAPETYAN, Larisa AIRAPETYAN ali Larysa AIRAPETYAN

(Лариса Леонидовна Айрапетян)

Datum rojstva: 21.2.1970

„Ministrica za zdravje“ tako imenovane „Ljudske republike Lugansk“. Kandidirala na tako imenovanih „volitvah“2. novembra 2014 na mesto „predsednice“ tako imenovane „Ljudske republike Lugansk“.

Te volitve so v nasprotju z ukrajinskim pravom, zato so nezakonite.

S prevzemom in opravljanjem te funkcije ter z vložitvijo uradne kandidature na nezakonitih „volitvah“ torej dejavno podpira dejavnosti in politike, ki spodkopavajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine ter jo dodatno destabilizirajo.

29.11.2014

123.

Yuriy Viktorovich SIVOKONENKO, tudi Yuriy SIVOKONENKO, Yury SIVOKONENKO, Yury SYVOKONENKO

(Юрий Викторович Сивоконенко)

Datum rojstva: 7.8.1957

Kraj rojstva: Doneck

„Poslanec“ tako imenovane „Ljudske republike Doneck“, deluje v zvezi veteranov Berkut Donbaškega okrožja. Na tako imenovanih „volitvah“2. novembra 2014 je kandidiral za voditelja tako imenovane „Ljudske republike Doneck“. Te volitve so v nasprotju z ukrajinskim pravom, zato so nezakonite.

S prevzemom in opravljanjem te funkcije ter z vložitvijo uradne kandidature na nezakonitih „volitvah“ torej dejavno podpira dejavnosti in politike, ki spodkopavajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine ter jo dodatno destabilizirajo.

29.11.2014

124.

Aleksandr Igorevich KOFMAN, tudi Oleksandr KOFMAN

(Александр Игоревич Кофман)

Datum rojstva: 30.8.1977

Kraj rojstva: Makijevka (Doneška regija)

Tako imenovani „zunanji minister“ in tako imenovani „prvi namestnik predsednika“„parlamenta“ tako imenovane „Ljudske republike Doneck“. Na tako imenovanih nezakonitih „volitvah“2. novembra 2014 je kandidiral za voditelja tako imenovane „Ljudske republike Doneck“. Te volitve so v nasprotju z ukrajinskim pravom, zato so nezakonite.

S sodelovanjem pri tej funkciji in njenem opravljanju ter z uradno kandidaturo na nezakonitih „volitvah“ torej dejavno podpira dejavnosti in politike, ki spodkopavajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine ter jo dodatno destabilizirajo.

29.11.2014

125.

Ravil Zakarievich KHALIKOV

(Равиль Закариевич Халиков)

Datum rojstva: 23.2.1969

Kraj rojstva: vas Belozere, Romodanovski okraj, ZSSR

„Prvi namestnik predsednika vlade“ in nekdanji „generalni tožilec“ tako imenovane „Ljudske republike Doneck“.

S prevzemom in izvajanjem te funkcije torej podpira dejavnosti in politike, ki spodkopavajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine ter jo dodatno destabilizirajo.

29.11.2014

126.

Dmitry Aleksandrovich SEMYONOV,

Dmitrii Aleksandrovich SEMENOV

(Дмитрий Александрович Семенов)

Datum rojstva: 3.2.1963

Kraj rojstva: Moskva

„Namestnik predsednika vlade, pristojen za finance“ tako imenovane „Ljudske republike Lugansk“.

S prevzemom in izvajanjem te funkcije torej podpira dejavnosti in politike, ki spodkopavajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine ter jo dodatno destabilizirajo.

29.11.2014

127.

Oleg BUGROV

(Олег Бугров)

Datum rojstva: 29.8.1969

Nekdanji „obrambni minister“ tako imenovane Ljudske republike Lugansk.

S prevzemom in izvajanjem te funkcije torej podpira dejavnosti in politike, ki spodkopavajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine ter jo dodatno destabilizirajo.

