# Официален вестник C 291/4 се

| | ISSN 1977-0855 |
| --- | --- |
| Официален вестник
  на Европейския съюз | C 291 |
| | |
| Издание на български език | Информация и известия | Година 584 септември 2015 г. |

ISSN 1977-0855

Официален вестник

на Европейския съюз

C 291

Издание на български език

Информация и известия

Година 584 септември 2015 г.

---

| Известие No | Съдържание | Страница |
| --- | --- | --- |
| | I   Резолюции, препоръки и становища |
| | СТАНОВИЩА |
| | Европейски икономически и социален комитет |
| | 507-а пленарна сесия на ЕИСК, 22 и 23 април 2015 г. |
| 2015/C 291/01 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Въздействието на политиките на ЕС в областта на климата и енергетиката върху развитието на селското и горското стопанство (проучвателно становище) | 1 |
| 2015/C 291/02 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Разработване на системата за управление, предложена в контекста на рамката в областта на климата и енергетиката за 2030 г. (проучвателно становище по искане на Европейската комисия) | 8 |
| 2015/C 291/03 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Пътна карта за постигането на Единно европейско транспортно пространство — напредък и предизвикателства (проучвателно становище по искане на Европейския парламент) | 14 |
| 2015/C 291/04 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Ролята на гражданското общество в отношенията ЕС — Албания (проучвателно становище) | 21 |
| 2015/C 291/05 | Становище на Европейския икономическия и социален комитет относно Саморегулиране и съвместно регулиране в общностната законодателна рамка (становище по собствена инициатива) | 29 |
| 2015/C 291/06 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Индустриална политика за стъкларския сектор в ЕС | 40 |
| 2015/C 291/07 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Насърчаване на европейския единен пазар, комбиниращ биомедицинското инженерство със сектора на медицинските услуги и грижи | 45 |

Известие No

Съдържание

Страница

I   Резолюции, препоръки и становища

СТАНОВИЩА

Европейски икономически и социален комитет

507-а пленарна сесия на ЕИСК, 22 и 23 април 2015 г.

2015/C 291/01

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Въздействието на политиките на ЕС в областта на климата и енергетиката върху развитието на селското и горското стопанство (проучвателно становище)

1

2015/C 291/02

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Разработване на системата за управление, предложена в контекста на рамката в областта на климата и енергетиката за 2030 г. (проучвателно становище по искане на Европейската комисия)

8

2015/C 291/03

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Пътна карта за постигането на Единно европейско транспортно пространство — напредък и предизвикателства (проучвателно становище по искане на Европейския парламент)

14

2015/C 291/04

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Ролята на гражданското общество в отношенията ЕС — Албания (проучвателно становище)

21

2015/C 291/05

Становище на Европейския икономическия и социален комитет относно Саморегулиране и съвместно регулиране в общностната законодателна рамка (становище по собствена инициатива)

29

2015/C 291/06

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Индустриална политика за стъкларския сектор в ЕС

40

2015/C 291/07

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Насърчаване на европейския единен пазар, комбиниращ биомедицинското инженерство със сектора на медицинските услуги и грижи

45

---

| | III   Подготвителни актове |
| --- | --- |
| | ЕВРОПЕЙСКИ ИКОНОМИЧЕСКИ И СОЦИАЛЕН КОМИТЕТ |
| | 507-а пленарна сесия на ЕИСК, 22 и 23 април 2015 г. |
| 2015/C 291/08 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съобщение от Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите относно Градското измерение на политиките на ЕС — ключови характеристики на една програма на ЕС за градовете[COM(2014) 490 final] | 54 |
| 2015/C 291/09 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за определяне на предвидената в Регламент (ЕС) No 1306/2013 ставка на корекция на директните плащания за календарната 2015 г.[COM(2015) 141 final — 2015/0070 COD] | 60 |

III   Подготвителни актове

ЕВРОПЕЙСКИ ИКОНОМИЧЕСКИ И СОЦИАЛЕН КОМИТЕТ

507-а пленарна сесия на ЕИСК, 22 и 23 април 2015 г.

2015/C 291/08

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съобщение от Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите относно Градското измерение на политиките на ЕС — ключови характеристики на една програма на ЕС за градовете[COM(2014) 490 final]

[COM(2014) 490 final]

54

2015/C 291/09

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за определяне на предвидената в Регламент (ЕС) No 1306/2013 ставка на корекция на директните плащания за календарната 2015 г.[COM(2015) 141 final — 2015/0070 COD]

[COM(2015) 141 final — 2015/0070 COD]

60

---

| BG | |
| --- | --- |

BG

---

I Резолюции, препоръки и становища

СТАНОВИЩА

Европейски икономически и социален комитет

507-а пленарна сесия на ЕИСК, 22 и 23 април 2015 г.

| 4.9.2015 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 291/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2015

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 291/1

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Въздействието на политиките на ЕС в областта на климата и енергетиката върху развитието на селското и горското стопанство“

(проучвателно становище)

(2015/C 291/01)

| Докладчик: | Mindaugas MACIULEVIČIUS |
| --- | --- |

Докладчик:

Mindaugas MACIULEVIČIUS

На 26 септември 2014 г. предстоящото латвийско председателство на Европейския съюз реши, в съответствие с член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз, да се консултира с Европейския икономически и социален комитет относно

„Въздействието на политиките на ЕС в областта на климата и енергетиката върху развитието на селското и горското стопанство“

(проучвателно становище).

Специализирана секция „Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 9 април 2015 г.

На 507-ата си пленарна сесия, проведена на 22 и 23 април 2015 г. (заседание от 22 април), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 147 гласа „за“, 1 глас „против“ и 3 гласа „въздържал се“.

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | ЕИСК подчертава, че изменението на климата е глобално предизвикателство. При вземането на решение относно приноса на ЕС към глобалното споразумение по въпросите на климата ЕС и държавите членки следва да отчетат различията в политиките в световен мащаб и да обмислят последствията от изменението на климата и възможностите за намаляване на емисиите. Политиките на ЕС трябва да отговорят на предизвикателството за гарантиране на продоволствена сигурност въпреки нарастващото търсене, като поддържат конкурентоспособността на секторите на селското и горското стопанство и укрепват предимствата на местните производители в ЕС, без да налагат ненужни тежести на земеделските стопани и собствениците на гори. ЕС следва да бъде пример за подражание в устойчивото земеделие от икономическа, социална и екологична гледна точка. Рамката за политиката на ЕС трябва да бъде съгласувана и последователна. |
| --- | --- |

1.1.

ЕИСК подчертава, че изменението на климата е глобално предизвикателство. При вземането на решение относно приноса на ЕС към глобалното споразумение по въпросите на климата ЕС и държавите членки следва да отчетат различията в политиките в световен мащаб и да обмислят последствията от изменението на климата и възможностите за намаляване на емисиите. Политиките на ЕС трябва да отговорят на предизвикателството за гарантиране на продоволствена сигурност въпреки нарастващото търсене, като поддържат конкурентоспособността на секторите на селското и горското стопанство и укрепват предимствата на местните производители в ЕС, без да налагат ненужни тежести на земеделските стопани и собствениците на гори. ЕС следва да бъде пример за подражание в устойчивото земеделие от икономическа, социална и екологична гледна точка. Рамката за политиката на ЕС трябва да бъде съгласувана и последователна.

| 1.2. | Трябва да се отчете глобалната картина, за да се избегне прехвърлянето на енергоемките производства с високи емисии към други части на света, което би могло да доведе дори до увеличаване на световните емисии и намаляване на конкурентоспособността на европейското селско и горско стопанство. |
| --- | --- |

1.2.

Трябва да се отчете глобалната картина, за да се избегне прехвърлянето на енергоемките производства с високи емисии към други части на света, което би могло да доведе дори до увеличаване на световните емисии и намаляване на конкурентоспособността на европейското селско и горско стопанство.

| 1.3. | Решението да се включат земеползването, промените в земеползването и горското стопанство (ЗПЗГС) в рамката на политиката за периода след 2020 г. създава голяма степен на несигурност за селскостопанския сектор, а в някои случаи и за горския сектор. Все още не е ясно дали това ще доведе до намаление на емисиите, или до увеличение в редица региони. Всяко решение трябва да бъде научно обосновано и да се вземе след подходяща оценка на въздействието на различните варианти на равнище държави членки. |
| --- | --- |

1.3.

Решението да се включат земеползването, промените в земеползването и горското стопанство (ЗПЗГС) в рамката на политиката за периода след 2020 г. създава голяма степен на несигурност за селскостопанския сектор, а в някои случаи и за горския сектор. Все още не е ясно дали това ще доведе до намаление на емисиите, или до увеличение в редица региони. Всяко решение трябва да бъде научно обосновано и да се вземе след подходяща оценка на въздействието на различните варианти на равнище държави членки.

| 1.4. | ЕИСК призовава, когато се вземат решения относно целите за намаляване емисиите на парникови газове (ПГ) след 2020 г. за държавите членки в секторите на селското и горското стопанство, да се прояви гъвкавост, най-вече в държавите членки, които понастоящем имат значително по-нисък отпечатък върху селското или горското стопанство. |
| --- | --- |

1.4.

ЕИСК призовава, когато се вземат решения относно целите за намаляване емисиите на парникови газове (ПГ) след 2020 г. за държавите членки в секторите на селското и горското стопанство, да се прояви гъвкавост, най-вече в държавите членки, които понастоящем имат значително по-нисък отпечатък върху селското или горското стопанство.

| 1.5. | С оглед на изключително положителното икономическо и социално въздействие, особено за разкриването на работни места в селските райони, ЕИСК насърчава изготвянето на активна стратегия, която да отчита потенциала за устойчив и икономически жизнеспособен растеж на производството на биоенергия от биомаса и на биоикономиката като цяло, както и на устойчивото интензивно селско стопанство, като се гарантират стабилни допълнителни високи доходи за земеделските стопани, собствениците на гори и селските общности и се насърчат инвестициите в инфраструктурата и социалните нужди на селските райони. |
| --- | --- |

1.5.

С оглед на изключително положителното икономическо и социално въздействие, особено за разкриването на работни места в селските райони, ЕИСК насърчава изготвянето на активна стратегия, която да отчита потенциала за устойчив и икономически жизнеспособен растеж на производството на биоенергия от биомаса и на биоикономиката като цяло, както и на устойчивото интензивно селско стопанство, като се гарантират стабилни допълнителни високи доходи за земеделските стопани, собствениците на гори и селските общности и се насърчат инвестициите в инфраструктурата и социалните нужди на селските райони.

| 1.6. | Горите и изделията от дърво могат да съхраняват по-големи количества CO2. Активното управление на горите и по-голямото използване на дървени изделия могат да повишат поглъщането и съхранението на CO2. Могат да се очакват допълнителни ефекти на заместване, когато дървените изделия заместват конвенционалните продукти или материали. |
| --- | --- |

1.6.

Горите и изделията от дърво могат да съхраняват по-големи количества CO2. Активното управление на горите и по-голямото използване на дървени изделия могат да повишат поглъщането и съхранението на CO2. Могат да се очакват допълнителни ефекти на заместване, когато дървените изделия заместват конвенционалните продукти или материали.

| 1.7. | Селското и горското стопанство са сложни и не напълно разбирани биологични структури, в които не бива да се предлагат и въвеждат големи промени като временни решения за постигане на краткосрочни цели. Що се отнася до целите до 2020 г. и до 2030 г., това е твърде кратък период за биологичните системи. Не трябва да се предлагат глобални решения на равнище ЕС относно биологичните системи поради разнообразните и понякога неочаквани обстоятелства на местно равнище. |
| --- | --- |

1.7.

Селското и горското стопанство са сложни и не напълно разбирани биологични структури, в които не бива да се предлагат и въвеждат големи промени като временни решения за постигане на краткосрочни цели. Що се отнася до целите до 2020 г. и до 2030 г., това е твърде кратък период за биологичните системи. Не трябва да се предлагат глобални решения на равнище ЕС относно биологичните системи поради разнообразните и понякога неочаквани обстоятелства на местно равнище.

| 1.8. | Научноизследователските и развойните дейности и иновациите са основните двигатели на прехода към устойчиво селско и горско стопанство, както и на биоенергията и биоикономиката, в съответствие с целите на политиката в областта на климата. ЕИСК призовава институциите на ЕС и държавите членки да увеличат финансирането за дейности в тази област, както и за съвместни усилия в случаите, когато резултатите от изследванията се споделят между научноизследователските общности. Ключът към успешното прилагане на иновациите е активното им популяризиране чрез консултативни и образователни структури пред крайните потребители в секторите на селското и горското стопанство. |
| --- | --- |

1.8.

Научноизследователските и развойните дейности и иновациите са основните двигатели на прехода към устойчиво селско и горско стопанство, както и на биоенергията и биоикономиката, в съответствие с целите на политиката в областта на климата. ЕИСК призовава институциите на ЕС и държавите членки да увеличат финансирането за дейности в тази област, както и за съвместни усилия в случаите, когато резултатите от изследванията се споделят между научноизследователските общности. Ключът към успешното прилагане на иновациите е активното им популяризиране чрез консултативни и образователни структури пред крайните потребители в секторите на селското и горското стопанство.

| 1.9. | Политиките на ЕС, заедно със специфичните програми за научни изследвания и иновации в комбинация с финансови стимули за земеделските стопани и собствениците на гори, следва:






  — | да насърчават постепенното преминаване към селскостопански модели, при които не се използват изкопаеми горива, |
| --- | --- | --- |

1.9.

Политиките на ЕС, заедно със специфичните програми за научни изследвания и иновации в комбинация с финансови стимули за земеделските стопани и собствениците на гори, следва:

—

да насърчават постепенното преминаване към селскостопански модели, при които не се използват изкопаеми горива,

| — | да поставят акцент върху подобряването на ефективността на всички производствени системи, и |
| --- | --- |

—

да поставят акцент върху подобряването на ефективността на всички производствени системи, и

| — | да подкрепят по-ефективното използване на ресурсите, включително на земята, водите и хранителните вещества. |
| --- | --- |

—

да подкрепят по-ефективното използване на ресурсите, включително на земята, водите и хранителните вещества.

| 1.10. | ЕИСК подчертава, че гражданският диалог и гражданските инициативи между заинтересованите страни и местните, регионалните, националните и европейските институции са най-резултатният начин за създаване на рамката за политиката за селското и горското стопанство. Държавите членки следва да споделят помежду си най-добрите примери за подобно участие, включително успешните публично-частни партньорства. |
| --- | --- |

1.10.

ЕИСК подчертава, че гражданският диалог и гражданските инициативи между заинтересованите страни и местните, регионалните, националните и европейските институции са най-резултатният начин за създаване на рамката за политиката за селското и горското стопанство. Държавите членки следва да споделят помежду си най-добрите примери за подобно участие, включително успешните публично-частни партньорства.

2.   Въведение

| 2.1. | ЕИСК, сезиран от латвийското председателство на ЕС, реши да изготви това становище, в което да представи мнението на гражданското общество за най-добрите начини за намаляване на емисиите на ПГ и увеличаване на поглъщането на СО2 в селското и горското стопанство по икономически съобразен начин и без да се нарушават устойчивото развитие и конкурентоспособността на ЕС. |
| --- | --- |

2.1.

ЕИСК, сезиран от латвийското председателство на ЕС, реши да изготви това становище, в което да представи мнението на гражданското общество за най-добрите начини за намаляване на емисиите на ПГ и увеличаване на поглъщането на СО2 в селското и горското стопанство по икономически съобразен начин и без да се нарушават устойчивото развитие и конкурентоспособността на ЕС.

| 2.2. | ЕИСК признава, че възможните последствия от политиките на ЕС в областта на климата и енергетиката за развитието на селското и горското стопанство са сложни. С оглед на това становището цели да опише основното въздействие на настоящата рамка за политиките на ЕС върху двата сектора и вече отчетения принос за смекчаване на последиците от изменението на климата и приспособяване към него, да разкрие потенциалните възможности пред двата сектора, да разгледа социалните измерения и влиянието върху гражданското общество и да отправи препоръки относно мястото и ролята на селското и горското стопанство в рамката за политиките на ЕС до 2030 г. в областта на климата и енергетиката. |
| --- | --- |

2.2.

ЕИСК признава, че възможните последствия от политиките на ЕС в областта на климата и енергетиката за развитието на селското и горското стопанство са сложни. С оглед на това становището цели да опише основното въздействие на настоящата рамка за политиките на ЕС върху двата сектора и вече отчетения принос за смекчаване на последиците от изменението на климата и приспособяване към него, да разкрие потенциалните възможности пред двата сектора, да разгледа социалните измерения и влиянието върху гражданското общество и да отправи препоръки относно мястото и ролята на селското и горското стопанство в рамката за политиките на ЕС до 2030 г. в областта на климата и енергетиката.

| 2.3. | Европейският съюз постигна споразумение относно своите цели в областта на енергетиката и климата чрез пакета от законодателни актове с обвързващ характер от 2009 г. (1), който наложи така наречените цели на ЕС „20–20–20“. Рамката за политиката до 2020 г. не постави специални цели за намаляване на емисиите в селското стопанство и ЗПЗГС. |
| --- | --- |

2.3.

Европейският съюз постигна споразумение относно своите цели в областта на енергетиката и климата чрез пакета от законодателни актове с обвързващ характер от 2009 г. (1), който наложи така наречените цели на ЕС „20–20–20“. Рамката за политиката до 2020 г. не постави специални цели за намаляване на емисиите в селското стопанство и ЗПЗГС.

| 2.4. | На 22 януари 2014 г. Европейската комисия публикува „Рамка за политиките в областта на климата и енергетиката през периода 2020 — 2030 година“ (2). Новите цели, подкрепени и от Европейския съвет в заключенията му от октомври, включват: намаление с 40 % на емисиите на ПГ в сравнение с нивата от 1990 г., дял от поне 27 % на енергията от възобновяеми източници и повишаване на енергийната ефективност с 27 %. |
| --- | --- |

2.4.

На 22 януари 2014 г. Европейската комисия публикува „Рамка за политиките в областта на климата и енергетиката през периода 2020 — 2030 година“ (2). Новите цели, подкрепени и от Европейския съвет в заключенията му от октомври, включват: намаление с 40 % на емисиите на ПГ в сравнение с нивата от 1990 г., дял от поне 27 % на енергията от възобновяеми източници и повишаване на енергийната ефективност с 27 %.

| 2.5. | В рамката за периода до 2030 г. Комисията предлага „с оглед да се гарантира, че всички сектори допринасят по разходоефективен начин за усилията за ограничаване, селското стопанство, земеползването, промените в земеползването и горското стопанство следва да бъдат включени в целта за намаляване на емисиите на ПГ за 2030 г.“ |
| --- | --- |

2.5.

В рамката за периода до 2030 г. Комисията предлага „с оглед да се гарантира, че всички сектори допринасят по разходоефективен начин за усилията за ограничаване, селското стопанство, земеползването, промените в земеползването и горското стопанство следва да бъдат включени в целта за намаляване на емисиите на ПГ за 2030 г.“

| 2.6. | В допълнение Европейският съвет прикани Комисията да проучи най-подходящите средства за насърчаване на устойчивото интензифициране на хранителната промишленост, като същевременно се оптимизира приносът на сектора за поглъщане на парникови газове и намаляване на последствията от техните емисии, включително чрез залесяване (3). |
| --- | --- |

2.6.

В допълнение Европейският съвет прикани Комисията да проучи най-подходящите средства за насърчаване на устойчивото интензифициране на хранителната промишленост, като същевременно се оптимизира приносът на сектора за поглъщане на парникови газове и намаляване на последствията от техните емисии, включително чрез залесяване (3).

| 2.7. | В края на 2015 г., на 21-вата конференция на страните по Рамковата конвенция на ООН по изменение на климата (РКООНИК), която ще се проведе в Париж, се очаква да се подпише глобално правнообвързващо споразумение в областта на опазването на климата. Чрез това споразумение страните ще се ангажират с намаляване на емисиите и с мерки за приспособяване към изменението на климата. |
| --- | --- |

2.7.