29.11.2014

128.

Lesya LAPTEVA

(Леся Лаптева)

Nekdanja „ministrica za izobraževanje, znanost, kulturo in religije“ tako imenovane „Ljudske republike Lugansk“.

S prevzemom in opravljanjem te funkcije je torej dejavno podpirala ukrepe in politike, ki spodkopavajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine ter jo dodatno destabilizirajo.

29.11.2014

129.

Yevgeniy Eduardovich MIKHAYLOV

(tudi Yevhen Eduardovych Mychaylov)

(Евгений Здуардович Михайлов)

Datum rojstva: 17.3.1963

Kraj rojstva: Arhangelsk

„Vodja administracije za vladne zadeve“ tako imenovane „Ljudske republike Doneck“.

S prevzemom in izvajanjem te funkcije torej podpira dejavnosti in politike, ki spodkopavajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine ter jo dodatno destabilizirajo.

29.11.2014

132.

Vladyslav Nykolayevych DEYNEGO tudi Vladislav Nykolayevich DEYNEGO

(Владислав Николаевич Дейнего)

Datum rojstva: 12.3.1964

„Namestnik predsednika“„ljudskega sveta“ tako imenovane „Ljudske republike Lugansk“.

S prevzemom in izvajanjem te funkcije torej podpira dejavnosti in politike, ki spodkopavajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine ter jo dodatno destabilizirajo.

29.11.2014

133.

Pavel DREMOV, tudi Batya

(Павел Леонидович ДРËМОВ),

Pavlo Leonidovych DRYOMOV

(Павло Леонщович Дрьомов)

Datum rojstva: 22.11.1976

Kraj rojstva: Stahanov

Poveljnik „Prvega kozaškega polka“, oborožene separatistične skupine, vpletene v spopade v vzhodni Ukrajini.

V tej funkciji dejavno podpira dejanja in politike, ki spodkopavajo ozemeljsko celovitost, suverenost in neodvisnost Ukrajine ter jo dodatno destabilizirajo.

16.2.2015

134.

Alexey MILCHAKOV, tudi Fritz, Serbian

(Алексей МИЛЬЧАКОВ)

Datum rojstva: 30.4.1991 ali 30.1.1991

Kraj rojstva: Sankt Peterburg

Poveljnik enote „Rusič“, oborožene separatistične skupine, vpletene v spopade v vzhodni Ukrajini.

V tej funkciji dejavno podpira dejanja in politike, ki spodkopavajo ozemeljsko celovitost, suverenost in neodvisnost Ukrajine ter jo dodatno destabilizirajo.

16.2.2015

135.

Arseny PAVLOV, tudi Motorola

ApcéHий Сергеевич ПÁВЛОВ (tudi Моторoла)

Datum rojstva: 2.2.1983

Kraj rojstva: Uhta, Komi

Poveljnik bataljona „Šparta“, oborožene separatistične skupine, vpletene v spopade v vzhodni Ukrajini.

V tej funkciji dejavno podpira dejanja in politike, ki spodkopavajo ozemeljsko celovitost, suverenost in neodvisnost Ukrajine ter jo dodatno destabilizirajo.

16.2.2015

136.

Mikhail Sergeevich TOLSTYKH, tudi Givi

(Михаил Сергеевич Толстых)

Datum rojstva: 19.7.1980

Kraj rojstva: Ilovajsk

Poveljnik bataljona „Somali“, oborožene separatistične skupine, vpletene v spopade v vzhodni Ukrajini.

V tej funkciji dejavno podpira dejanja in politike, ki spodkopavajo ozemeljsko celovitost, suverenost in neodvisnost Ukrajine ter jo dodatno destabilizirajo.

16.2.2015

137.

Eduard Aleksandrovich BASURIN

(Здуард Александрович Басурин)

Datum rojstva: 27.6.1966 ali 21.6.1966

Kraj rojstva: Doneck

Tako imenovani „namestnik poveljnika“ na Ministrstvu za obrambo tako imenovane „Ljudske republike Doneck“.