В края на 2015 г., на 21-вата конференция на страните по Рамковата конвенция на ООН по изменение на климата (РКООНИК), която ще се проведе в Париж, се очаква да се подпише глобално правнообвързващо споразумение в областта на опазването на климата. Чрез това споразумение страните ще се ангажират с намаляване на емисиите и с мерки за приспособяване към изменението на климата.

| 2.8. | Освен това действията, предприети от новата Европейска комисия в рамките на Програмата за пригодност и резултатност на регулаторната рамка (REFIT), и преразглеждането на съществуващите политики, което ЕИСК като цяло подкрепя, могат да предоставят добра възможност за преодоляване на противоречията и осигуряване на съгласуваност на политиките на ЕС в областта на околната среда (вода, въздух и почви), селското и горското стопанство, и по-специално на политиките за селското и горското стопанство. Също така е много важно да се зачита принципът на субсидиарността, както и съгласуваността между националните институции и регионалните власти (съгласуваност между националните и регионалните политики). |
| --- | --- |

2.8.

Освен това действията, предприети от новата Европейска комисия в рамките на Програмата за пригодност и резултатност на регулаторната рамка (REFIT), и преразглеждането на съществуващите политики, което ЕИСК като цяло подкрепя, могат да предоставят добра възможност за преодоляване на противоречията и осигуряване на съгласуваност на политиките на ЕС в областта на околната среда (вода, въздух и почви), селското и горското стопанство, и по-специално на политиките за селското и горското стопанство. Също така е много важно да се зачита принципът на субсидиарността, както и съгласуваността между националните институции и регионалните власти (съгласуваност между националните и регионалните политики).

| 2.9. | Различните държави членки са изправени пред различни ситуации, условия и стратегии по отношение на селското и горското стопанство. С оглед на тези различия би било трудно да се намери едно решение, удовлетворяващо всички. Въпреки това ролята на ЕС следва да бъде да насърчава и разпространява най-добрите практики в горското и селското стопанство сред държавите членки, както и да допринася за изграждането на капацитета на вземащите решения лица, местните общности, собствениците на земя, съответните промишлени отрасли и изследователите. |
| --- | --- |

2.9.

Различните държави членки са изправени пред различни ситуации, условия и стратегии по отношение на селското и горското стопанство. С оглед на тези различия би било трудно да се намери едно решение, удовлетворяващо всички. Въпреки това ролята на ЕС следва да бъде да насърчава и разпространява най-добрите практики в горското и селското стопанство сред държавите членки, както и да допринася за изграждането на капацитета на вземащите решения лица, местните общности, собствениците на земя, съответните промишлени отрасли и изследователите.

3.   Въздействие

| 3.1. | В различните региони на ЕС изменението на климата оказва въздействие върху селското и горското стопанство по множество начини, с отрицателни и положителни последици. Въпреки че мащабът на тези последици в бъдеще не е ясен, вече се наблюдават значителни промени, в това число: промени в режима на годишните и сезонните валежи, екстремни метеорологични събития, промени в наличността на водните ресурси, вредители и болести, промени в почвата. На свой ред тези промени засягат количеството и качеството на добива и устойчивостта на хранителното производство и оказват отражение както върху селското и горското стопанство, така и върху потребителите. Те водят и до по-големи рискове за селските райони, като например по-голям риск от наводнения и щети на инфраструктурата. |
| --- | --- |

3.1.

В различните региони на ЕС изменението на климата оказва въздействие върху селското и горското стопанство по множество начини, с отрицателни и положителни последици. Въпреки че мащабът на тези последици в бъдеще не е ясен, вече се наблюдават значителни промени, в това число: промени в режима на годишните и сезонните валежи, екстремни метеорологични събития, промени в наличността на водните ресурси, вредители и болести, промени в почвата. На свой ред тези промени засягат количеството и качеството на добива и устойчивостта на хранителното производство и оказват отражение както върху селското и горското стопанство, така и върху потребителите. Те водят и до по-големи рискове за селските райони, като например по-голям риск от наводнения и щети на инфраструктурата.

| 3.2. | Когато се оценява как емисиите от селското стопанство и ЗПЗГС да се интегрират в рамката до 2030 г., е важно да се отбележи ролята на селското и горското стопанство по отношение на големите почвени въглеродни депа, а също така и големият им принос за намаляване на зависимостта на ЕС от вноса на енергия чрез осигуряване на биоенергия. Делът на селското стопанство в общите емисии на ПГ за ЕС-28 е 10 %, а в емисиите на необхванатите от Схемата за търговия с емисии (СТЕ) сектори, регулирани чрез Решението за разпределяне на усилията, е 18 %. Въпреки това следва да се отбележи, че от 1990 г. насам селското стопанство е намалило своите емисии на CO2 с около 18 % в сравнение с намалението от 17 % за целия ЕС през същия период. В същото време производителността на сектора е нараснала. |
| --- | --- |

3.2.

Когато се оценява как емисиите от селското стопанство и ЗПЗГС да се интегрират в рамката до 2030 г., е важно да се отбележи ролята на селското и горското стопанство по отношение на големите почвени въглеродни депа, а също така и големият им принос за намаляване на зависимостта на ЕС от вноса на енергия чрез осигуряване на биоенергия. Делът на селското стопанство в общите емисии на ПГ за ЕС-28 е 10 %, а в емисиите на необхванатите от Схемата за търговия с емисии (СТЕ) сектори, регулирани чрез Решението за разпределяне на усилията, е 18 %. Въпреки това следва да се отбележи, че от 1990 г. насам селското стопанство е намалило своите емисии на CO2 с около 18 % в сравнение с намалението от 17 % за целия ЕС през същия период. В същото време производителността на сектора е нараснала.

| 3.3. | Целите по отношение на климата изискват ефективно от гледна точка на ресурсите и емисиите на CO2 селско стопанство. При определянето на икономически ефективните цели за сектора трябва да се има предвид и съдържанието на еквивалент на CO2 в единица продукция. Освен това трябва да се отчете и глобалната картина, за да се избегне прехвърлянето на енергоемките производства с високи емисии към други части на света, което би могло да доведе дори до увеличаване на световните емисии и намаляване на конкурентоспособността на европейското селско и горско стопанство. |
| --- | --- |

3.3.

Целите по отношение на климата изискват ефективно от гледна точка на ресурсите и емисиите на CO2 селско стопанство. При определянето на икономически ефективните цели за сектора трябва да се има предвид и съдържанието на еквивалент на CO2 в единица продукция. Освен това трябва да се отчете и глобалната картина, за да се избегне прехвърлянето на енергоемките производства с високи емисии към други части на света, което би могло да доведе дори до увеличаване на световните емисии и намаляване на конкурентоспособността на европейското селско и горско стопанство.

| 3.4. | Селското и горското стопанство на ЕС са силно зависими от изкопаемите горива главно поради използването на торове и изкопаеми горива за машините. Бъдещите политики на ЕС, заедно със специфичните програми за научни изследвания и иновации в комбинация с финансови стимули за земеделските стопани и собствениците на гори, следва:






  — | да насърчават постепенното преминаване към селскостопански модели, при които не се използват изкопаеми горива, |
| --- | --- | --- |

3.4.

Селското и горското стопанство на ЕС са силно зависими от изкопаемите горива главно поради използването на торове и изкопаеми горива за машините. Бъдещите политики на ЕС, заедно със специфичните програми за научни изследвания и иновации в комбинация с финансови стимули за земеделските стопани и собствениците на гори, следва:

—

да насърчават постепенното преминаване към селскостопански модели, при които не се използват изкопаеми горива,

| — | да поставят акцент върху подобряването на ефективността на всички производствени системи, и |
| --- | --- |

—

да поставят акцент върху подобряването на ефективността на всички производствени системи, и

| — | да подкрепят по-ефективното използване на ресурсите, включително на земята, водите и хранителните вещества. |
| --- | --- |

—

да подкрепят по-ефективното използване на ресурсите, включително на земята, водите и хранителните вещества.

Освен това следва да се насърчава устойчивото селско и горско стопанство със затворени производствени цикли с оглед засилване на конкурентоспособността на тези сектори на световно равнище.

| 3.5. | ЕИСК приветства екологичните мерки, въведени с неотдавнашната реформа на ОСП, но подчертава различията в климатичните условия, видовете стопанства и други особености, в това число неосведомеността в държави членки на ЕС. При разработването на бъдещите мерки трябва да се гарантира гъвкавост за земеделските стопани. Защитата на околната среда, процесите на селскостопанското производство и управлението на горите следва да бъдат включени така, че да се засили по устойчив начин производственият капацитет, а ефикасността, производителността и иновациите да нараснат. |
| --- | --- |

3.5.

ЕИСК приветства екологичните мерки, въведени с неотдавнашната реформа на ОСП, но подчертава различията в климатичните условия, видовете стопанства и други особености, в това число неосведомеността в държави членки на ЕС. При разработването на бъдещите мерки трябва да се гарантира гъвкавост за земеделските стопани. Защитата на околната среда, процесите на селскостопанското производство и управлението на горите следва да бъдат включени така, че да се засили по устойчив начин производственият капацитет, а ефикасността, производителността и иновациите да нараснат.

| 3.6. | Според данни на Организацията на ООН за прехрана и земеделие (ФАО) глобалното търсене на хранителни продукти ще нарасне до 70 % до 2050 г., като по-голямата част от него ще бъде за животински продукти с висока протеинова стойност. Селскостопанският сектор на ЕС се стреми целенасочено да подобри ефективността на използваните ресурси в земеделските стопанства и така да намали емисиите на единица продукция чрез прилагането на устойчиви практики. Подобни практики трябва да отговарят на високите стандарти за хуманно отношение към животните, а ЕС следва да настоява тези стандарти да бъдат признати в международен план. При все това ЕИСК отчита, че дори да се положат големи усилия и да се направят инвестиции за намаляване на метановите емисии от животновъдството, увеличаването на броя на животните може потенциално да повиши нетните емисии. |
| --- | --- |

3.6.

Според данни на Организацията на ООН за прехрана и земеделие (ФАО) глобалното търсене на хранителни продукти ще нарасне до 70 % до 2050 г., като по-голямата част от него ще бъде за животински продукти с висока протеинова стойност. Селскостопанският сектор на ЕС се стреми целенасочено да подобри ефективността на използваните ресурси в земеделските стопанства и така да намали емисиите на единица продукция чрез прилагането на устойчиви практики. Подобни практики трябва да отговарят на високите стандарти за хуманно отношение към животните, а ЕС следва да настоява тези стандарти да бъдат признати в международен план. При все това ЕИСК отчита, че дори да се положат големи усилия и да се направят инвестиции за намаляване на метановите емисии от животновъдството, увеличаването на броя на животните може потенциално да повиши нетните емисии.

| 3.7. | Поради влиянието на климатичните промени върху селското и горското стопанство местата за традиционно производство на култури също се променят. ЕИСК отбелязва необходимостта от значително проучване и развитие с оглед разработването на най-добрите, най-резултатните, икономически ефективните и устойчивите техники и сортове растения (култивари), като се вземат предвид климатичните промени и специфичните условия на регионално и местно равнище за селското и горското стопанство в Европа. Това може да се постигне чрез традиционно отглеждане и техники за селекция, като се отдава предимство на местните сортове растения. Продуктивността на почвата и устойчивото интензифициране са ключът към ефективното използване на ресурсите. |
| --- | --- |

3.7.

Поради влиянието на климатичните промени върху селското и горското стопанство местата за традиционно производство на култури също се променят. ЕИСК отбелязва необходимостта от значително проучване и развитие с оглед разработването на най-добрите, най-резултатните, икономически ефективните и устойчивите техники и сортове растения (култивари), като се вземат предвид климатичните промени и специфичните условия на регионално и местно равнище за селското и горското стопанство в Европа. Това може да се постигне чрез традиционно отглеждане и техники за селекция, като се отдава предимство на местните сортове растения. Продуктивността на почвата и устойчивото интензифициране са ключът към ефективното използване на ресурсите.

4.   Възможности

| 4.1. | С оглед на настоящите и бъдещите предизвикателства ЕИСК призовава за намирането на интелигентни решения на вече причинени от климатичните промени проблеми, като също така признава, че амбициозните цели на политиката в областта на климата и енергетиката за периода след 2020 г. представляват възможност за секторите на селското и горското стопанство в ЕС, които ще имат важна роля в рамката на политиката. ЕИСК признава, че усилията трябва да са съвместни и да се полагат активно от гражданското общество, местните и регионалните власти, държавите членки и ЕС. |
| --- | --- |

4.1.

С оглед на настоящите и бъдещите предизвикателства ЕИСК призовава за намирането на интелигентни решения на вече причинени от климатичните промени проблеми, като също така признава, че амбициозните цели на политиката в областта на климата и енергетиката за периода след 2020 г. представляват възможност за секторите на селското и горското стопанство в ЕС, които ще имат важна роля в рамката на политиката. ЕИСК признава, че усилията трябва да са съвместни и да се полагат активно от гражданското общество, местните и регионалните власти, държавите членки и ЕС.

| 4.2. | Мерките, които ще се прилагат в селското и горското стопанство, трябва да имат дългосрочно положително въздействие върху емисиите на ПГ и поглъщанията на CO2 от гледна точка на земеползването, тъй като много от мерките за намаляване на ПГ в горското стопанство могат да повишат емисиите в краткосрочен план, но имат значително по-голямо положително въздействие в дългосрочен план. Що се отнася до целите до 2020 г. и до 2030 г., това е твърде кратък период за биологичните системи. |
| --- | --- |

4.2.

Мерките, които ще се прилагат в селското и горското стопанство, трябва да имат дългосрочно положително въздействие върху емисиите на ПГ и поглъщанията на CO2 от гледна точка на земеползването, тъй като много от мерките за намаляване на ПГ в горското стопанство могат да повишат емисиите в краткосрочен план, но имат значително по-голямо положително въздействие в дългосрочен план. Що се отнася до целите до 2020 г. и до 2030 г., това е твърде кратък период за биологичните системи.

| 4.3. | ЕИСК отбелязва, че селското стопанство в Европа играе решаваща роля най-вече за семейните земеделски стопанства, продоволствената сигурност, заетостта, социалното приобщаване и устойчивото развитие на селските райони. За да се предпази селското стопанство, решенията, засягащи бъдещото развитие на сектора, включително касаещи намаляването на емисиите на ПГ, следва да се разглеждат задълбочено и всеобхватно, като се отдели необходимото внимание на националните въпроси. |
| --- | --- |

4.3.

ЕИСК отбелязва, че селското стопанство в Европа играе решаваща роля най-вече за семейните земеделски стопанства, продоволствената сигурност, заетостта, социалното приобщаване и устойчивото развитие на селските райони. За да се предпази селското стопанство, решенията, засягащи бъдещото развитие на сектора, включително касаещи намаляването на емисиите на ПГ, следва да се разглеждат задълбочено и всеобхватно, като се отдели необходимото внимание на националните въпроси.

| 4.4. | Горите играят важна роля за смекчаване на последиците от изменението на климата. Трябва да се отчете многофункционалният им характер, който е в услуга на икономически, екологични и социални цели. ЕИСК насърчава държавите членки да разработят национални стратегии за активно управление на горите и да актуализират настоящите национални програми за горите в съответствие с принципите и целите на стратегията на ЕС за горите. |
| --- | --- |

4.4.

Горите играят важна роля за смекчаване на последиците от изменението на климата. Трябва да се отчете многофункционалният им характер, който е в услуга на икономически, екологични и социални цели. ЕИСК насърчава държавите членки да разработят национални стратегии за активно управление на горите и да актуализират настоящите национални програми за горите в съответствие с принципите и целите на стратегията на ЕС за горите.

| 4.5. | Понастоящем наличните горски ресурси в Европа на регионално равнище надвишават потенциалната им употреба. Наблюдава се обаче нарастващо търсене на биомаса в ЕС. Следва да се поощри допълнителното залесяване с цел осигуряване на достатъчно предлагане на местно равнище както за енергийни нужди, така и за дървообработвателната промишленост и биоикономиката като цяло. Това ще насърчи също така употребата на остатъци и отпадъци, като клони, дървесни остатъци и обла дървесина с лошо качество. Същевременно трябва да се наблегне на по-ефективното използване на биомаса, като се изведе на преден план производството на висококачествени стоки и се осигурят условия за използването на тези стоки в производството на енергия в края на техния жизнен цикъл. |
| --- | --- |

4.5.

Понастоящем наличните горски ресурси в Европа на регионално равнище надвишават потенциалната им употреба. Наблюдава се обаче нарастващо търсене на биомаса в ЕС. Следва да се поощри допълнителното залесяване с цел осигуряване на достатъчно предлагане на местно равнище както за енергийни нужди, така и за дървообработвателната промишленост и биоикономиката като цяло. Това ще насърчи също така употребата на остатъци и отпадъци, като клони, дървесни остатъци и обла дървесина с лошо качество. Същевременно трябва да се наблегне на по-ефективното използване на биомаса, като се изведе на преден план производството на висококачествени стоки и се осигурят условия за използването на тези стоки в производството на енергия в края на техния жизнен цикъл.

| 4.6. | Мерките за залесяване, когато са подходящи, имат много положително въздействие не само върху намаляването на емисиите на ПГ, но и върху подобряването на биологичното разнообразие и намаляването на недостига на вода. Този подход следва да се разгледа и в региони, които страдат от недостиг на вода, като устойчив от икономическа и социална гледна точка начин за справяне с проблема. Може да се извлекат допълнителни социални ползи от градските гори и насажденията извън горските площи, като например зелените ивици по магистралите. |
| --- | --- |

4.6.

Мерките за залесяване, когато са подходящи, имат много положително въздействие не само върху намаляването на емисиите на ПГ, но и върху подобряването на биологичното разнообразие и намаляването на недостига на вода. Този подход следва да се разгледа и в региони, които страдат от недостиг на вода, като устойчив от икономическа и социална гледна точка начин за справяне с проблема. Може да се извлекат допълнителни социални ползи от градските гори и насажденията извън горските площи, като например зелените ивици по магистралите.

| 4.7. | Устойчивото производство на биомаса следва да се развива съгласно ясно определена политическа рамка, като се спазват граници при производството и употребата и се зачитат социалните измерения и биологичното разнообразие. ЕС трябва да играе водеща роля, за да гарантира по-нататъшно развитие на биоикономиката по начин, който може да доведе до социални, икономически и екологични ползи. |
| --- | --- |

4.7.

Устойчивото производство на биомаса следва да се развива съгласно ясно определена политическа рамка, като се спазват граници при производството и употребата и се зачитат социалните измерения и биологичното разнообразие. ЕС трябва да играе водеща роля, за да гарантира по-нататъшно развитие на биоикономиката по начин, който може да доведе до социални, икономически и екологични ползи.

| 4.8. | Горите и изделията от дърво могат да съхраняват по-големи количества CO2. Активното управление на горите и по-голямото използване на дървени изделия могат да повишат поглъщането и съхранението на CO2. Могат да се очакват допълнителни ефекти на заместване, когато дървените изделия заместват конвенционалните продукти или материали. |
| --- | --- |

4.8.

Горите и изделията от дърво могат да съхраняват по-големи количества CO2. Активното управление на горите и по-голямото използване на дървени изделия могат да повишат поглъщането и съхранението на CO2. Могат да се очакват допълнителни ефекти на заместване, когато дървените изделия заместват конвенционалните продукти или материали.

| 4.9. | ЕИСК подчертава необходимостта от устойчиво активно управление на горите, основаващо се на ефикасното използване на горските продукти и на възпроизводството на горите с акцент върху производителността и устойчивостта. В допълнение на това следва да се обмислят ефективни, научнообосновани целенасочени мерки, като отводняване, регенеративна сеч, прореждане, разпространение на пепел в горите и наторяване на увредени почви, тъй като така се увеличават горските добиви и се повишава потенциалът за поглъщане на CO2. |
| --- | --- |

4.9.