S prevzemom in izvajanjem te funkcije torej podpira dejavnosti in politike, ki spodkopavajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine ter jo dodatno destabilizirajo.

16.2.2015

138.

Alexandr SHUBIN

Александр Васильевич ШУБИН

Datum rojstva: 20.5.1972 ali 30.5.1972

Kraj rojstva: Lugansk

Tako imenovani „minister za pravosodje“ nezakonite „Ljudske republike Lugansk“.

S prevzemom te funkcije in v njenem okviru tako dejavno podpira dejanja in politike, ki spodkopavajo ozemeljsko celovitost, suverenost in neodvisnost Ukrajine ter jo dodatno destabilizirajo.

16.2.2015

139.

Sergey Anatolievich LITVIN

(Сергей Анатольевич Литвин)

Datum rojstva: 2.7.1973

Tako imenovani „namestnik predsednika“ Sveta ministrov tako imenovane „Ljudske republike Lugansk“.

S prevzemom in izvajanjem te funkcije torej podpira dejavnosti in politike, ki spodkopavajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine ter jo dodatno destabilizirajo.

16.2.2015

141.

Ekaterina FILIPPOVA

Екатерина Владимировна ФИЛИППОВА

Datum rojstva: 20.11.1988

Kraj rojstva: Krasnoarmejsk

Tako imenovana „ministrica za pravosodje“ tako imenovane „Ljudske republike Doneck“.

S prevzemom te funkcije in v njenem okviru tako dejavno podpira dejanja in politike, ki spodkopavajo ozemeljsko celovitost, suverenost in neodvisnost Ukrajine ter jo dodatno destabilizirajo.

16.2.2015

142.

Aleksandr TIMOFEEV

Александр ТИМОФЕЕВ

Datum rojstva: 27.1.1974

Tako imenovani „minister za proračun“ tako imenovane „Ljudske republike Doneck“.

S prevzemom te funkcije in v njenem okviru tako dejavno podpira dejanja in politike, ki spodkopavajo ozemeljsko celovitost, suverenost in neodvisnost Ukrajine ter jo dodatno destabilizirajo.

16.2.2015

143.

Evgeny Vladimirovich MANUILOV

(Евгений Владимирович Мануйлов)

Datum rojstva: 5.1.1967

Tako imenovani „minister za proračun“ tako imenovane „Ljudske republike Lugansk“.

S prevzemom in izvajanjem te funkcije torej podpira dejavnosti in politike, ki spodkopavajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine ter jo dodatno destabilizirajo.

16.2.2015

144.

Viktor YATSENKO

(Виктор ЯЦЕНКО)

Datum rojstva: 22.4.1985

Kraj rojstva: Herson

Tako imenovani „minister za komunikacije“ tako imenovane „Ljudske republike Doneck“.

S prevzemom in izvajanjem te funkcije torej podpira dejavnosti in politike, ki spodkopavajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine ter jo dodatno destabilizirajo.

16.2.2015

146.

Zaur ISMAILOV

(Заур Исмаилов Рауфович)

Datum rojstva: 25.7.1978 (ali 23.3.1975)

Kraj rojstva: Krasni Luč, Vorošilovgrad, Lugansk

Tako imenovani „generalni tožilec“ tako imenovane „Ljudske republike Lugansk“.

S prevzemom in izvajanjem te funkcije torej podpira dejavnosti in politike, ki spodkopavajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine ter jo dodatno destabilizirajo.

16.2.2015

147.

Anatoly Ivanovich ANTONOV

(Анатолий Иванович Антонов)

Datum rojstva: 15.5.1955

Kraj rojstva: Omsk

Kot namestnik ministra za obrambo sodeluje pri napotitvi ruskih enot v Ukrajino.

V tej funkciji – v skladu s trenutno strukturo ruskega Ministrstva za obrambo – sodeluje pri oblikovanju in izvajanju politike ruske vlade. Ta politika ogroža ozemeljsko celovitost, suverenost in neodvisnost Ukrajine.

16.2.2015

148.

Arkady Viktorovich BAKHIN

(Аркадий Викторович Бахин)

Datum rojstva: 8.5.1956

Kraj rojstva: Kaunas, Litva

Kot prvi namestnik ministra za obrambo sodeluje pri napotitvi ruskih enot v Ukrajino.

V tej funkciji – v skladu s trenutno strukturo ruskega Ministrstva za obrambo – sodeluje pri oblikovanju in izvajanju politike ruske vlade. Ta politika ogroža ozemeljsko celovitost, suverenost in neodvisnost Ukrajine.

16.2.2015

149.

Andrei Valeryevich KARTAPOLOV

(Андрей Валерьевич Картaпoлoв)

Datum rojstva: 9.11.1963

Kraj rojstva: NDR (DDR)

Direktor glavnega operativnega oddelka in namestnik vodje generalštaba oboroženih sil Ruske federacije. V obeh funkcijah dejavno sodeluje pri oblikovanju in izvajanju vojaške kampanje ruskih sil v Ukrajini.

V skladu s priznanimi dejavnostmi generalštaba izvaja operativni nadzor nad oboroženimi silami ter tako dejavno sodeluje pri oblikovanju in izvajanju politike ruske vlade, ki ogroža ozemeljsko celovitost, suverenost in neodvisnost Ukrajine.

16.2.2015

150.

Iosif (Joseph) Davydovich KOBZON

(Иосиф Дaвьιдoвич Кобзон)

Datum rojstva: 11.9.1937

Kraj rojstva: Časov Jar, Ukrajina

Poslanec državne dume.

Med obiskom tako imenovane Ljudske republike Doneck je javno podprl separatiste. Imenovan je bil tudi za častnega konzula tako imenovane „Ljudske republike Doneck“ v Ruski federaciji.

Pri glasovanju 20. marca 2014 je podprl osnutek zveznega ustavnega zakona „o vključitvi Republike Krim v Rusko federacijo in nastanku novih zveznih subjektov v okviru Ruske federacije – Republike Krim in mesta z zveznim statusom Sevastopol“.

16.2.2015

151.

Valery Fedorovich RASHKIN

(Валерий Фëдoрoвич Рашкин)

Datum rojstva: 14.3.1955

Kraj rojstva: Žilino, območje Kaliningrada

Prvi namestnik predsednika Odbora ruske dume za vprašanja etnične pripadnosti.

Je ustanovitelj civilnega gibanja „Krassnaya Moskva Patriotic Front Aid“ (Domoljubna fronta „Rdeča Moskva“), ki je organiziralo javne proteste v podporo separatistom; tako podpira politike, ki spodkopavajo ozemeljsko celovitost, suverenost in neodvisnost Ukrajine. Pri glasovanju 20. marca 2014 je podprl osnutek zveznega ustavnega zakona „o vključitvi Republike Krim v Rusko federacijo in nastanku novih zveznih subjektov v okviru Ruske federacije – Republike Krim in mesta z zveznim statusom Sevastopol“.

16.2.2015

Subjekti

| 33. | Brigada „Prizrak“
  („Бригада ‚Призрак‘“) | Oborožena separatistična skupina, ki dejavno podpira dejanja, ki spodkopavajo ozemeljsko celovitost, suverenost in neodvisnost Ukrajine ter jo dodatno destabilizirajo. | 16.2.2015 |
| --- | --- | --- | --- |

33.

Brigada „Prizrak“

(„Бригада ‚Призрак‘“)

Oborožena separatistična skupina, ki dejavno podpira dejanja, ki spodkopavajo ozemeljsko celovitost, suverenost in neodvisnost Ukrajine ter jo dodatno destabilizirajo.

16.2.2015

---