ЕИСК подчертава необходимостта от устойчиво активно управление на горите, основаващо се на ефикасното използване на горските продукти и на възпроизводството на горите с акцент върху производителността и устойчивостта. В допълнение на това следва да се обмислят ефективни, научнообосновани целенасочени мерки, като отводняване, регенеративна сеч, прореждане, разпространение на пепел в горите и наторяване на увредени почви, тъй като така се увеличават горските добиви и се повишава потенциалът за поглъщане на CO2.

| 4.10. | Съществуват обширни местности от продуктивни гори, където използването на биомаса и по-нататъшното увеличаване на потенциала на поглъщанията на CO2 са ограничени от икономическата достъпност на тези земи. Необходими са инвестиции за развитието на горската инфраструктура и технологии за подсигуряване на достъпността на тези ресурси. Това би могло да се постигне чрез фондовете на ЕС, подкрепящи целите на политиката на сближаване. |
| --- | --- |

4.10.

Съществуват обширни местности от продуктивни гори, където използването на биомаса и по-нататъшното увеличаване на потенциала на поглъщанията на CO2 са ограничени от икономическата достъпност на тези земи. Необходими са инвестиции за развитието на горската инфраструктура и технологии за подсигуряване на достъпността на тези ресурси. Това би могло да се постигне чрез фондовете на ЕС, подкрепящи целите на политиката на сближаване.

| 4.11. | В повечето държави — членки на ЕС, има обширни области от земя, които понастоящем са под угар, като например предишни пасища, неподходящи за отглеждането на зърнени или други сходни култури, както и обработваеми земи, които поради влошаване на инфраструктурата, липса на инвестиции в дренажни системи и други екологични ограничения се използват екстензивно. С помощта на научни изследвания и иновационни дейности тези земи могат да бъдат използвани отново за производството на традиционни култури, биоенергийни култури или залесяване. |
| --- | --- |

4.11.

В повечето държави — членки на ЕС, има обширни области от земя, които понастоящем са под угар, като например предишни пасища, неподходящи за отглеждането на зърнени или други сходни култури, както и обработваеми земи, които поради влошаване на инфраструктурата, липса на инвестиции в дренажни системи и други екологични ограничения се използват екстензивно. С помощта на научни изследвания и иновационни дейности тези земи могат да бъдат използвани отново за производството на традиционни култури, биоенергийни култури или залесяване.

| 4.12. | Употребата на устойчиво произведена биомаса за енергийни нужди има важен принос за целите на енергийната независимост в рамките на общата енергийна политика на ЕС. Тази употреба ще окаже силно положително въздействие и върху общия търговски баланс, тъй като ще може да се използва местна биомаса, вместо да се плаща на трети държави за внос на изкопаеми горива. |
| --- | --- |

4.12.

Употребата на устойчиво произведена биомаса за енергийни нужди има важен принос за целите на енергийната независимост в рамките на общата енергийна политика на ЕС. Тази употреба ще окаже силно положително въздействие и върху общия търговски баланс, тъй като ще може да се използва местна биомаса, вместо да се плаща на трети държави за внос на изкопаеми горива.

| 4.13. | ЕИСК призовава за повече подкрепа за научните изследвания и иновациите в сектора на горското стопанство с цел да се идентифицират и предложат устойчиви техники и методи за управление на горите, като се отчетат свързаните с климатичните промени предизвикателства, разликите в екологично отношение между европейските региони и икономическият натиск върху сектора, опитващ се да запази и подобри конкурентоспособността си. |
| --- | --- |

4.13.

ЕИСК призовава за повече подкрепа за научните изследвания и иновациите в сектора на горското стопанство с цел да се идентифицират и предложат устойчиви техники и методи за управление на горите, като се отчетат свързаните с климатичните промени предизвикателства, разликите в екологично отношение между европейските региони и икономическият натиск върху сектора, опитващ се да запази и подобри конкурентоспособността си.

| 4.14. | Научноизследователските и иновационните проекти в областта на биоенергията следва да продължат да гарантират, че цялата производствена верига е устойчива, икономически целесъобразна и жизнеспособна, без да има нужда да разчита в бъдеще на европейски или национални субсидии за биоенергия. За да се осигурят равнопоставени условия, би трябвало да се премахнат всякакви субсидии или друга нефинансова подкрепа за енергията от изкопаеми източници. |
| --- | --- |

4.14.

Научноизследователските и иновационните проекти в областта на биоенергията следва да продължат да гарантират, че цялата производствена верига е устойчива, икономически целесъобразна и жизнеспособна, без да има нужда да разчита в бъдеще на европейски или национални субсидии за биоенергия. За да се осигурят равнопоставени условия, би трябвало да се премахнат всякакви субсидии или друга нефинансова подкрепа за енергията от изкопаеми източници.

| 4.15. | ЕИСК приветства възприетия от Комисията междусекторен подход в подкрепа на биоикономиката като цяло и призовава за по-нататъшно сътрудничество между генералните дирекции (ГД) на Комисията за насърчаване на устойчивото производство на биомаса. |
| --- | --- |

4.15.

ЕИСК приветства възприетия от Комисията междусекторен подход в подкрепа на биоикономиката като цяло и призовава за по-нататъшно сътрудничество между генералните дирекции (ГД) на Комисията за насърчаване на устойчивото производство на биомаса.

| 4.16. | ЕИСК подчертава, че използването на нови информационни и комуникационни технологии (ИКТ) и съществуващи програми като „Галилео“ в горския и селскостопанския сектор спомага за подобряване на техниките за устойчиво производство на суровини в ЕС. ЕИСК призовава за допълнителни научни изследвания и разработки в тази област. |
| --- | --- |

4.16.

ЕИСК подчертава, че използването на нови информационни и комуникационни технологии (ИКТ) и съществуващи програми като „Галилео“ в горския и селскостопанския сектор спомага за подобряване на техниките за устойчиво производство на суровини в ЕС. ЕИСК призовава за допълнителни научни изследвания и разработки в тази област.

| 4.17. | Европейската комисия играе важна роля за популяризирането и насърчаването на съгласуван подход между компетентните органи в държавите членки с цел успешно прилагане на програмите на национално равнище. |
| --- | --- |

4.17.

Европейската комисия играе важна роля за популяризирането и насърчаването на съгласуван подход между компетентните органи в държавите членки с цел успешно прилагане на програмите на национално равнище.

| 4.18. | ЕИСК е запознат с факта, че повече от 220 милиона евро бяха заделени за финансиране на проекти за устойчиво селско и горско стопанство в рамките на Седмата рамкова програма на ЕС за научни изследвания (FP7). Той призовава за още по-амбициозни цели в Рамковата програма за научни изследвания и иновации „Хоризонт 2020“. ЕИСК отбелязва, че крайният успех на научните изследвания ще зависи от ефективното разпространение на резултатите им до крайните потребители в селското и горското стопанство. |
| --- | --- |

4.18.

ЕИСК е запознат с факта, че повече от 220 милиона евро бяха заделени за финансиране на проекти за устойчиво селско и горско стопанство в рамките на Седмата рамкова програма на ЕС за научни изследвания (FP7). Той призовава за още по-амбициозни цели в Рамковата програма за научни изследвания и иновации „Хоризонт 2020“. ЕИСК отбелязва, че крайният успех на научните изследвания ще зависи от ефективното разпространение на резултатите им до крайните потребители в селското и горското стопанство.

| 4.19. | ЕИСК подчертава, че най-устойчивата употреба на биомаса се осъществява на местно равнище. При все това той признава, че понастоящем пазарът за биоенергия е международен. Следва да се признае специфичното положение на държавите с излишък на биомаса, тъй като производството на биомаса води до емисии от сектора на ЗПЗГС в държавите износителки и до намаляване на емисиите в енергийния сектор в страните вносителки. При вземането на решения относно целите за емисиите от ЗПЗГС на ЕС трябва да се предвидят специфични компенсаторни инструменти за държавите износителки. |
| --- | --- |

4.19.

ЕИСК подчертава, че най-устойчивата употреба на биомаса се осъществява на местно равнище. При все това той признава, че понастоящем пазарът за биоенергия е международен. Следва да се признае специфичното положение на държавите с излишък на биомаса, тъй като производството на биомаса води до емисии от сектора на ЗПЗГС в държавите износителки и до намаляване на емисиите в енергийния сектор в страните вносителки. При вземането на решения относно целите за емисиите от ЗПЗГС на ЕС трябва да се предвидят специфични компенсаторни инструменти за държавите износителки.

5.   Социални аспекти

| 5.1. | Развитието на селските райони в Европейския съюз е силно зависимо от жизнеспособността на селското и горското стопанство. ЕИСК подчертава, че увеличената употреба на устойчива биомаса и на устойчиво интензивно селско стопанство, особено в животновъдството, следва да окаже силно положително основно въздействие върху селските общности за създаване на нови работни места и генериране на приходи. |
| --- | --- |

5.1.

Развитието на селските райони в Европейския съюз е силно зависимо от жизнеспособността на селското и горското стопанство. ЕИСК подчертава, че увеличената употреба на устойчива биомаса и на устойчиво интензивно селско стопанство, особено в животновъдството, следва да окаже силно положително основно въздействие върху селските общности за създаване на нови работни места и генериране на приходи.

| 5.2. | ЕИСК подчертава, че по-нататъшното преработване на суровата биомаса или на селскостопанските продукти за създаване на продукти с висока стойност трябва да се насърчава и на местно равнище, тъй като това оказва силно положително допълнително въздействие върху работните места и генерирането на приходи в селските райони. ЕИСК приветства досегашната работа на Комисията в областта на научните изследвания и иновациите, целяща намирането на нови начини за извличане на по-голяма стойност от биомасата и селскостопанските продукти. ЕИСК призовава за още по-амбициозна инвестиционна програма с цел ЕС да се превърне в световен лидер в тази област. |
| --- | --- |

5.2.

ЕИСК подчертава, че по-нататъшното преработване на суровата биомаса или на селскостопанските продукти за създаване на продукти с висока стойност трябва да се насърчава и на местно равнище, тъй като това оказва силно положително допълнително въздействие върху работните места и генерирането на приходи в селските райони. ЕИСК приветства досегашната работа на Комисията в областта на научните изследвания и иновациите, целяща намирането на нови начини за извличане на по-голяма стойност от биомасата и селскостопанските продукти. ЕИСК призовава за още по-амбициозна инвестиционна програма с цел ЕС да се превърне в световен лидер в тази област.

| 5.3. | Комитетът отбелязва, че производството на слънчева и вятърна енергия предлага нови и устойчиви възможности за селските райони. Разходите за тези схеми продължават да намаляват, а ефективността им да се повишава, но за да се насърчи производство на енергия от тези източници в селските райони, трябва да се подкрепят земеделските стопани и селските общности. Децентрализираните схеми дават възможност на отделни лица и общности да споделят разходите и ползите от енергията от възобновяеми източници, както и да намират възможности за постигане на по-добро съответствие между търсенето и предлагането. |
| --- | --- |

5.3.

Комитетът отбелязва, че производството на слънчева и вятърна енергия предлага нови и устойчиви възможности за селските райони. Разходите за тези схеми продължават да намаляват, а ефективността им да се повишава, но за да се насърчи производство на енергия от тези източници в селските райони, трябва да се подкрепят земеделските стопани и селските общности. Децентрализираните схеми дават възможност на отделни лица и общности да споделят разходите и ползите от енергията от възобновяеми източници, както и да намират възможности за постигане на по-добро съответствие между търсенето и предлагането.

| 5.4. | Допълнителните приходи от устойчивото интензивно селско стопанство, по-нататъшното преработване на суровини, производството и по-нататъшното преработване на биомаса, както и от производството на възобновяема енергия, могат да осигурят стабилен, допълнителен висок приход за земеделските стопани, собствениците на горите и селските общности. Тези приходи също така ще насърчат — и могат да бъдат източник на — по-нататъшните публични или частни инвестиции в инфраструктурата на селските райони. |
| --- | --- |

5.4.

Допълнителните приходи от устойчивото интензивно селско стопанство, по-нататъшното преработване на суровини, производството и по-нататъшното преработване на биомаса, както и от производството на възобновяема енергия, могат да осигурят стабилен, допълнителен висок приход за земеделските стопани, собствениците на горите и селските общности. Тези приходи също така ще насърчат — и могат да бъдат източник на — по-нататъшните публични или частни инвестиции в инфраструктурата на селските райони.

| 5.5. | ЕИСК подчертава, че допълнителното развитие на биоикономиката като цяло би могло да предложи възможности за висококачествена заетост и така да насърчи хората да останат в селските райони или да се преместят там; така ще се реши проблемът с обезлюдяването им, който представлява голямо предизвикателство за ЕС. |
| --- | --- |

5.5.

ЕИСК подчертава, че допълнителното развитие на биоикономиката като цяло би могло да предложи възможности за висококачествена заетост и така да насърчи хората да останат в селските райони или да се преместят там; така ще се реши проблемът с обезлюдяването им, който представлява голямо предизвикателство за ЕС.

| 5.6. | Териториалното и социалното сближаване следва да са основна цел за всички политики на ЕС и всички мерки, включително тези, които са резултат от рамката за политиките в областта на енергетиката и климата на ЕС, трябва да допринасят за това. |
| --- | --- |

5.6.

Териториалното и социалното сближаване следва да са основна цел за всички политики на ЕС и всички мерки, включително тези, които са резултат от рамката за политиките в областта на енергетиката и климата на ЕС, трябва да допринасят за това.

| 5.7. | Биоразнообразието вероятно ще бъде сериозно засегнато от преките и непреките последици от изменението на климата. Все пак то също играе важна роля за приспособяването към изменението на климата и смекчаването на последиците от него. ЕИСК подчертава значението на природните зони и защитените природни паркове за подобряването на биологичното разнообразие и набляга на ролята на съществуващите инструменти за опазване на околната среда, като програмите LIFE и „Натура 2000“. Тези зони изпълняват съществена роля за селското и горското стопанство и предоставят значителни социални ползи. |
| --- | --- |

5.7.

Биоразнообразието вероятно ще бъде сериозно засегнато от преките и непреките последици от изменението на климата. Все пак то също играе важна роля за приспособяването към изменението на климата и смекчаването на последиците от него. ЕИСК подчертава значението на природните зони и защитените природни паркове за подобряването на биологичното разнообразие и набляга на ролята на съществуващите инструменти за опазване на околната среда, като програмите LIFE и „Натура 2000“. Тези зони изпълняват съществена роля за селското и горското стопанство и предоставят значителни социални ползи.

| 5.8. | ЕИСК отбелязва, че много собственици на гори в Европа не управляват горите си правилно поради липса на знания или ресурси и подчертава, че поддържането на сътрудничество би могло да позволи по-ефективно и по-добро управление на тези земи. |
| --- | --- |

5.8.

ЕИСК отбелязва, че много собственици на гори в Европа не управляват горите си правилно поради липса на знания или ресурси и подчертава, че поддържането на сътрудничество би могло да позволи по-ефективно и по-добро управление на тези земи.

| 5.9. | Образованието и техническата подкрепа за земеделските стопани и собствениците на гори следва да бъдат приоритет както за ЕС, така и за националните институции. Националните образователни центрове и консултативни органи следва да популяризират пред широката публика иновациите и моделите на устойчивото селско и горско стопанство, които са резултат от финансирани от ЕС проекти за научни изследвания и развитие. |
| --- | --- |

5.9.

Образованието и техническата подкрепа за земеделските стопани и собствениците на гори следва да бъдат приоритет както за ЕС, така и за националните институции. Националните образователни центрове и консултативни органи следва да популяризират пред широката публика иновациите и моделите на устойчивото селско и горско стопанство, които са резултат от финансирани от ЕС проекти за научни изследвания и развитие.

| 5.10. | Необходими са лесни за прилагане инструменти, с които да се отчитат емисиите на ПГ в селското и горското стопанство. Те следва да се основават на знания и научни хипотези. Изискванията на рамката за политиките на ЕС в областта на енергетиката и климата до 2030 г. не трябва да водят до свръхрегулиране на селското и горското стопанство или до ненужна тежест за земеделските стопани или собствениците на гори и следва да отчитат факта, че те имат всекидневна работа и ограничени ресурси за административни дейности. |
| --- | --- |

5.10.

Необходими са лесни за прилагане инструменти, с които да се отчитат емисиите на ПГ в селското и горското стопанство. Те следва да се основават на знания и научни хипотези. Изискванията на рамката за политиките на ЕС в областта на енергетиката и климата до 2030 г. не трябва да водят до свръхрегулиране на селското и горското стопанство или до ненужна тежест за земеделските стопани или собствениците на гори и следва да отчитат факта, че те имат всекидневна работа и ограничени ресурси за административни дейности.

Брюксел, 22 април 2015 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Henri MALOSSE

---

(1)  Директива 2009/28/ЕО, Директива 2009/29/ЕО, Директива 2009/31/ЕО и Решение 406/2009/ЕО.

1

(2)  COM(2014) 15 final.

2

(3)  EUCO 169/14, параграф 2.14, стр. 5.

3

---

| 4.9.2015 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 291/8 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2015

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 291/8

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Разработване на системата за управление, предложена в контекста на рамката в областта на климата и енергетиката за 2030 г.“

(проучвателно становище по искане на Европейската комисия)

(2015/C 291/02)

| Докладчик: | Richard ADAMS |
| --- | --- |
| Съдокладчик: | Ulla SIRKEINEN |

Докладчик:

Richard ADAMS

Съдокладчик:

Ulla SIRKEINEN

На 16 януари 2015 г. Европейската комисия реши, в съответствие с член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз, да се консултира с Европейския икономически и социален комитет относно

„Разработване на системата за управление, предложена в контекста на рамката в областта на климата и енергетиката за 2030 г.“

(проучвателно становище).

Специализирана секция „Транспорт, енергетика, инфраструктури, информационно общество“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 8 април 2015 г.

На 507-ата си пленарна сесия, проведена на 22 и 23 април 2015 г. (заседание от 23 април), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 152 гласа „за“, 6 гласа „против“ и 5 гласа „въздържал се“.

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | Рамката на ЕС в областта на климата и енергетиката се позовава на значително по обем предишно законодателство, част от което е транспонирана непълно и се прилага неефективно. Въвеждането на енергийния съюз ще наложи още създаването на допълнително законодателство, и по-специално неговото стриктно прилагане. Наличието на стабилна рамка за управление е крайно необходимо. Законодателството е само началото — управлението е ключът към успеха. Прилагането на политиката изисква ангажимент, участие, ангажираност и добра воля от страна на всички заинтересовани страни. Най-ефективният вид управление е този, при който съгласуването на методите за определяне и постигане на целите се разглежда като съвместно начинание с участие на всички заинтересовани страни. Поради това ЕИСК отправя следните препоръки:






  — | Структурираният диалог с всички заинтересовани страни трябва да бъде свързан с процеса на управление, за да се постигне намаляване на социалните пречки пред регулаторните и политическите мерки и осигуряване на подкрепа за промените в поведението и нагласите на гражданите. |
| --- | --- | --- |

1.1.

Рамката на ЕС в областта на климата и енергетиката се позовава на значително по обем предишно законодателство, част от което е транспонирана непълно и се прилага неефективно. Въвеждането на енергийния съюз ще наложи още създаването на допълнително законодателство, и по-специално неговото стриктно прилагане. Наличието на стабилна рамка за управление е крайно необходимо. Законодателството е само началото — управлението е ключът към успеха. Прилагането на политиката изисква ангажимент, участие, ангажираност и добра воля от страна на всички заинтересовани страни. Най-ефективният вид управление е този, при който съгласуването на методите за определяне и постигане на целите се разглежда като съвместно начинание с участие на всички заинтересовани страни. Поради това ЕИСК отправя следните препоръки:

—

Структурираният диалог с всички заинтересовани страни трябва да бъде свързан с процеса на управление, за да се постигне намаляване на социалните пречки пред регулаторните и политическите мерки и осигуряване на подкрепа за промените в поведението и нагласите на гражданите.

| — | Законодателните институции на ЕС следва решително да подемат политическата инициатива да създадат всеобхватен диалог между заинтересованите страни, да участват в него и да се ангажират с въпросите на енергийния преход (например климат, социална справедливост и сигурност), като впишат тези действия в процес, адаптиран към енергийния съюз и европейската борба срещу изменението на климата, който да ги подкрепя и развива в тази насока. |
| --- | --- |

—

Законодателните институции на ЕС следва решително да подемат политическата инициатива да създадат всеобхватен диалог между заинтересованите страни, да участват в него и да се ангажират с въпросите на енергийния преход (например климат, социална справедливост и сигурност), като впишат тези действия в процес, адаптиран към енергийния съюз и европейската борба срещу изменението на климата, който да ги подкрепя и развива в тази насока.

| — | ЕИСК насърчава диалог със социалните партньори, за да се гарантира енергиен преход, които съчетава екологично измерение и социални безпокойства. |
| --- | --- |

—

ЕИСК насърчава диалог със социалните партньори, за да се гарантира енергиен преход, които съчетава екологично измерение и социални безпокойства.

| — | Това трябва да се случи основно под формата на независим и надежден европейски енергиен диалог, който дава възможност за балансирано представителство на всички заинтересовани страни, за да обменят информация, да изразяват мнения и да влияят на изготвянето на енергийните политики и следователно да се ангажират активно с енергийния преход. |
| --- | --- |

—

Това трябва да се случи основно под формата на независим и надежден европейски енергиен диалог, който дава възможност за балансирано представителство на всички заинтересовани страни, за да обменят информация, да изразяват мнения и да влияят на изготвянето на енергийните политики и следователно да се ангажират активно с енергийния преход.

| — | По-конкретно ЕИСК призовава Европейския съвет и Парламента при обсъждането на Пакета за енергиен съюз да приемат като мерки за действие мерките, изложени в точка 6 от настоящото становище, относно прилагането на европейския енергиен диалог в подкрепа на процеса на управление. |
| --- | --- |

—

По-конкретно ЕИСК призовава Европейския съвет и Парламента при обсъждането на Пакета за енергиен съюз да приемат като мерки за действие мерките, изложени в точка 6 от настоящото становище, относно прилагането на европейския енергиен диалог в подкрепа на процеса на управление.

| — | Този диалог ще бъде организиран в рамките на специален форум за участие на всички заинтересовани страни. |
| --- | --- |

—

Този диалог ще бъде организиран в рамките на специален форум за участие на всички заинтересовани страни.

2.   Въведение

| 2.1. | Развитието на енергийния съюз в ЕС и значението на преговорите за постигане на споразумение в областта на изменението на климата в Париж в края на 2015 г. изискват ефективни механизми за управление, свързани с енергийния преход. След съобщението на Комисията относно „Рамка в областта на климата и енергетиката до 2030 г.“ Европейският съвет го одобри и постигна съгласие относно разработването на надеждна и прозрачна система на управление, за да гарантира, че ЕС ще постигне целите на енергийната си политика. Рамката до 2030 г. предложи нова рамка за управление, основана на националните планове за сигурна, устойчива и конкурентоспособна енергетика, както и набор от ключови показатели за оценка на напредъка с течение на времето. Такава рамка следва да позволи постигането на целите до 2030 г. и да улесни съгласуваността на равнище ЕС, като същевременно осигури гъвкавост на национално равнище. Силният процес на управление също така би предоставил обнадеждаващ модел и пример в контекста на световните преговори във връзка с изменението на климата. |
| --- | --- |

2.1.

Развитието на енергийния съюз в ЕС и значението на преговорите за постигане на споразумение в областта на изменението на климата в Париж в края на 2015 г. изискват ефективни механизми за управление, свързани с енергийния преход. След съобщението на Комисията относно „Рамка в областта на климата и енергетиката до 2030 г.“ Европейският съвет го одобри и постигна съгласие относно разработването на надеждна и прозрачна система на управление, за да гарантира, че ЕС ще постигне целите на енергийната си политика. Рамката до 2030 г. предложи нова рамка за управление, основана на националните планове за сигурна, устойчива и конкурентоспособна енергетика, както и набор от ключови показатели за оценка на напредъка с течение на времето. Такава рамка следва да позволи постигането на целите до 2030 г. и да улесни съгласуваността на равнище ЕС, като същевременно осигури гъвкавост на национално равнище. Силният процес на управление също така би предоставил обнадеждаващ модел и пример в контекста на световните преговори във връзка с изменението на климата.

| 2.2. | Необходимостта от ефективно управление никога не отпада. Неуспехът при постигането на крайните срокове на третия енергиен пакет, целящ завършването на силен, единен енергиен пазар в ЕС, до голяма степен се дължи на слабости в управлението. Националните интереси надделяха в случаите на несъответствие с изискванията, целящи укрепването на ЕС като цяло. Новият процес на управление трябва да преодолее този недостатък. |
| --- | --- |

2.2.

Необходимостта от ефективно управление никога не отпада. Неуспехът при постигането на крайните срокове на третия енергиен пакет, целящ завършването на силен, единен енергиен пазар в ЕС, до голяма степен се дължи на слабости в управлението. Националните интереси надделяха в случаите на несъответствие с изискванията, целящи укрепването на ЕС като цяло. Новият процес на управление трябва да преодолее този недостатък.

| 2.3. | Първоначално би трябвало да бъдат определени националните цели и се предлага установяване на непрекъснат процес както за вътрешната разработка на такива планове, така и за координацията им в съгласувана рамка на ЕС, която да отговаря на набелязаните от Съюза цели. Предвиждат се три етапа:






  1) | Комисията ще разработи насоки за управлението и за националните планове. |
| --- | --- | --- |

2.3.

Първоначално би трябвало да бъдат определени националните цели и се предлага установяване на непрекъснат процес както за вътрешната разработка на такива планове, така и за координацията им в съгласувана рамка на ЕС, която да отговаря на набелязаните от Съюза цели. Предвиждат се три етапа:

1)

Комисията ще разработи насоки за управлението и за националните планове.

| 2) | Държавите членки ще представят националните си планове, разработени въз основа на непрекъснат процес с Комисията, след провеждането на консултации със съседните държави. |
| --- | --- |

2)

Държавите членки ще представят националните си планове, разработени въз основа на непрекъснат процес с Комисията, след провеждането на консултации със съседните държави.

| 3) | Впоследствие Комисията ще оцени дали националните планове са в състояние да постигнат целите посредством договорени корекции в рамките на непрекъснат процес до постигането на тези цели. Би трябвало като резерв да се предвиди възможност за законодателно установяване на управленска структура, в случай че доброволният подход не даде резултати. |
| --- | --- |

3)

Впоследствие Комисията ще оцени дали националните планове са в състояние да постигнат целите посредством договорени корекции в рамките на непрекъснат процес до постигането на тези цели. Би трябвало като резерв да се предвиди възможност за законодателно установяване на управленска структура, в случай че доброволният подход не даде резултати.

| 2.4. | Европейската комисия разполага с богат опит в изготвянето и прилагането на управленски структури, който прилага към този набор от въпроси, свързани с политиките. Настоящото становище подкрепя гореописания подход, но той трябва да се прилага с упоритост и убеждение, с кратки срокове при непрекъснатия процес и с остър и дързък анализ при изготвянето на годишните доклади. Както се посочва в становището относно „Рамка за политиките в областта на климата и енергетиката през периода 2020 — 2030 г.“ (1), ЕИСК призовава държавите членки да отговорят положително на процедурата за ефективно и силно управление и да определят с Комисията и гражданското общество начините за нейното цялостно прилагане. |
| --- | --- |

2.4.

Европейската комисия разполага с богат опит в изготвянето и прилагането на управленски структури, който прилага към този набор от въпроси, свързани с политиките. Настоящото становище подкрепя гореописания подход, но той трябва да се прилага с упоритост и убеждение, с кратки срокове при непрекъснатия процес и с остър и дързък анализ при изготвянето на годишните доклади. Както се посочва в становището относно „Рамка за политиките в областта на климата и енергетиката през периода 2020 — 2030 г.“ (1), ЕИСК призовава държавите членки да отговорят положително на процедурата за ефективно и силно управление и да определят с Комисията и гражданското общество начините за нейното цялостно прилагане.

| 2.5. | ЕИСК счита, че тази рамка следва да бъде разрешена и подсилена чрез мобилизиране и канализиране на широка подкрепа от заинтересованите страни, в това число от социалните партньори — работодатели и профсъюзи — чрез структуриран европейски енергиен диалог. |
| --- | --- |

2.5.

ЕИСК счита, че тази рамка следва да бъде разрешена и подсилена чрез мобилизиране и канализиране на широка подкрепа от заинтересованите страни, в това число от социалните партньори — работодатели и профсъюзи — чрез структуриран европейски енергиен диалог.

3.   Естеството на процеса на управление

| 3.1. | Процесът на управление трябва да съответства на правната рамка, в която функционира. Тя определя целите и методите за постигането им и трябва да води до дългосрочна политическа сигурност и приемственост, по-специално за инвестициите, обучението и работните места. Трябва да осигурява и съответните показатели. Процесът на управление, който следва да бъде всеобхватен и да включва свързаното с енергетиката законодателство, трябва да бъде в състояние да решава сложни въпроси, включващи различни гледни точки и конфликти на интереси. Управлението би трябвало да подкрепя и допълва процеса на вземане на решения, като същевременно предоставя гъвкавост за справяне с евентуални бързи промени. По същество управлението би трябвало също да бъде съобразено с обществените възприятия, технологиите, геополитическите аспекти и пазара. |
| --- | --- |

3.1.

Процесът на управление трябва да съответства на правната рамка, в която функционира. Тя определя целите и методите за постигането им и трябва да води до дългосрочна политическа сигурност и приемственост, по-специално за инвестициите, обучението и работните места. Трябва да осигурява и съответните показатели. Процесът на управление, който следва да бъде всеобхватен и да включва свързаното с енергетиката законодателство, трябва да бъде в състояние да решава сложни въпроси, включващи различни гледни точки и конфликти на интереси. Управлението би трябвало да подкрепя и допълва процеса на вземане на решения, като същевременно предоставя гъвкавост за справяне с евентуални бързи промени. По същество управлението би трябвало също да бъде съобразено с обществените възприятия, технологиите, геополитическите аспекти и пазара.

| 3.2. | Системата на управление трябва също да дава възможност мненията, предпочитанията, възприятията и ценностите да бъдат изразявани постоянно, балансирано и представително и да осигурява непрекъснатия им принос към вземането на решения и усъвършенстването на политиките. Управлението трябва да улеснява приспособимостта не чрез чести промени, а чрез предвиждане на областите на различия и създаване на съгласувана и приобщаваща динамика. |
| --- | --- |

3.2.

Системата на управление трябва също да дава възможност мненията, предпочитанията, възприятията и ценностите да бъдат изразявани постоянно, балансирано и представително и да осигурява непрекъснатия им принос към вземането на решения и усъвършенстването на политиките. Управлението трябва да улеснява приспособимостта не чрез чести промени, а чрез предвиждане на областите на различия и създаване на съгласувана и приобщаваща динамика.

| 3.3. | Това са сериозни изисквания, а трябва да се намери решение и на нарастващия скептицизъм относно способността на ЕС да осигури справедлив и ефективен енергиен преход. Ето защо самият процес на управление изисква ясна рамка, приета от участниците. ЕИСК е на мнение, че традиционен процес на управление няма да бъде в състояние да постигне гореспоменатите цели без участието и подкрепата на гражданското общество в цяла Европа. Това се признава във визията за енергиен съюз: „Най-важното е, че нашата визия е за създаване на енергиен съюз, основан на гражданите, в който последните се чувстват ангажирани с енергийния преход“ (2). По тази причина разработването на надежден и прозрачен механизъм за постигане на целите в сферата на енергетиката, климата и енергийния съюз би трябвало да се осъществява успоредно с многостепенен процес, основаващ се на диалог, насочен към информиране и включване на всички заинтересовани страни. Това е от съществено значение и за да бъде справедлив енергийният преход, трябва да отчита промените в сферата на труда и да избягва отрицателните социални последици. |
| --- | --- |

3.3.

Това са сериозни изисквания, а трябва да се намери решение и на нарастващия скептицизъм относно способността на ЕС да осигури справедлив и ефективен енергиен преход. Ето защо самият процес на управление изисква ясна рамка, приета от участниците. ЕИСК е на мнение, че традиционен процес на управление няма да бъде в състояние да постигне гореспоменатите цели без участието и подкрепата на гражданското общество в цяла Европа. Това се признава във визията за енергиен съюз: „Най-важното е, че нашата визия е за създаване на енергиен съюз, основан на гражданите, в който последните се чувстват ангажирани с енергийния преход“ (2). По тази причина разработването на надежден и прозрачен механизъм за постигане на целите в сферата на енергетиката, климата и енергийния съюз би трябвало да се осъществява успоредно с многостепенен процес, основаващ се на диалог, насочен към информиране и включване на всички заинтересовани страни. Това е от съществено значение и за да бъде справедлив енергийният преход, трябва да отчита промените в сферата на труда и да избягва отрицателните социални последици.

| 3.4. | За ЕИСК управлението не означава увеличаване на бюрокрацията, а приемане на подход, основаващ се на стабилни принципи и насочен към политиките, който цели постигането на договорените цели на ЕС. Управлението следва да обхваща всички равнища и да извлича полза от интегрирането на специализираното и общото познание. ЕС се основава на ценностите мир, демокрация, човешко достойнство, плурализъм, толерантност и солидарност. Тези ценности, които трябва да се превърнат в ясни етични принципи, съставляват основата за оценка на жизненоважните въпроси по време на енергийния преход и могат да предоставят всеобща основа за съгласие. Предизвикателството се състои в това тези принципи да се изразят в приложим, ефикасен процес, при който да се отчитат очакванията на обществото. |
| --- | --- |

3.4.

За ЕИСК управлението не означава увеличаване на бюрокрацията, а приемане на подход, основаващ се на стабилни принципи и насочен към политиките, който цели постигането на договорените цели на ЕС. Управлението следва да обхваща всички равнища и да извлича полза от интегрирането на специализираното и общото познание. ЕС се основава на ценностите мир, демокрация, човешко достойнство, плурализъм, толерантност и солидарност. Тези ценности, които трябва да се превърнат в ясни етични принципи, съставляват основата за оценка на жизненоважните въпроси по време на енергийния преход и могат да предоставят всеобща основа за съгласие. Предизвикателството се състои в това тези принципи да се изразят в приложим, ефикасен процес, при който да се отчитат очакванията на обществото.

| 3.5. | ЕИСК смята, че на основните социални ценности, свързани с производството и потреблението на енергия, трябва да се наблегне по-силно в този процес на управление. Когато гражданите смятат, че техните ценности и мнение се зачитат и обсъждат във форум с изцяло европейска визия, това ще донесе големи ползи, ще позволи по-голяма политическа съгласуваност и ще породи по-голямо доверие и едновременно с това ще смекчи последствията от непредвидени политически промени. Диалогът би посочил факторите, които стоят в основата на решенията на дадена страна относно енергийния преход. Те често произтичат от ценностните оценки на съответното общество, например по отношение на околната среда, независимо от техническите и икономическите съображения. При тези обстоятелства, и особено поради факта, че националните, регионалните, местните и личните възгледи за енергетиката ще бъдат различни, един призив за последователна, обща или европейска перспектива би могъл да излезе извън рамките на тенденцията за задоволяване на индивидуални, местни, краткосрочни или национални интереси. |
| --- | --- |

3.5.

ЕИСК смята, че на основните социални ценности, свързани с производството и потреблението на енергия, трябва да се наблегне по-силно в този процес на управление. Когато гражданите смятат, че техните ценности и мнение се зачитат и обсъждат във форум с изцяло европейска визия, това ще донесе големи ползи, ще позволи по-голяма политическа съгласуваност и ще породи по-голямо доверие и едновременно с това ще смекчи последствията от непредвидени политически промени. Диалогът би посочил факторите, които стоят в основата на решенията на дадена страна относно енергийния преход. Те често произтичат от ценностните оценки на съответното общество, например по отношение на околната среда, независимо от техническите и икономическите съображения. При тези обстоятелства, и особено поради факта, че националните, регионалните, местните и личните възгледи за енергетиката ще бъдат различни, един призив за последователна, обща или европейска перспектива би могъл да излезе извън рамките на тенденцията за задоволяване на индивидуални, местни, краткосрочни или национални интереси.

| 3.6. | По-специално многостепенният диалог предполага съобщаването на тези принципи на всички заинтересовани страни и създаването на рамка, в която те да могат да бъдат обсъдени и, където е възможно, проблемите да бъдат решавани на местно, регионално, национално равнище и на равнище съседни държави. Не става въпрос за процес на вземане на решения, въпреки че отговорните за вземането на решения лица трябва да изслушват и да бъдат отворени за приноса, а участниците би трябвало да разбират това. |
| --- | --- |

3.6.

По-специално многостепенният диалог предполага съобщаването на тези принципи на всички заинтересовани страни и създаването на рамка, в която те да могат да бъдат обсъдени и, където е възможно, проблемите да бъдат решавани на местно, регионално, национално равнище и на равнище съседни държави. Не става въпрос за процес на вземане на решения, въпреки че отговорните за вземането на решения лица трябва да изслушват и да бъдат отворени за приноса, а участниците би трябвало да разбират това.

4.   Многостепенният диалог като основен елемент на управлението

| 4.1. | Енергийната политика на национално равнище и на равнище ЕС оказва пряко и значително въздействие върху живота на гражданите. При все това съдържанието и обосновката на тези политики често не са ясни за широката общественост и могат да бъдат интерпретирани погрешно от гражданското общество. Това води до слаба публична подкрепа като цяло или до погрешни схващания за основни аспекти на бъдещото развитие на ЕС. Възникват неблагоприятни последици и често гражданското общество не се информира, нито се привлича за участие в сферата на енергийната политика както на национално, така и на европейско равнище, което създава всеобща липса на доверие и политиките не винаги постигат желаните резултати. |
| --- | --- |

4.1.

Енергийната политика на национално равнище и на равнище ЕС оказва пряко и значително въздействие върху живота на гражданите. При все това съдържанието и обосновката на тези политики често не са ясни за широката общественост и могат да бъдат интерпретирани погрешно от гражданското общество. Това води до слаба публична подкрепа като цяло или до погрешни схващания за основни аспекти на бъдещото развитие на ЕС. Възникват неблагоприятни последици и често гражданското общество не се информира, нито се привлича за участие в сферата на енергийната политика както на национално, така и на европейско равнище, което създава всеобща липса на доверие и политиките не винаги постигат желаните резултати.

| 4.2. | За да се гарантира, че процесът е приобщаващ, гражданите, организациите на гражданското общество, националните и местните власти и всички видове организации в областта на енергетиката трябва да участват, посредством диалог, в подпомагането на предложения механизъм на управление. Той ще обедини регионалните, националните и европейските перспективи около целта да внесат оперативна добавена стойност в изготвянето и прилагането на политиките. Необходимо е да се действа на национално/регионално равнище, но да се взема предвид по-общият (европейски) аспект. |
| --- | --- |

4.2.

За да се гарантира, че процесът е приобщаващ, гражданите, организациите на гражданското общество, националните и местните власти и всички видове организации в областта на енергетиката трябва да участват, посредством диалог, в подпомагането на предложения механизъм на управление. Той ще обедини регионалните, националните и европейските перспективи около целта да внесат оперативна добавена стойност в изготвянето и прилагането на политиките. Необходимо е да се действа на национално/регионално равнище, но да се взема предвид по-общият (европейски) аспект.

| 4.3. | Този процес на диалог ще се фокусира върху енергетиката като основен елемент за осъществяването на справедлив и устойчив преход и въвеждането на екологосъобразна политика. Трябва да се вземат предвид нуждите на хората в неравностойно положение и широкият кръг от социални и екологични въпроси, свързани с енергетиката. Европейският енергиен диалог (ЕЕД), включващ въпроси в областта на климата, ще формулира доброволен подход и разбиране — определени като социален договор за енергетиката — които могат да бъдат използвани от вземащите решения лица като съществена рамка със социално значение. Продължаващият диалог ще допринесе за прилагането на практическите мерки от страна на участниците и гражданите. В краткосрочен план по причини, свързани с ефективността и необходимостта да се отговори на изискванията на процеса на управление, е добре ЕЕД да се съсредоточи върху политическите инициативи, засягащи съществени въпроси в сферата на приемливостта и съпричастността. |
| --- | --- |

4.3.

Този процес на диалог ще се фокусира върху енергетиката като основен елемент за осъществяването на справедлив и устойчив преход и въвеждането на екологосъобразна политика. Трябва да се вземат предвид нуждите на хората в неравностойно положение и широкият кръг от социални и екологични въпроси, свързани с енергетиката. Европейският енергиен диалог (ЕЕД), включващ въпроси в областта на климата, ще формулира доброволен подход и разбиране — определени като социален договор за енергетиката — които могат да бъдат използвани от вземащите решения лица като съществена рамка със социално значение. Продължаващият диалог ще допринесе за прилагането на практическите мерки от страна на участниците и гражданите. В краткосрочен план по причини, свързани с ефективността и необходимостта да се отговори на изискванията на процеса на управление, е добре ЕЕД да се съсредоточи върху политическите инициативи, засягащи съществени въпроси в сферата на приемливостта и съпричастността.

| 4.4. | Този процес ще позволи също така по-голяма съгласуваност на политиката и консолидиране на знания в специфични области — например специалните нужди на островите и връзките с държави извън ЕС в областта на енергетиката. |
| --- | --- |

4.4.

Този процес ще позволи също така по-голяма съгласуваност на политиката и консолидиране на знания в специфични области — например специалните нужди на островите и връзките с държави извън ЕС в областта на енергетиката.

5.   Тясна връзка с процеса на управление

| 5.1. | Като цяло рамката в областта на климата и енергетиката е определена като целенасочена. За държавите членки това предполага преориентиране на техния енергиен микс и стратегии за енергийна ефективност по начин, който запазва националния им суверенитет, като същевременно те взаимно се допълват със съседните държави и се съсредоточават върху договорените цели на равнище ЕС. Очертаната структура на управление (вж. 2.3) се състои от обща рамка от насоки, предложена от Комисията, последвана от регионални дискусии, внасяне, оценка и преглед на националните програми и непрекъснати корекции до постигането на задоволително решение. |
| --- | --- |

5.1.

Като цяло рамката в областта на климата и енергетиката е определена като целенасочена. За държавите членки това предполага преориентиране на техния енергиен микс и стратегии за енергийна ефективност по начин, който запазва националния им суверенитет, като същевременно те взаимно се допълват със съседните държави и се съсредоточават върху договорените цели на равнище ЕС. Очертаната структура на управление (вж. 2.3) се състои от обща рамка от насоки, предложена от Комисията, последвана от регионални дискусии, внасяне, оценка и преглед на националните програми и непрекъснати корекции до постигането на задоволително решение.

| 5.2. | ЕИСК подкрепя категорично този подход, като смята, че той съответства на неотложната необходимост от по-сигурни, по-конкурентни и по-екологосъобразни енергийни доставки за всички в Европа. Управленската структура следва да спомогне да се сведат до минимум изискванията за отчетност и да се намали свързаната с това бюрокрация. Структурата следва да отчита добре крайно важните и нарастващи регионални трансгранични характеристики на дейностите в областта на енергетиката. При все това ефективността на подобен подход ще изисква свързваща политическа воля и трябва да се изгради на основата на сближаване на манталитета на гражданите във всички 28 държави членки. |
| --- | --- |

5.2.

ЕИСК подкрепя категорично този подход, като смята, че той съответства на неотложната необходимост от по-сигурни, по-конкурентни и по-екологосъобразни енергийни доставки за всички в Европа. Управленската структура следва да спомогне да се сведат до минимум изискванията за отчетност и да се намали свързаната с това бюрокрация. Структурата следва да отчита добре крайно важните и нарастващи регионални трансгранични характеристики на дейностите в областта на енергетиката. При все това ефективността на подобен подход ще изисква свързваща политическа воля и трябва да се изгради на основата на сближаване на манталитета на гражданите във всички 28 държави членки.

| 5.3. | Според ЕИСК европейският енергиен диалог трябва да играе определяща роля в този процес и да продължи функциите си по отношение на прилагането и подкрепата на заинтересованите страни, след като бъде постигнато съгласие. Следователно не трябва да се губи време в създаването, посредством силно политическо лидерство, на ЕЕД като интегриран основополагащ процес най-вече поради факта, че се предвижда националните планове да бъдат съгласувани и да влязат в действие преди 2020 г. Комитетът вече препоръча включването на енергийния диалог в съобщението относно енергийния съюз и е обнадежден, че това е направено: „провеждане на енергиен диалог със заинтересованите страни, за да се осигури информация за формирането на политиките и да се подкрепи активното участие в управлението на енергийния преход“ (3). ЕИСК отбелязва, че все още не е налице идентифициране на диалога като специфична мярка за действие във връзка с управлението, което би осигурило необходимото одобрение за изграждането на структурите за подкрепа на ЕЕД, и призовава Комисията и Парламента да поправят това, като приемат мерките за диалог, предложени в точка 6 от настоящото становище. |
| --- | --- |

5.3.

Според ЕИСК европейският енергиен диалог трябва да играе определяща роля в този процес и да продължи функциите си по отношение на прилагането и подкрепата на заинтересованите страни, след като бъде постигнато съгласие. Следователно не трябва да се губи време в създаването, посредством силно политическо лидерство, на ЕЕД като интегриран основополагащ процес най-вече поради факта, че се предвижда националните планове да бъдат съгласувани и да влязат в действие преди 2020 г. Комитетът вече препоръча включването на енергийния диалог в съобщението относно енергийния съюз и е обнадежден, че това е направено: „провеждане на енергиен диалог със заинтересованите страни, за да се осигури информация за формирането на политиките и да се подкрепи активното участие в управлението на енергийния преход“ (3). ЕИСК отбелязва, че все още не е налице идентифициране на диалога като специфична мярка за действие във връзка с управлението, което би осигурило необходимото одобрение за изграждането на структурите за подкрепа на ЕЕД, и призовава Комисията и Парламента да поправят това, като приемат мерките за диалог, предложени в точка 6 от настоящото становище.

| 5.4. | Процесът на управление се намира на пресечната точка между политиката и прилагането на мерките. При енергетиката трябва да се осигурят решения на широк кръг компромиси, които ще бъдат необходими на практика. Комитетът възприема своето предложение за ЕЕД като основен катализатор на този процес. Енергийният преход предполага движение, промяна и неизбежно е свързан с известни разногласия. ЕЕД може да намали разногласията между заинтересованите страни на всички равнища и между държавите членки. |
| --- | --- |

5.4.

Процесът на управление се намира на пресечната точка между политиката и прилагането на мерките. При енергетиката трябва да се осигурят решения на широк кръг компромиси, които ще бъдат необходими на практика. Комитетът възприема своето предложение за ЕЕД като основен катализатор на този процес. Енергийният преход предполага движение, промяна и неизбежно е свързан с известни разногласия. ЕЕД може да намали разногласията между заинтересованите страни на всички равнища и между държавите членки.

| 5.5. | ЕЕД ще бъде процес за подкрепа на прилагането на целите на енергийния съюз чрез предоставяне на възможност на всички заинтересовани страни да обменят информация, да изразяват мнения и да влияят на изготвянето на енергийните политики. ЕЕД ще насърчава разбирането на необходимите компромиси, чувството за съпричастност с концепцията, участието в търсенето на решения и приемането им, и в крайна сметка промяната на поведението в подкрепа на мерките на политиката, които са в основата на енергийния съюз. Един широкообхватен ЕЕД ще даде възможност за по-добро представяне на националните енергийни предпочитания, които следва да се вземат под внимание на равнище ЕС, и ще бъде от полза за отговорните за вземането на решения лица.
  ЕЕД ще доведе до:






  — | по-добро разбиране на определянето и прилагането на енергийните политики, които допринасят за постигането на видимо присъствие на Съюза, приемането и успеха на този ключов приоритет на Комисията, |
| --- | --- | --- |

5.5.

ЕЕД ще бъде процес за подкрепа на прилагането на целите на енергийния съюз чрез предоставяне на възможност на всички заинтересовани страни да обменят информация, да изразяват мнения и да влияят на изготвянето на енергийните политики. ЕЕД ще насърчава разбирането на необходимите компромиси, чувството за съпричастност с концепцията, участието в търсенето на решения и приемането им, и в крайна сметка промяната на поведението в подкрепа на мерките на политиката, които са в основата на енергийния съюз. Един широкообхватен ЕЕД ще даде възможност за по-добро представяне на националните енергийни предпочитания, които следва да се вземат под внимание на равнище ЕС, и ще бъде от полза за отговорните за вземането на решения лица.

ЕЕД ще доведе до:

—

по-добро разбиране на определянето и прилагането на енергийните политики, които допринасят за постигането на видимо присъствие на Съюза, приемането и успеха на този ключов приоритет на Комисията,

| — | възможност обществеността да изгради информирано мнение, което води до по-голяма политическа сигурност, както и доказателства за открит, целенасочен и ориентиран към резултатите процес. Това информирано мнение ще бъде резултат от практическата комбинация от общоевропейски интерактивен разговор по повод ЕЕД и общото познание, |
| --- | --- |

—

възможност обществеността да изгради информирано мнение, което води до по-голяма политическа сигурност, както и доказателства за открит, целенасочен и ориентиран към резултатите процес. Това информирано мнение ще бъде резултат от практическата комбинация от общоевропейски интерактивен разговор по повод ЕЕД и общото познание,

| — | по-добро разбиране от страна на потребителите на енергия на тяхната роля и на достъпните за тях мерки за засилване на енергийната икономика, водещи до по-голяма ангажираност от тяхна страна, което е основа за нови и положителни отношения с доставчиците на енергия, |
| --- | --- |

—

по-добро разбиране от страна на потребителите на енергия на тяхната роля и на достъпните за тях мерки за засилване на енергийната икономика, водещи до по-голяма ангажираност от тяхна страна, което е основа за нови и положителни отношения с доставчиците на енергия,

| — | „неутрално дискусионно пространство“ в състояние да насърчава доверието и легитимността чрез предоставяне на рамка и улесняване на обсъжданията, а не чрез предлагане на предварително определени заключения. |
| --- | --- |

—

„неутрално дискусионно пространство“ в състояние да насърчава доверието и легитимността чрез предоставяне на рамка и улесняване на обсъжданията, а не чрез предлагане на предварително определени заключения.

6.   Възможен път за приложение

| 6.1. | Както в случая с официалния процес на управление, независимо че ЕЕД е с общоевропейски характер, ще е необходимо той да бъде приложен във всяка държава членка, като се отчитат съществуващите национални инициативи в сферата на енергийния диалог и се включат целите на рамката в областта на климата и енергетиката. Там, където вече се водят национални диалози в областта на енергетиката, включването им в ЕЕД ще доведе до взаимни ползи и ще предостави структуриран, но по-гъвкав механизъм, който ще помогне на Комисията да прегледа елементите на националния план и да предложи база за информиране на потребителите, като помага на доставчиците на енергия да се ангажират в изграждането на доверие и като предоставя възможност за изразяване на многобройните тревоги на различни групи относно енергийната сигурност, финансовата достъпност и устойчивостта. В резюме биха били необходими следните стъпки:






  — | Ще са необходими значително финансиране и ресурси за ЕЕД. Ще се задейства механизъм за създаването на независимо и безпристрастно финансиране, което ще се осигурява основно от заинтересованите страни в производството на енергия и веригата на доставки, като в допълнение ЕС и правителствата на държавите членки ще предоставят подходяща подкрепа. Като цяло ЕЕД ще бъде високо разходоефективен начин за ангажиране на всички видове потребители с енергийната промяна, като се отчита и насърчава приносът на „произвеждащите потребители“. |
| --- | --- | --- |

6.1.

Както в случая с официалния процес на управление, независимо че ЕЕД е с общоевропейски характер, ще е необходимо той да бъде приложен във всяка държава членка, като се отчитат съществуващите национални инициативи в сферата на енергийния диалог и се включат целите на рамката в областта на климата и енергетиката. Там, където вече се водят национални диалози в областта на енергетиката, включването им в ЕЕД ще доведе до взаимни ползи и ще предостави структуриран, но по-гъвкав механизъм, който ще помогне на Комисията да прегледа елементите на националния план и да предложи база за информиране на потребителите, като помага на доставчиците на енергия да се ангажират в изграждането на доверие и като предоставя възможност за изразяване на многобройните тревоги на различни групи относно енергийната сигурност, финансовата достъпност и устойчивостта. В резюме биха били необходими следните стъпки:

—

Ще са необходими значително финансиране и ресурси за ЕЕД. Ще се задейства механизъм за създаването на независимо и безпристрастно финансиране, което ще се осигурява основно от заинтересованите страни в производството на енергия и веригата на доставки, като в допълнение ЕС и правителствата на държавите членки ще предоставят подходяща подкрепа. Като цяло ЕЕД ще бъде високо разходоефективен начин за ангажиране на всички видове потребители с енергийната промяна, като се отчита и насърчава приносът на „произвеждащите потребители“.

| — | Въпреки че Комисията следва да предостави ясни насоки относно структурата на националните планове, възможността за актуализиране/преразглеждане, задълженията за отчетност и приложимостта на националните планове, ЕЕД ще разработи насоки за започване на национални енергийни диалози, като се консултира с Комисията и с всички основни заинтересовани страни. |
| --- | --- |

—

Въпреки че Комисията следва да предостави ясни насоки относно структурата на националните планове, възможността за актуализиране/преразглеждане, задълженията за отчетност и приложимостта на националните планове, ЕЕД ще разработи насоки за започване на национални енергийни диалози, като се консултира с Комисията и с всички основни заинтересовани страни.

| — | Ще се създаде напълно независима структура, координираща ЕЕД, с цел насърчаване на действията и прилагането на диалога във всяка държава членка. Наред с другото тази структура ще помогне на Комисията да извърши необходимия преглед на съдържанието и целите на националните планове, както и на тяхното прилагане. Така ще се подчертае приносът, който заинтересованите страни могат да имат при изготвянето на политиките. |
| --- | --- |

—

Ще се създаде напълно независима структура, координираща ЕЕД, с цел насърчаване на действията и прилагането на диалога във всяка държава членка. Наред с другото тази структура ще помогне на Комисията да извърши необходимия преглед на съдържанието и целите на националните планове, както и на тяхното прилагане. Така ще се подчертае приносът, който заинтересованите страни могат да имат при изготвянето на политиките.

| — | Националният процес на участие и подкрепа на заинтересованите страни, провеждан в продължение на 12 месеца във всяка държава членка, ще доведе до създаване на програма за ангажираност и диалог, в рамките на която дебатите по основните приоритети на националните планове ще бъдат основна тема. Подобен процес следва да се стреми и към осигуряване на предсказуемостта и стабилността на националните планове. |
| --- | --- |

—

Националният процес на участие и подкрепа на заинтересованите страни, провеждан в продължение на 12 месеца във всяка държава членка, ще доведе до създаване на програма за ангажираност и диалог, в рамките на която дебатите по основните приоритети на националните планове ще бъдат основна тема. Подобен процес следва да се стреми и към осигуряване на предсказуемостта и стабилността на националните планове.

| — | Ще се проведат дебати по националните планове и обсъждания на регионално равнище с националните групи за ЕЕД от съседни държави. Националните планове на държавите членки следва да предоставят отчет за проведените със съседните държави консултации, наред с всичко друго и в рамките на ЕЕД, и за договорените в резултат на това области на регионално сътрудничество. |
| --- | --- |

—

Ще се проведат дебати по националните планове и обсъждания на регионално равнище с националните групи за ЕЕД от съседни държави. Националните планове на държавите членки следва да предоставят отчет за проведените със съседните държави консултации, наред с всичко друго и в рамките на ЕЕД, и за договорените в резултат на това области на регионално сътрудничество.

| — | Ще последват дискусии на равнище ЕС между всички групи, отговарящи за диалога по енергийните въпроси. Тези дискусии, проведени чрез независимата координационна структура, следва да имат консултативен характер за институциите на ЕС и да подобрят съотношението между цена и ефективност на политиките на ЕС и на държавите членки. |
| --- | --- |

—

Ще последват дискусии на равнище ЕС между всички групи, отговарящи за диалога по енергийните въпроси. Тези дискусии, проведени чрез независимата координационна структура, следва да имат консултативен характер за институциите на ЕС и да подобрят съотношението между цена и ефективност на политиките на ЕС и на държавите членки.

| — | Онлайн инструментите, например разработените от ГД „Съобщителни мрежи, съдържание и технологии“, ще се използват пълноценно с цел подкрепа на развитието на политиките чрез участие и ангажираност. |
| --- | --- |

—

Онлайн инструментите, например разработените от ГД „Съобщителни мрежи, съдържание и технологии“, ще се използват пълноценно с цел подкрепа на развитието на политиките чрез участие и ангажираност.

| 6.2. | ЕИСК прие по- подробното описание на ЕЕД в становището си относно „Потребности и методи на обществено участие в сферата на енергийната политика“
   (4). ЕЕД е предвиден като постоянен „диалог“, по-подробно описан като независим процес, засягащ всички заинтересовани страни, позоваващ се на най-добрите практики за ангажиране и притежаващ надеждна и продължителна роля в осъществяването на енергийния преход. ЕИСК е изцяло ангажиран с тази инициатива, ще я оглави и, наред с другото, ще предоставя активна подкрепа. |
| --- | --- |

6.2.

ЕИСК прие по- подробното описание на ЕЕД в становището си относно „Потребности и методи на обществено участие в сферата на енергийната политика“
   (4). ЕЕД е предвиден като постоянен „диалог“, по-подробно описан като независим процес, засягащ всички заинтересовани страни, позоваващ се на най-добрите практики за ангажиране и притежаващ надеждна и продължителна роля в осъществяването на енергийния преход. ЕИСК е изцяло ангажиран с тази инициатива, ще я оглави и, наред с другото, ще предоставя активна подкрепа.

7.   Заключителни бележки

| 7.1. | ЕИСК приветства изявлението на Комисията (5), че становищата на Европейския парламент, държавите членки и заинтересованите страни трябва да се вземат под внимание при разработването на структурата на управление. Явната подкрепа и одобрението на гражданското общество изглаждат пътя към постигането на амбициозните цели. Процес на управление, свързан с живота и тревогите на хората и подкрепен от ЕЕД, ще спомогне за това енергийният съюз да бъде в съзвучие с очакванията на гражданите. Това ще осигури разбиране на енергийните предизвикателства и компромиси и ще подобри приемливостта и доверието — не на последно място чрез демонстриране на способност за изслушване и привличане на заинтересованите страни за участие. |
| --- | --- |

7.1.

ЕИСК приветства изявлението на Комисията (5), че становищата на Европейския парламент, държавите членки и заинтересованите страни трябва да се вземат под внимание при разработването на структурата на управление. Явната подкрепа и одобрението на гражданското общество изглаждат пътя към постигането на амбициозните цели. Процес на управление, свързан с живота и тревогите на хората и подкрепен от ЕЕД, ще спомогне за това енергийният съюз да бъде в съзвучие с очакванията на гражданите. Това ще осигури разбиране на енергийните предизвикателства и компромиси и ще подобри приемливостта и доверието — не на последно място чрез демонстриране на способност за изслушване и привличане на заинтересованите страни за участие.

| 7.2. | Освен това ще има и значително намаляване на дългосрочната политическа цена, тъй като ще бъде установен процес, при който всички заинтересовани страни участват в разработването на такъв енергиен преход, какъвто мнозинството желае и който е ориентиран към бъдещето и е прагматичен. Това е въпрос, който засяга всички и може да ни накара да преразгледаме позитивно своето схващане за ЕС и неговите процеси и да признаем добавената стойност на ЕС и откритото управление. |
| --- | --- |

7.2.

Освен това ще има и значително намаляване на дългосрочната политическа цена, тъй като ще бъде установен процес, при който всички заинтересовани страни участват в разработването на такъв енергиен преход, какъвто мнозинството желае и който е ориентиран към бъдещето и е прагматичен. Това е въпрос, който засяга всички и може да ни накара да преразгледаме позитивно своето схващане за ЕС и неговите процеси и да признаем добавената стойност на ЕС и откритото управление.

Брюксел, 23 април 2015 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Henri MALOSSE

---

(1)  ОВ C 424, 26.11.2014 г., стр. 39-45.

1

(2)  COM(2015) 80 final.

2

(3)  СОМ(2015) 80 final, стр. 18.

3

(4)  OJ C 161, 6.6.2013 г., стр. 1-7.

4

(5)  Съобщение относно „Рамка за политиките в областта на климата и енергетиката през периода 2020-2030 година“ (COM(2014) 15 final).

5

---

| 4.9.2015 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 291/14 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2015

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 291/14

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Пътна карта за постигането на Единно европейско транспортно пространство — напредък и предизвикателства“

(проучвателно становище по искане на Европейския парламент)

(2015/C 291/03)

| Докладчик: | Raymond HENCKS |
| --- | --- |
| Съдокладчик: | Stefan BACK |

Докладчик:

Raymond HENCKS

Съдокладчик:

Stefan BACK

На 13 януари 2015 г. Парламентът реши, в съответствие с член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз, да се консултира с Европейския икономически и социален комитет относно

„Пътна карта за постигането на Единно европейско транспортно пространство — напредък и предизвикателства“

(проучвателно становище).

Специализирана секция „Транспорт, енергетика, инфраструктури, информационно общество“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 8 април 2015 г.

На 507-ата си пленарна сесия, проведена на 22 и 23 април 2015 г. (заседание от 22 април), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище с 96 гласа „за“, 2 гласа „против“ и 2 гласа „въздържал се“.

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | ЕИСК отново заявява подкрепата (1) си за целите, посочени в Бялата книга от 2011 г. „Пътна карта за постигането на Единно европейско транспортно пространство“ (наричана по-нататък „Пътна карта“). Изграждането на Единно европейско транспортно пространство все още е една от най важните точки в дневния ред на Европейския съюз. Сериозни предизвикателства все още затрудняват изграждането на Единно европейско транспортно пространство като средство за постигане на устойчив растеж и създаване на работни места, качествени работни места и условия на труд. |
| --- | --- |

1.1.

ЕИСК отново заявява подкрепата (1) си за целите, посочени в Бялата книга от 2011 г. „Пътна карта за постигането на Единно европейско транспортно пространство“ (наричана по-нататък „Пътна карта“). Изграждането на Единно европейско транспортно пространство все още е една от най важните точки в дневния ред на Европейския съюз. Сериозни предизвикателства все още затрудняват изграждането на Единно европейско транспортно пространство като средство за постигане на устойчив растеж и създаване на работни места, качествени работни места и условия на труд.

| 1.2. | Като взема предвид десетте приоритета на Комисията „Юнкер“ за периода 2015 — 2019 г., работната програма на Комисията за 2015 г. и целите на Пътната карта, ЕИСК изтъква следното: |
| --- | --- |

1.2.

Като взема предвид десетте приоритета на Комисията „Юнкер“ за периода 2015 — 2019 г., работната програма на Комисията за 2015 г. и целите на Пътната карта, ЕИСК изтъква следното:

| 1.3. | Ефективното усвояване на средствата от Европейския фонд за стратегически инвестиции (ЕФСИ) може да остави повече средства по линия на Механизма за свързване на Европа (МСЕ) за случаите, в които частните инвестиции или таксуването не са решение. Във всички случаи 2,7-те млрд. евро, които ще бъдат прехвърлени от бюджета на МСЕ за транспорта към ЕФСИ, трябва да се заделят за транспорт. ЕИСК заявява отново, че при изграждането на трансевропейската транспортна мрежа е необходимо реално планиране на трансграничната инфраструктура, за да се гарантира оптимална ефективност на ресурсите. |
| --- | --- |

1.3.

Ефективното усвояване на средствата от Европейския фонд за стратегически инвестиции (ЕФСИ) може да остави повече средства по линия на Механизма за свързване на Европа (МСЕ) за случаите, в които частните инвестиции или таксуването не са решение. Във всички случаи 2,7-те млрд. евро, които ще бъдат прехвърлени от бюджета на МСЕ за транспорта към ЕФСИ, трябва да се заделят за транспорт. ЕИСК заявява отново, че при изграждането на трансевропейската транспортна мрежа е необходимо реално планиране на трансграничната инфраструктура, за да се гарантира оптимална ефективност на ресурсите.

| 1.4. | Едновременното използване на принципите „замърсителят плаща“ и „ползвателят плаща“ ще отслаби финансирането, основано на втория принцип. Необходими са по-опростени и по-ясни концепции за таксуване за ползването на инфраструктура. Необходими са възможности за адаптиране на таксите, за да се гарантира сближаване, да се избегне социалното изключване и да се осигури съгласуваност с данъците и таксите като цяло. |
| --- | --- |

1.4.

Едновременното използване на принципите „замърсителят плаща“ и „ползвателят плаща“ ще отслаби финансирането, основано на втория принцип. Необходими са по-опростени и по-ясни концепции за таксуване за ползването на инфраструктура. Необходими са възможности за адаптиране на таксите, за да се гарантира сближаване, да се избегне социалното изключване и да се осигури съгласуваност с данъците и таксите като цяло.

| 1.5. | Предстои още много работа за завършването на вътрешния транспортен пазар. Със становището си от 11 юли 2013 г. относно „Четвърти пакет в областта на железопътния транспорт“ (2) Комитетът подкрепя целите за завършване на изграждането на общ единен железопътен пазар в Европа, за да се предлага висококачествен транспорт без проблеми по границите. Както заяви в становището си от 2011 г. относно Пътната карта (3), ЕИСК призовава за балансирана оценка на въздействието на новите стъпки в тази посока. Комитетът приветства намерението на Европейската комисия да разясни правилата за достъп до пазара на автомобилните превози, за да се улеснят прилагането и контролът на съответствието. |
| --- | --- |

1.5.

Предстои още много работа за завършването на вътрешния транспортен пазар. Със становището си от 11 юли 2013 г. относно „Четвърти пакет в областта на железопътния транспорт“ (2) Комитетът подкрепя целите за завършване на изграждането на общ единен железопътен пазар в Европа, за да се предлага висококачествен транспорт без проблеми по границите. Както заяви в становището си от 2011 г. относно Пътната карта (3), ЕИСК призовава за балансирана оценка на въздействието на новите стъпки в тази посока. Комитетът приветства намерението на Европейската комисия да разясни правилата за достъп до пазара на автомобилните превози, за да се улеснят прилагането и контролът на съответствието.

| 1.6. | ЕИСК подкрепя акцента, поставен от Комисията „Юнкер“ върху социалния дъмпинг. Той отправя искане към Комисията да предложи мерки за предотвратяване на това явление. Държавите членки би трябвало да повишат контрола върху спазването, включително и чрез подобряване на трансграничното сътрудничество — в това число обменът на информация и адекватните санкции, по-специално във връзка с дружествата „пощенски кутии“ и фиктивната самостоятелна заетост. Трябва да се премахнат пропуските в законодателството по отношение на достъпа до професиите и лицензите за упражняване на дейност в областта на транспорта и на координацията на социалното осигуряване. Мерките за контрол трябва да бъдат пропорционални и да не представляват ненужна административна тежест за заинтересованите страни. |
| --- | --- |

1.6.

ЕИСК подкрепя акцента, поставен от Комисията „Юнкер“ върху социалния дъмпинг. Той отправя искане към Комисията да предложи мерки за предотвратяване на това явление. Държавите членки би трябвало да повишат контрола върху спазването, включително и чрез подобряване на трансграничното сътрудничество — в това число обменът на информация и адекватните санкции, по-специално във връзка с дружествата „пощенски кутии“ и фиктивната самостоятелна заетост. Трябва да се премахнат пропуските в законодателството по отношение на достъпа до професиите и лицензите за упражняване на дейност в областта на транспорта и на координацията на социалното осигуряване. Мерките за контрол трябва да бъдат пропорционални и да не представляват ненужна административна тежест за заинтересованите страни.

| 1.7. | Преминаването към други видове транспорт изисква гъвкавост и адаптиране към местните условия, особено по отношение на ограничението от 300 километра, което се цели при автомобилния транспорт, което няма да бъде приложимо в отдалечени и слабо населени райони с ограничена железопътна мрежа. |
| --- | --- |

1.7.

Преминаването към други видове транспорт изисква гъвкавост и адаптиране към местните условия, особено по отношение на ограничението от 300 километра, което се цели при автомобилния транспорт, което няма да бъде приложимо в отдалечени и слабо населени райони с ограничена железопътна мрежа.

| 1.8. | Необходими са адекватни инфраструктурни и транспортни услуги, включително в отдалечените региони. В приложение I към Пътната карта следва да се включи нова инициатива: до 2030 г. да се постигне удвояване на използването на обществения транспорт в градските райони чрез съоръжения и инфраструктура за улесняване на мобилността на пешеходците, велосипедистите, хората в напреднала възраст или с намалена подвижност в рамките на плановете за градска мобилност. |
| --- | --- |

1.8.

Необходими са адекватни инфраструктурни и транспортни услуги, включително в отдалечените региони. В приложение I към Пътната карта следва да се включи нова инициатива: до 2030 г. да се постигне удвояване на използването на обществения транспорт в градските райони чрез съоръжения и инфраструктура за улесняване на мобилността на пешеходците, велосипедистите, хората в напреднала възраст или с намалена подвижност в рамките на плановете за градска мобилност.

| 1.9. | ЕИСК подчертава важното значение на правата на пътниците с оглед появата на нови концепции за предлагане на транспорт като Uber. |
| --- | --- |

1.9.

ЕИСК подчертава важното значение на правата на пътниците с оглед появата на нови концепции за предлагане на транспорт като Uber.

| 1.10. | ЕИСК предлага при подготовката на преразгледания вариант на Пътната карта да се проведе диалог с широко участие и в този контекст препраща към своето становище от 11 юли 2012 г. (4). |
| --- | --- |

1.10.

ЕИСК предлага при подготовката на преразгледания вариант на Пътната карта да се проведе диалог с широко участие и в този контекст препраща към своето становище от 11 юли 2012 г. (4).

| 1.11. | ЕИСК предлага обща повторна оценка на плана за действие в приложение I към Пътната карта, в светлината на неговата настояща политическа осъществимост. |
| --- | --- |

1.11.

ЕИСК предлага обща повторна оценка на плана за действие в приложение I към Пътната карта, в светлината на неговата настояща политическа осъществимост.

2.   Преразглеждане на Пътната карта от 2011 г. — общ преглед

| 2.1. | Европейският парламент планира да приеме доклад по собствена инициатива относно изпълнението на Пътната карта и в тази връзка се обърна към ЕИСК с искане за изготвяне на проучвателно становище по този въпрос. |
| --- | --- |

2.1.

Европейският парламент планира да приеме доклад по собствена инициатива относно изпълнението на Пътната карта и в тази връзка се обърна към ЕИСК с искане за изготвяне на проучвателно становище по този въпрос.

| 2.2. | В становището си относно Пътната карта (5) ЕИСК приветства усилията на Комисията, но констатира съществено разминаване между целите и средствата, с които те могат да бъдат постигнати и финансирани. |
| --- | --- |

2.2.

В становището си относно Пътната карта (5) ЕИСК приветства усилията на Комисията, но констатира съществено разминаване между целите и средствата, с които те могат да бъдат постигнати и финансирани.

| 2.3. | ЕИСК отбелязва, че повечето от бележките в становището относно Пътната карта не са загубили своята целесъобразност. По-конкретно това се отнася до следните аспекти (6):






  — | проблема с финансирането на инвестициите, необходими за постигането на цели, свързани например с инфраструктурата, алтернативните горива и системите за задвижване, както и нужната за тях инфраструктура. Таксуването и частното финансиране няма да бъдат приложими навсякъде, |
| --- | --- | --- |

2.3.

ЕИСК отбелязва, че повечето от бележките в становището относно Пътната карта не са загубили своята целесъобразност. По-конкретно това се отнася до следните аспекти (6):

—

проблема с финансирането на инвестициите, необходими за постигането на цели, свързани например с инфраструктурата, алтернативните горива и системите за задвижване, както и нужната за тях инфраструктура. Таксуването и частното финансиране няма да бъдат приложими навсякъде,

| — | по-добрата координация между държавите членки по отношение на планирането на инфраструктурата, |
| --- | --- |

—

по-добрата координация между държавите членки по отношение на планирането на инфраструктурата,

| — | признаването на жизненоважната роля на транспорта като фактор за конкурентоспособността и благоденствието и необходимостта от създаване на интегрирана европейска транспортна система. Подкрепа за разработването на стратегия за осигуряване на ефикасен и истински устойчив транспорт в Европа, който да отчита икономическите, екологичните и социалните предизвикателства. Развитието във всички видове транспорт трябва да отчита в по-голяма степен социалния диалог и да го укрепва. По-специално при автомобилния транспорт това следва да бъде съпътствано от мерки за предотвратяване на злоупотребата с разликите между равнищата на заплащане и стандартите на социална закрила, |
| --- | --- |

—

признаването на жизненоважната роля на транспорта като фактор за конкурентоспособността и благоденствието и необходимостта от създаване на интегрирана европейска транспортна система. Подкрепа за разработването на стратегия за осигуряване на ефикасен и истински устойчив транспорт в Европа, който да отчита икономическите, екологичните и социалните предизвикателства. Развитието във всички видове транспорт трябва да отчита в по-голяма степен социалния диалог и да го укрепва. По-специално при автомобилния транспорт това следва да бъде съпътствано от мерки за предотвратяване на злоупотребата с разликите между равнищата на заплащане и стандартите на социална закрила,

| — | лишения от гъвкавост подход относно преминаването към други видове транспорт при разстояния над 300 км, който в някои случаи е нереалистичен, например в големи държави със слабо развита железопътна мрежа, |
| --- | --- |

—

лишения от гъвкавост подход относно преминаването към други видове транспорт при разстояния над 300 км, който в някои случаи е нереалистичен, например в големи държави със слабо развита железопътна мрежа,

| — | значението на оптимизираното използване на наличните ресурси, включително инфраструктура и превозни средства, и осигуряването на оптимизирани транспортни потоци чрез ефикасна логистика, включително ресурси като електронно управление на товарния транспорт (e–freight) и зелени коридори, |
| --- | --- |

—

значението на оптимизираното използване на наличните ресурси, включително инфраструктура и превозни средства, и осигуряването на оптимизирани транспортни потоци чрез ефикасна логистика, включително ресурси като електронно управление на товарния транспорт (e–freight) и зелени коридори,

| — | необходимостта да се осигури приемственост на уменията, като се положат усилия в областта на образованието и набирането на кадри; адекватни социални условия за мобилните работници, |
| --- | --- |

—

необходимостта да се осигури приемственост на уменията, като се положат усилия в областта на образованието и набирането на кадри; адекватни социални условия за мобилните работници,

| — | недостатъчния акцент върху значението на градския транспорт, в това число и превоза на стоки („първа миля/последна миля“). |
| --- | --- |

—

недостатъчния акцент върху значението на градския транспорт, в това число и превоза на стоки („първа миля/последна миля“).

| 2.4. | ЕИСК отбелязва, че за четирите години изпълнение на Пътната карта бяха предприети редица инициативи, които обаче до момента дават доста ограничени резултати. Все пак бяха предприети стъпки за изпълнение на Пътната карта под формата на законодателни предложения и инициативи в тази област на политика. Сред тях са новият Регламент относно насоките за развитието на трансевропейската транспортна мрежа (7) и Регламентът за създаване на Механизъм за свързване на Европа (8) (и двата приети през 2013 г.), законодателството относно внедряването на алтернативните горива и мерките за намаляване на емисиите на парникови газове от превозните средства. |
| --- | --- |

2.4.

ЕИСК отбелязва, че за четирите години изпълнение на Пътната карта бяха предприети редица инициативи, които обаче до момента дават доста ограничени резултати. Все пак бяха предприети стъпки за изпълнение на Пътната карта под формата на законодателни предложения и инициативи в тази област на политика. Сред тях са новият Регламент относно насоките за развитието на трансевропейската транспортна мрежа (7) и Регламентът за създаване на Механизъм за свързване на Европа (8) (и двата приети през 2013 г.), законодателството относно внедряването на алтернативните горива и мерките за намаляване на емисиите на парникови газове от превозните средства.

| 2.5. | Малко беше постигнато обаче по отношение на създаването на условия за по-нататъшно отваряне на пазара, мониторинга за спазване и улесняването на трансграничния автомобилен транспорт. Например имаше закъснения при въвеждането на Европейския регистър на предприятията за автомобилни превози, чиято цел беше да подпомогне мониторинга на спазването на регулирането на пазара на автомобилния транспорт. Същото се отнася и за Европейската електронна система за пътно таксуване, която беше създадена, за да улесни трансграничното движение по пътищата, но все още не е въведена. Аналогично, проблемът с различните социални условия за мобилните работници и тяхното отражение върху конкуренцията остава до голяма степен нерешен. Що се отнася до Директивата относно командироването на работници, различното тълкуване в държавите членки, някои от които може и да не прилагат правилно този законодателен акт, представлява сериозен проблем за гладкото функциониране на вътрешния пазар. |
| --- | --- |

2.5.

Малко беше постигнато обаче по отношение на създаването на условия за по-нататъшно отваряне на пазара, мониторинга за спазване и улесняването на трансграничния автомобилен транспорт. Например имаше закъснения при въвеждането на Европейския регистър на предприятията за автомобилни превози, чиято цел беше да подпомогне мониторинга на спазването на регулирането на пазара на автомобилния транспорт. Същото се отнася и за Европейската електронна система за пътно таксуване, която беше създадена, за да улесни трансграничното движение по пътищата, но все още не е въведена. Аналогично, проблемът с различните социални условия за мобилните работници и тяхното отражение върху конкуренцията остава до голяма степен нерешен. Що се отнася до Директивата относно командироването на работници, различното тълкуване в държавите членки, някои от които може и да не прилагат правилно този законодателен акт, представлява сериозен проблем за гладкото функциониране на вътрешния пазар.

| 2.6. | По отношение на финансирането ЕИСК отбелязва, че макар финансирането по МСЕ да е крайно недостатъчно, транспортният сектор е един от основните приоритети на Европейския фонд за стратегически инвестиции (ЕФСИ), който е в процес на създаване от Комисията и Европейската инвестиционна банка (ЕИБ). Това е видно, наред с другото, от доклада на съвместната работна група на ЕИБ и Комисията, натоварена с определянето на критерии за подбор на проекти, които ще бъдат финансирани. В тази връзка ЕИСК отбелязва, че 2,7 млрд. евро от наличното финансиране за МСЕ в областта на транспорта са пренасочени към ЕФСИ. Важно е при усвояването на ЕФСИ тези средства да се използват за транспортния сектор. |
| --- | --- |

2.6.

По отношение на финансирането ЕИСК отбелязва, че макар финансирането по МСЕ да е крайно недостатъчно, транспортният сектор е един от основните приоритети на Европейския фонд за стратегически инвестиции (ЕФСИ), който е в процес на създаване от Комисията и Европейската инвестиционна банка (ЕИБ). Това е видно, наред с другото, от доклада на съвместната работна група на ЕИБ и Комисията, натоварена с определянето на критерии за подбор на проекти, които ще бъдат финансирани. В тази връзка ЕИСК отбелязва, че 2,7 млрд. евро от наличното финансиране за МСЕ в областта на транспорта са пренасочени към ЕФСИ. Важно е при усвояването на ЕФСИ тези средства да се използват за транспортния сектор.

| 2.7. | Във връзка с това ЕИСК би искал да подчертае, че е важно да се гарантира, че тези инвестиции не са ограничени само до разширяването на инфраструктурата, но и подкрепят проекти за модернизиране и подобряване на резултатите на сектора, както и мерки за осигуряване на добре обучена и квалифицирана работна ръка. |
| --- | --- |

2.7.

Във връзка с това ЕИСК би искал да подчертае, че е важно да се гарантира, че тези инвестиции не са ограничени само до разширяването на инфраструктурата, но и подкрепят проекти за модернизиране и подобряване на резултатите на сектора, както и мерки за осигуряване на добре обучена и квалифицирана работна ръка.

3.   Транспортът в работната програма на Комисията

| 3.1. | ЕИСК отбелязва, че Единното европейско транспортно пространство не се споменава в политическите насоки за следващите пет години, нито сред десетте приоритета, посочени от председателя Юнкер и включени в работната програма на Комисията за 2015 г. (9). |
| --- | --- |

3.1.

ЕИСК отбелязва, че Единното европейско транспортно пространство не се споменава в политическите насоки за следващите пет години, нито сред десетте приоритета, посочени от председателя Юнкер и включени в работната програма на Комисията за 2015 г. (9).

| 3.2. | Като се има предвид, че транспортът е важен икономически сектор и че често се налагат решения, съобразени с неговата специфика, ЕИСК счита, че щеше да бъде целесъобразно той да бъде упоменат като отделна тема, например във връзка с приоритет 1 (растеж и работни места) и с приоритети 3 и 4 (енергиен съюз и по-задълбочен вътрешен пазар), всеки от които има връзка с транспорта. Това важи по-специално за вътрешния пазар, като се има предвид, че политиката в областта на транспорта се третира в специална глава от ДФЕС и се разглежда отделно в стратегията „Европа 2020“ и в двата акта за единния пазар. |
| --- | --- |

3.2.

Като се има предвид, че транспортът е важен икономически сектор и че често се налагат решения, съобразени с неговата специфика, ЕИСК счита, че щеше да бъде целесъобразно той да бъде упоменат като отделна тема, например във връзка с приоритет 1 (растеж и работни места) и с приоритети 3 и 4 (енергиен съюз и по-задълбочен вътрешен пазар), всеки от които има връзка с транспорта. Това важи по-специално за вътрешния пазар, като се има предвид, че политиката в областта на транспорта се третира в специална глава от ДФЕС и се разглежда отделно в стратегията „Европа 2020“ и в двата акта за единния пазар.

| 3.3. | Като има предвид основната политическа ориентация на политическите приоритети на Комисията „Юнкер“, съгласно която решението за политическия дневен ред на Европейския съюз следва да бъде взето в тясно партньорство между Европейската комисия и Европейския парламент и в сътрудничество с държавите членки, ЕИСК предлага списъкът от инициативи, фигуриращи в приложение I към Пътната карта, да бъде подложен на повторна оценка по отношение на тяхната политическа осъществимост. |
| --- | --- |

3.3.

Като има предвид основната политическа ориентация на политическите приоритети на Комисията „Юнкер“, съгласно която решението за политическия дневен ред на Европейския съюз следва да бъде взето в тясно партньорство между Европейската комисия и Европейския парламент и в сътрудничество с държавите членки, ЕИСК предлага списъкът от инициативи, фигуриращи в приложение I към Пътната карта, да бъде подложен на повторна оценка по отношение на тяхната политическа осъществимост.

4.   Териториално сближаване

| 4.1. | Териториалното сближаване не се упоменава в Пътната карта. |
| --- | --- |

4.1.

Териториалното сближаване не се упоменава в Пътната карта.

| 4.2. | Съгласно членове 90 и 91 от Договора общата транспортна политика следва да допринася за насърчаване на териториалното сближаване, т.е. осигуряване на достъп до транспортната мрежа за слабо населените селски райони, които често са лишени от обществени транспортни услуги, като по този начин жителите им са оставени без алтернатива на автомобилния транспорт. Във връзка с това ЕИСК отбелязва предишна цел на ЕС, а именно, да се гарантира, че мнозинството от населението и предприятията на ЕС се намират на не повече от 30 минути път от тази мрежа. Днес тази цел изглежда забравена (10). |
| --- | --- |

4.2.

Съгласно членове 90 и 91 от Договора общата транспортна политика следва да допринася за насърчаване на териториалното сближаване, т.е. осигуряване на достъп до транспортната мрежа за слабо населените селски райони, които често са лишени от обществени транспортни услуги, като по този начин жителите им са оставени без алтернатива на автомобилния транспорт. Във връзка с това ЕИСК отбелязва предишна цел на ЕС, а именно, да се гарантира, че мнозинството от населението и предприятията на ЕС се намират на не повече от 30 минути път от тази мрежа. Днес тази цел изглежда забравена (10).

| 4.3. | Въпреки че в Пътната карта се заявява, че, що се отнася до достъпността, съществува риск от увеличаване на различията между централните и периферните райони, четвъртата определена в нея цел — „да се поддържа гъста жп мрежа във всички държави членки“, остава на хартия, тъй като няма никакви практически инициативи, свързани с тази цел, а все по-голям брой регионални връзки се премахват от съображения за рентабилност. |
| --- | --- |

4.3.

Въпреки че в Пътната карта се заявява, че, що се отнася до достъпността, съществува риск от увеличаване на различията между централните и периферните райони, четвъртата определена в нея цел — „да се поддържа гъста жп мрежа във всички държави членки“, остава на хартия, тъй като няма никакви практически инициативи, свързани с тази цел, а все по-голям брой регионални връзки се премахват от съображения за рентабилност.

| 4.4. | Във връзка с това ЕИСК би искал да припомни бележката си относно отправената в Пътната карта препоръка за задължително възлагане на договори за обществени поръчки при конкурентни тръжни процедури. ЕИСК отправи искане към Европейската комисия „преди да представи предложенията по тази тема и най-късно до шест месеца след 3 декември 2014 г., да изготви доклад за прилагането на Регламент (ЕО) No 1370/2007, както е предвидено в член 8, параграф 2 от него“. |
| --- | --- |

4.4.

Във връзка с това ЕИСК би искал да припомни бележката си относно отправената в Пътната карта препоръка за задължително възлагане на договори за обществени поръчки при конкурентни тръжни процедури. ЕИСК отправи искане към Европейската комисия „преди да представи предложенията по тази тема и най-късно до шест месеца след 3 декември 2014 г., да изготви доклад за прилагането на Регламент (ЕО) No 1370/2007, както е предвидено в член 8, параграф 2 от него“.

| 4.5. | Поради това ЕИСК счита, че в съответствие с член 174 от Договора от Лисабон, който гласи, че специално внимание се обръща на регионите, които са засегнати от сериозни и постоянни неблагоприятни условия, другите видове пътнически транспорт, които не са единствено туристически превоз, следва да бъдат класифицирани като услуга от общ интерес и следователно да отговарят на критериите за универсалност, достъпност, включително достъпност за лицата с увреждания и лицата с намалена мобилност, непрекъснатост, качество и приемливи цени. |
| --- | --- |

4.5.

Поради това ЕИСК счита, че в съответствие с член 174 от Договора от Лисабон, който гласи, че специално внимание се обръща на регионите, които са засегнати от сериозни и постоянни неблагоприятни условия, другите видове пътнически транспорт, които не са единствено туристически превоз, следва да бъдат класифицирани като услуга от общ интерес и следователно да отговарят на критериите за универсалност, достъпност, включително достъпност за лицата с увреждания и лицата с намалена мобилност, непрекъснатост, качество и приемливи цени.

5.   Устойчив транспорт

| 5.1. | Още през 2007 г., в средата на обхванатия от Бялата книга период 2001 — 2010 г., Комисията беше принудена да признае, че „в областта на транспорта Европа все още не е поела по пътя на устойчивото развитие“ (11). ЕИСК счита, че подходът реално не е претърпял развитие от тогава досега. |
| --- | --- |

5.1.

Още през 2007 г., в средата на обхванатия от Бялата книга период 2001 — 2010 г., Комисията беше принудена да признае, че „в областта на транспорта Европа все още не е поела по пътя на устойчивото развитие“ (11). ЕИСК счита, че подходът реално не е претърпял развитие от тогава досега.

| 5.2. | В проучвателното си становище относно „Устойчиво бъдеще за транспорта“ (12) ЕИСК посочи, че тъй като транспортът предоставя достъп до много от нашите свободи (свободата да работим и живеем в различни части на света, свободата да се ползваме от различни продукти и услуги и свободата на търговията и на установяването на лични контакти), една от основните цели на тази област на политика е да определи рамка и дори да наложи граници на споменатите свободи в случаите, когато те могат да засегнат или дори да застрашат други свободи или потребности, като например човешкото здраве, околната среда, климата или потребностите на бъдещите поколения. |
| --- | --- |

5.2.

В проучвателното си становище относно „Устойчиво бъдеще за транспорта“ (12) ЕИСК посочи, че тъй като транспортът предоставя достъп до много от нашите свободи (свободата да работим и живеем в различни части на света, свободата да се ползваме от различни продукти и услуги и свободата на търговията и на установяването на лични контакти), една от основните цели на тази област на политика е да определи рамка и дори да наложи граници на споменатите свободи в случаите, когато те могат да засегнат или дори да застрашат други свободи или потребности, като например човешкото здраве, околната среда, климата или потребностите на бъдещите поколения.

| 5.3. | Пътната карта се основава на презумпцията, че „ограничаването на мобилността не е алтернатива“. ЕИСК припомня отново позицията си, изразена в параграф 3.9 от становището му от 2011 г. относно Пътната карта (13), а именно, че това твърдение не трябва да бъде тълкувано като влизащо в противоречие с всяка мярка, насочена към повишаване на ефективността на ресурсите и устойчивостта на транспорта. То не противоречи и на насърчаването на промени в поведението в подкрепа на използването на по-устойчиви средства за транспорт или избягването на транспорт. |
| --- | --- |

5.3.

Пътната карта се основава на презумпцията, че „ограничаването на мобилността не е алтернатива“. ЕИСК припомня отново позицията си, изразена в параграф 3.9 от становището му от 2011 г. относно Пътната карта (13), а именно, че това твърдение не трябва да бъде тълкувано като влизащо в противоречие с всяка мярка, насочена към повишаване на ефективността на ресурсите и устойчивостта на транспорта. То не противоречи и на насърчаването на промени в поведението в подкрепа на използването на по-устойчиви средства за транспорт или избягването на транспорт.

| 5.4. | Следователно не може да се отрече, че мобилността е право, гарантиращо на всички граждани правото да се ползват от икономически, социални и културни дейности и достъп до тях. Не може обаче да се пренебрегва тяхното поведение, твърде често неустойчиво, по-специално използването на лични автомобили за придвижване „от едно място до друго“, или отказът от използване на съществуващия обществен транспорт от съображения за удобство. Ограничаването на ненужното придвижване с личен транспорт и намаляването на задръстванията по пътищата, по-специално чрез подходящи възпиращи мерки или мерки за насърчаване на ползването на обществения транспорт, или иновации в организацията на работата (например гъвкаво работно време), несъмнено са възможни варианти, които следва да бъдат обмислени. |
| --- | --- |

5.4.

Следователно не може да се отрече, че мобилността е право, гарантиращо на всички граждани правото да се ползват от икономически, социални и културни дейности и достъп до тях. Не може обаче да се пренебрегва тяхното поведение, твърде често неустойчиво, по-специално използването на лични автомобили за придвижване „от едно място до друго“, или отказът от използване на съществуващия обществен транспорт от съображения за удобство. Ограничаването на ненужното придвижване с личен транспорт и намаляването на задръстванията по пътищата, по-специално чрез подходящи възпиращи мерки или мерки за насърчаване на ползването на обществения транспорт, или иновации в организацията на работата (например гъвкаво работно време), несъмнено са възможни варианти, които следва да бъдат обмислени.

| 5.5. | Поради това ЕИСК счита, че следва да се постави особен акцент върху научните изследвания и иновациите в областта на чистите, без емисии на частици и безопасни превозни средства, включително намаляването на шума от превозните средства, без да се застрашават високите стандарти за безопасност за всички видове транспорт и алтернативните горива, както и за необходимата инфраструктура. |
| --- | --- |

5.5.

Поради това ЕИСК счита, че следва да се постави особен акцент върху научните изследвания и иновациите в областта на чистите, без емисии на частици и безопасни превозни средства, включително намаляването на шума от превозните средства, без да се застрашават високите стандарти за безопасност за всички видове транспорт и алтернативните горива, както и за необходимата инфраструктура.

| 5.6. | За да се постигне това, ще бъде необходимо да се ускорят техническата стандартизация и регулирането (действия по отношение на цените, субсидиите и таксите), особено в автомобилния сектор, който генерира над половината от всички емисии от пътния сектор. |
| --- | --- |

5.6.

За да се постигне това, ще бъде необходимо да се ускорят техническата стандартизация и регулирането (действия по отношение на цените, субсидиите и таксите), особено в автомобилния сектор, който генерира над половината от всички емисии от пътния сектор.

| 5.7. | Въпреки че е налице сближаване между държавите — членки на ЕС, по отношение на дългосрочните цели и насоки, остават съществени различия, що се отнася до развитието и чувствителните за всяка държава въпроси. |
| --- | --- |

5.7.

Въпреки че е налице сближаване между държавите — членки на ЕС, по отношение на дългосрочните цели и насоки, остават съществени различия, що се отнася до развитието и чувствителните за всяка държава въпроси.

| 5.8. | Така например някои държави се опитват да насърчат чистите превозни средства чрез субсидии за автомобилната промишленост, отпускане на понякога щедри помощи за закупуването на такива автомобили, възстановяване на данъка върху биогоривата, отстъпки от таксите за ползване на автомагистрали, облагане с данък на колите, които замърсяват, предоставяне на безвъзмездни средства за бракуване на стари коли. |
| --- | --- |

5.8.

Така например някои държави се опитват да насърчат чистите превозни средства чрез субсидии за автомобилната промишленост, отпускане на понякога щедри помощи за закупуването на такива автомобили, възстановяване на данъка върху биогоривата, отстъпки от таксите за ползване на автомагистрали, облагане с данък на колите, които замърсяват, предоставяне на безвъзмездни средства за бракуване на стари коли.

| 5.9. | Независимо от това е ясно, че все още сме много далеч от поставените цели. Ефектът от субсидиите се оказа много ограничен, до такава степен, че те вече са значително намалени или дори отменени. Не се наблюдава ръст на продажбите, което създава сериозни проблеми на производителите, избрали изцяло електрически вариант. ЕИСК счита, че е важно да се запазят и разширяват стимулите за постигане на декарбонизация, но трябва да се подкрепя развитието не само на чисти превозни средства, но и на всички чисти видове транспорт. |
| --- | --- |

5.9.

Независимо от това е ясно, че все още сме много далеч от поставените цели. Ефектът от субсидиите се оказа много ограничен, до такава степен, че те вече са значително намалени или дори отменени. Не се наблюдава ръст на продажбите, което създава сериозни проблеми на производителите, избрали изцяло електрически вариант. ЕИСК счита, че е важно да се запазят и разширяват стимулите за постигане на декарбонизация, но трябва да се подкрепя развитието не само на чисти превозни средства, но и на всички чисти видове транспорт.

6.   Принципите „замърсителят плаща“ и „ползвателят плаща“

| 6.1. | Според Комисията структурата на ценообразуването и данъците следва да се промени, за да се отчитат по-добре принципите „замърсителят плаща“ и „ползвателят плаща“ и да бъдат отразени всички разходи, включително тези за инфраструктурата и външните разходи. |
| --- | --- |

6.1.

Според Комисията структурата на ценообразуването и данъците следва да се промени, за да се отчитат по-добре принципите „замърсителят плаща“ и „ползвателят плаща“ и да бъдат отразени всички разходи, включително тези за инфраструктурата и външните разходи.

| 6.2. | ЕИСК би искал да подчертае, че трябва да се прави ясно разграничение между тези два принципа, тъй като те са напълно различни по своето естество и цел. |
| --- | --- |

6.2.

ЕИСК би искал да подчертае, че трябва да се прави ясно разграничение между тези два принципа, тъй като те са напълно различни по своето естество и цел.

| 6.3. | ЕИСК одобрява принципа „замърсителят плаща“ предвид икономическата цена на липсата на устойчивост, но посочва, че често, по-специално в селските или слабо населените райони, не съществуват алтернативи на замърсяващите видове транспорт. Не бива техните предприятия и граждани да бъдат санкционирани или тяхната конкурентоспособност да намалее поради тази причина. Аналогично, не бива данъците върху замърсяването просто да се прибавят към цената на стоките и услугите за сметка на потребителите, без да се постигне промяна в поведението. |
| --- | --- |

6.3.

ЕИСК одобрява принципа „замърсителят плаща“ предвид икономическата цена на липсата на устойчивост, но посочва, че често, по-специално в селските или слабо населените райони, не съществуват алтернативи на замърсяващите видове транспорт. Не бива техните предприятия и граждани да бъдат санкционирани или тяхната конкурентоспособност да намалее поради тази причина. Аналогично, не бива данъците върху замърсяването просто да се прибавят към цената на стоките и услугите за сметка на потребителите, без да се постигне промяна в поведението.

| 6.4. | Въпреки това Комитетът се обявява против всеобхватното недиференцирано прилагане на принципа „ползвателят плаща“, тъй като общественият транспорт е услуга от общ икономически интерес и Протокол No 26 относно услугите от общ интерес към Договора от Лисабон призовава държавите членки да гарантират високо качество и достъпни цени на тези услуги. |
| --- | --- |

6.4.

Въпреки това Комитетът се обявява против всеобхватното недиференцирано прилагане на принципа „ползвателят плаща“, тъй като общественият транспорт е услуга от общ икономически интерес и Протокол No 26 относно услугите от общ интерес към Договора от Лисабон призовава държавите членки да гарантират високо качество и достъпни цени на тези услуги.

| 6.5. | Достъпността не трябва да се жертва в името на ценообразуване, основано на разходите. Освен това всяка подобна мярка би била контрапродуктивна по отношение на опитите за декарбонизация на транспорта и на мерките, предприети от редица власти, организиращи градски транспорт, които са взели решението да предложат безплатен обществен транспорт на някои възрастови групи, социални категории или дори на всички жители, и би засегнала предимно най-уязвимите граждани. |
| --- | --- |

6.5.

Достъпността не трябва да се жертва в името на ценообразуване, основано на разходите. Освен това всяка подобна мярка би била контрапродуктивна по отношение на опитите за декарбонизация на транспорта и на мерките, предприети от редица власти, организиращи градски транспорт, които са взели решението да предложат безплатен обществен транспорт на някои възрастови групи, социални категории или дори на всички жители, и би засегнала предимно най-уязвимите граждани.

7.   Градска мобилност

| 7.1. | Постепенният отказ от превозни средства, задвижвани с конвенционални горива, сам по себе си не е достатъчен за постигането на интегрирана и устойчива мобилност в градските райони. |
| --- | --- |

7.1.

Постепенният отказ от превозни средства, задвижвани с конвенционални горива, сам по себе си не е достатъчен за постигането на интегрирана и устойчива мобилност в градските райони.

| 7.2. | ЕИСК отново изтъква заявената в становището му от 2011 г. относно Пътната карта (14) огромна нужда от развитие на градския обществен транспорт и на градската логистика в рамките на устойчива транспортна политика (вж. аргументите, изложени в т. 31, 33 и 41 от Пътната карта). Изглежда обаче Комисията изхожда от презумпцията, че основното решение на проблемите на градовете са технологичните иновации в областта на производството на чисти превозни средства. Всъщност това е дългосрочна перспектива, докато в момента реално са необходими краткосрочни мерки за намаляване на замърсяването на въздуха и шумовото замърсяване в градовете. Във всеки случай единственият начин за справяне със задръстванията в градовете е насърчаването на обществения транспорт. |
| --- | --- |

7.2.

ЕИСК отново изтъква заявената в становището му от 2011 г. относно Пътната карта (14) огромна нужда от развитие на градския обществен транспорт и на градската логистика в рамките на устойчива транспортна политика (вж. аргументите, изложени в т. 31, 33 и 41 от Пътната карта). Изглежда обаче Комисията изхожда от презумпцията, че основното решение на проблемите на градовете са технологичните иновации в областта на производството на чисти превозни средства. Всъщност това е дългосрочна перспектива, докато в момента реално са необходими краткосрочни мерки за намаляване на замърсяването на въздуха и шумовото замърсяване в градовете. Във всеки случай единственият начин за справяне със задръстванията в градовете е насърчаването на обществения транспорт.

| 7.3. | ЕИСК изразява съжаление във връзка с факта, че увеличеното използване на обществения транспорт в градските зони не е ясно посочено като цел, например в точка 2.3 от приложения към Пътната карта списък с инициативи. Той призовава Комисията да допълни Бялата книга и да определи като цел удвояването на използването на обществения градски транспорт до 2030 г., като предвиди също така съоръжения и инфраструктура за улесняване на мобилността на пешеходците, велосипедистите, хората в напреднала възраст и хората с намалена подвижност. За осигуряване на нужната информация на потребителите за наличните видове транспорт са необходими интелигентни транспортни системи. Те обаче се нуждаят от подходящи радиочестоти и дължини на вълните — въпрос, който не е повдигнат в Бялата книга. |
| --- | --- |

7.3.

ЕИСК изразява съжаление във връзка с факта, че увеличеното използване на обществения транспорт в градските зони не е ясно посочено като цел, например в точка 2.3 от приложения към Пътната карта списък с инициативи. Той призовава Комисията да допълни Бялата книга и да определи като цел удвояването на използването на обществения градски транспорт до 2030 г., като предвиди също така съоръжения и инфраструктура за улесняване на мобилността на пешеходците, велосипедистите, хората в напреднала възраст и хората с намалена подвижност. За осигуряване на нужната информация на потребителите за наличните видове транспорт са необходими интелигентни транспортни системи. Те обаче се нуждаят от подходящи радиочестоти и дължини на вълните — въпрос, който не е повдигнат в Бялата книга.

| 7.4. | Затова ЕИСК заявява отново своята подкрепа за съобщението на Комисията от 2013 г. относно конкурентоспособна градска мобилност с ефективно използване на ресурсите (15) и предприеманите понастоящем мерки за нейното постигане. |
| --- | --- |

7.4.

Затова ЕИСК заявява отново своята подкрепа за съобщението на Комисията от 2013 г. относно конкурентоспособна градска мобилност с ефективно използване на ресурсите (15) и предприеманите понастоящем мерки за нейното постигане.

| 7.5. | ЕИСК отново изказва съжалението си, изразено през 2011 г. в становището му относно Пътната карта (16), че градският транспорт не влиза в обхвата на законодателните правомощия на ЕС и счита, че мерките по отношение на критериите за въвеждане и функциониране на пътните такси за градските пътища и схемите за ограничаване на достъпа на замърсяващи превозни средства следва да бъдат хармонизирани и да се превърнат в неразделна част от плановете за градска мобилност, които, от своя страна, също трябва да станат задължителни за по-големите градове. Хармонизирането на тези елементи би било от полза както за околната среда, така и за функционирането на вътрешния пазар. |
| --- | --- |

7.5.

ЕИСК отново изказва съжалението си, изразено през 2011 г. в становището му относно Пътната карта (16), че градският транспорт не влиза в обхвата на законодателните правомощия на ЕС и счита, че мерките по отношение на критериите за въвеждане и функциониране на пътните такси за градските пътища и схемите за ограничаване на достъпа на замърсяващи превозни средства следва да бъдат хармонизирани и да се превърнат в неразделна част от плановете за градска мобилност, които, от своя страна, също трябва да станат задължителни за по-големите градове. Хармонизирането на тези елементи би било от полза както за околната среда, така и за функционирането на вътрешния пазар.

8.   Права на пътниците

| 8.1. | В своето становище относно съобщението във връзка с правата на пътниците за всички видове транспорт (17) ЕИСК посочи, че към десетте конкретни права, изброени в съобщението, следва да се добавят още три, а именно: правото на безопасност (включително техническата безопасност на транспортните средства и физическата безопасност на пътниците), правото на минимални стандарти по отношение на качеството на обслужване, удобство и достъпност и правото на опазване на околната среда. |
| --- | --- |

8.1.

В своето становище относно съобщението във връзка с правата на пътниците за всички видове транспорт (17) ЕИСК посочи, че към десетте конкретни права, изброени в съобщението, следва да се добавят още три, а именно: правото на безопасност (включително техническата безопасност на транспортните средства и физическата безопасност на пътниците), правото на минимални стандарти по отношение на качеството на обслужване, удобство и достъпност и правото на опазване на околната среда.

| 8.2. | В своите бележки по становището на ЕИСК Комисията призна, че предложените права са важни фактори, които следва да бъдат взети под внимание в бъдещото законодателство относно правата на пътниците. Затова ЕИСК предлага деветата цел в Пътната карта, която е насочена към това ЕС да се утвърди като световен лидер в безопасността и сигурността на всички видове транспорт, да бъде приложена на практика и настоящите права да бъдат съответно разширени. |
| --- | --- |

8.2.

В своите бележки по становището на ЕИСК Комисията призна, че предложените права са важни фактори, които следва да бъдат взети под внимание в бъдещото законодателство относно правата на пътниците. Затова ЕИСК предлага деветата цел в Пътната карта, която е насочена към това ЕС да се утвърди като световен лидер в безопасността и сигурността на всички видове транспорт, да бъде приложена на практика и настоящите права да бъдат съответно разширени.

| 8.3. | ЕИСК привлича вниманието върху появата на предприятия, които действат като посредници в областта на услугите за пътнически транспорт, като Uber, които изглежда представляват вид брокерска дейност в областта на транспортните услуги и при които някои аспекти на отношенията „брокер — водач — пътник“ понастоящем изглеждат неясни. ЕИСК би желал да призове Комисията да анализира ситуацията по отношение на безопасността, отговорността на Uber и/или на водачите и на правата на пътниците във връзка с разпоредбите на ДФЕС, социалното законодателство и правата на потребителите. |
| --- | --- |

8.3.

ЕИСК привлича вниманието върху появата на предприятия, които действат като посредници в областта на услугите за пътнически транспорт, като Uber, които изглежда представляват вид брокерска дейност в областта на транспортните услуги и при които някои аспекти на отношенията „брокер — водач — пътник“ понастоящем изглеждат неясни. ЕИСК би желал да призове Комисията да анализира ситуацията по отношение на безопасността, отговорността на Uber и/или на водачите и на правата на пътниците във връзка с разпоредбите на ДФЕС, социалното законодателство и правата на потребителите.

9.   Социално измерение на Пътната карта

| 9.1. | ЕИСК счита, че ако транспортният сектор трябва да функционира безпроблемно и при условия на равнопоставеност, трябва да бъдат подобрени социалните стандарти, да бъдат хармонизирани социалните условия и условията на труд и да бъдат преустановени практиките на социален дъмпинг и дъмпинг на възнагражденията. |
| --- | --- |

9.1.

ЕИСК счита, че ако транспортният сектор трябва да функционира безпроблемно и при условия на равнопоставеност, трябва да бъдат подобрени социалните стандарти, да бъдат хармонизирани социалните условия и условията на труд и да бъдат преустановени практиките на социален дъмпинг и дъмпинг на възнагражденията.

| 9.2. | Следва обаче да се посочи, че много транспортни сектори страдат от неправомерни практики, включително заобикаляне или нарушение на трудовото право и/или на социалното законодателство. Що се отнася до командироването на работници и недекларирания труд, ЕИСК приветства Директива 2014/67/ЕС за осигуряване на изпълнението на Директива 96/71/ЕО относно командироването на работници, която трябва да бъде транспонирана в националните законодателства до юни 2016 г., и предстоящото предложение за решение за създаване на европейска платформа с оглед укрепването на сътрудничеството за предотвратяване и възпиране на недекларирания труд, чиято цел е да подобрят надзора и трансграничното сътрудничество за предотвратяване на незаконни практики (18). |
| --- | --- |

9.2.

Следва обаче да се посочи, че много транспортни сектори страдат от неправомерни практики, включително заобикаляне или нарушение на трудовото право и/или на социалното законодателство. Що се отнася до командироването на работници и недекларирания труд, ЕИСК приветства Директива 2014/67/ЕС за осигуряване на изпълнението на Директива 96/71/ЕО относно командироването на работници, която трябва да бъде транспонирана в националните законодателства до юни 2016 г., и предстоящото предложение за решение за създаване на европейска платформа с оглед укрепването на сътрудничеството за предотвратяване и възпиране на недекларирания труд, чиято цел е да подобрят надзора и трансграничното сътрудничество за предотвратяване на незаконни практики (18).

| 9.3. | Както Комисията посочва в своето съобщение относно състоянието на пазара на Съюза в областта на автомобилния транспорт (19), недостатъчното спазване на трудовото законодателство може да се дължи на липсата на задължителни мерки по отношение на броя и честотата на проверките. Ето защо ЕИСК приветства Директива 2014/67/ЕС и отново заявява своята подкрепа за предстоящото предложение за решение за създаването на европейска платформа за предотвратяване на недекларирания труд, упоменато в предходния параграф (20). |
| --- | --- |

9.3.

Както Комисията посочва в своето съобщение относно състоянието на пазара на Съюза в областта на автомобилния транспорт (19), недостатъчното спазване на трудовото законодателство може да се дължи на липсата на задължителни мерки по отношение на броя и честотата на проверките. Ето защо ЕИСК приветства Директива 2014/67/ЕС и отново заявява своята подкрепа за предстоящото предложение за решение за създаването на европейска платформа за предотвратяване на недекларирания труд, упоменато в предходния параграф (20).

| 9.4. | Предвид факта, че ЕС няма мандат за пълно хармонизиране на стандартите в трудовото законодателство и че може да въвежда само минимални стандарти, секторният диалог има задачата да предвиди хармонизиран набор от трудови стандарти, стандарти за здравословни и безопасни условия на труд, приложими по еднакъв начин в държавите членки. Следва да се осигурят необходимите ресурси и подкрепа за постигане на този резултат. |
| --- | --- |

9.4.

Предвид факта, че ЕС няма мандат за пълно хармонизиране на стандартите в трудовото законодателство и че може да въвежда само минимални стандарти, секторният диалог има задачата да предвиди хармонизиран набор от трудови стандарти, стандарти за здравословни и безопасни условия на труд, приложими по еднакъв начин в държавите членки. Следва да се осигурят необходимите ресурси и подкрепа за постигане на този резултат.

| 9.5. | Затова Комисията следва да предприеме стъпки за по-добро прилагане на секторната правна рамка и за консолидирането ѝ, за да може да се справи с предизвикателствата. Това трябва да включва мерки за надзор и ефективни санкции, за да се премахнат неправомерните практики и нарушенията на социалното законодателство. Трябва да се премахнат пропуските в законодателството във връзка с достъпа до различните професии и лицензи за упражняване на дейност в областта на транспорта, координацията на социалното осигуряване, работниците, наемани чрез агенции за временна заетост, и възлагането на подизпълнители с цел социален дъмпинг. Сред другите въпроси, които трябва да бъдат разгледани, са адекватните мерки за справяне с дружествата „пощенски кутии“, фиктивната самостоятелна заетост и по-доброто определяне на „основната база“ и „временната база“ по отношение на мобилните транспортни работници. ЕИСК би желал държавите членки да предприемат координирани действия в тази област. |
| --- | --- |

9.5.

Затова Комисията следва да предприеме стъпки за по-добро прилагане на секторната правна рамка и за консолидирането ѝ, за да може да се справи с предизвикателствата. Това трябва да включва мерки за надзор и ефективни санкции, за да се премахнат неправомерните практики и нарушенията на социалното законодателство. Трябва да се премахнат пропуските в законодателството във връзка с достъпа до различните професии и лицензи за упражняване на дейност в областта на транспорта, координацията на социалното осигуряване, работниците, наемани чрез агенции за временна заетост, и възлагането на подизпълнители с цел социален дъмпинг. Сред другите въпроси, които трябва да бъдат разгледани, са адекватните мерки за справяне с дружествата „пощенски кутии“, фиктивната самостоятелна заетост и по-доброто определяне на „основната база“ и „временната база“ по отношение на мобилните транспортни работници. ЕИСК би желал държавите членки да предприемат координирани действия в тази област.

10.   Процедура

| 10.1. | ЕИСК предлага при подготовката на преразгледания вариант на Пътната карта да се проведе диалог с широко участие и във връзка с това препраща към становището си от 11 юли 2012 г. относно „Бяла книга за транспорта: към участие и ангажираност на гражданското общество“ (21). |
| --- | --- |

10.1.

ЕИСК предлага при подготовката на преразгледания вариант на Пътната карта да се проведе диалог с широко участие и във връзка с това препраща към становището си от 11 юли 2012 г. относно „Бяла книга за транспорта: към участие и ангажираност на гражданското общество“ (21).

Брюксел, 22 април 2015 г.

Председател На Европейския икономически и социален комитет

Henri MALOSSE

---

(1)  Становище на ЕИСК относно „Пътна карта за постигането на Единно европейско транспортно пространство“ (Бяла книга), ОВ C 24, 28.1.2012 г., стр. 146.

1

(2)  Становище на ЕИСК относно „Четвърти пакет в областта на железопътния транспорт“, ОВ C 327, 12.11.2013 г., стр. 122.

2

(3)  Вж. бележка под линия 1.

3

(4)  Становище на ЕИСК относно „Бяла книга за транспорта: към участие и ангажираност на гражданското общество“, ОВ C 299, 4.10.2012 г., стр. 170.

4

(5)  Вж. бележка под линия 1.

5

(6)  Вж. бел. 1, по-специално параграфи 1.4, 1.5, 1.6, 1.7, 1.8, 1.11, 1.12 и 3.15 от становището, посочено в нея.

6

(7)  Регламент (ЕС) No 1315/2013.

7

(8)  Регламент (ЕС) No 1316/2013.

8

(9)  COM(2014) 910 final.

9

(10)  Брошура на Европейската комисия: „Политиките на Европейския съюз — Транспорт“, стр. 2.

10

(11)  COM(2007) 642 final.

11

(12)  Становище на ЕИСК относно „Устойчиво бъдеще за транспорта — европейската транспортна политика след 2010 г.“, ОВ C 255, 22.9.2010 г., стр. 110.

12

(13)  Вж. бележка под линия 1.

13

(14)  Вж. бележка под линия. 1, по-специално параграфи 1.11, 1.12 и 4.29 от посоченото в нея становище.

14

(15)  COM(2013) 913 final. Становище на ЕИСК относно „Конкурентоспособна градска мобилност с ефективно използване на ресурсите“, ОВ C 424, 26.11.2014 г., стр. 58.

15

(16)  Вж. бележка под линия 1.

16

(17)  COM(2011) 898. Становище на ЕИСК относно „Правата на пътниците за всички видове транспорт“, ОВ C 229, 31.7.2012 г., стр. 122.

17

(18)  COM(2014 221 — 2014/0124 COD.

18

(19)  COM(2014) 222 final.

19

(20)  Становище на ЕИСК относно „Недеклариран труд — Европейската платформа“ [COM(2014) 221 final — 2014/0124 (COD)], ОВ C 458, 19.12.2014 г., стр. 43.

20

„Недеклариран труд — Европейската платформа“

(21)  Вж. бележка под линия 4.

21

---

| 4.9.2015 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 291/21 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2015

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 291/21

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Ролята на гражданското общество в отношенията ЕС — Албания“

(проучвателно становище)

(2015/C 291/04)

| Докладчик: | г-н Ionuţ SIBIAN |
| --- | --- |

Докладчик:

г-н Ionuţ SIBIAN

С писмо от 4 септември 2014 г. от комисаря Šefčovič Европейската комисия отправи искане към Европейския икономически и социален комитет, в съответствие с член 262 от Договора и член 9 от Протокола за сътрудничество между ЕИСК и Европейската комисия, за изготвяне на проучвателно становище относно

„Ролята на гражданското общество в отношенията ЕС — Албания“.

Специализирана секция „Външни отношения“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 27 март 2015 г.

На 507-ата си пленарна сесия, проведена на 22 и 23 април 2015 г. (заседание от 22 април 2015 г.), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 136 гласа „за“, 2 гласа „против“ и 5 гласа „въздържал се“.

1.   Заключения и препоръки

| 1.1 | ЕИСК поздравява Албания за полаганите от нея усилия да покрие европейските стандарти чрез насърчаване на демократичните реформи и приветства решението на ЕС от 27 юни 2014 г. да ѝ предостави статут на страна кандидатка. Комитетът обаче изтъква колко е важно да се прилага по-прозрачен и приобщаващ подход към организациите на гражданското общество (ОГО), включително социалните партньори, на всички етапи от процеса на присъединяване. |
| --- | --- |

1.1

ЕИСК поздравява Албания за полаганите от нея усилия да покрие европейските стандарти чрез насърчаване на демократичните реформи и приветства решението на ЕС от 27 юни 2014 г. да ѝ предостави статут на страна кандидатка. Комитетът обаче изтъква колко е важно да се прилага по-прозрачен и приобщаващ подход към организациите на гражданското общество (ОГО), включително социалните партньори, на всички етапи от процеса на присъединяване.

| 1.2 | ЕИСК отдава дължимото признание на националния консенсус по въпроса за интеграцията на Албания, но отбелязва, че трябва да се оползотвори положителният импулс от 2014 г. и да се оказва последователна подкрепа за реформите. ЕИСК призовава управляващите и опозиционните политически партии да водят конструктивен и устойчив диалог. ОГО с повече натрупан опит могат да участват в усилията за насърчаване на култура на диалог и за повишаване на осведомеността относно отговорността на политическите партии пред техните избиратели, с оглед на необходимостта от укрепване на междупартийния консенсус относно реформите и от повишаване на интегритета и прозрачността. |
| --- | --- |

1.2

ЕИСК отдава дължимото признание на националния консенсус по въпроса за интеграцията на Албания, но отбелязва, че трябва да се оползотвори положителният импулс от 2014 г. и да се оказва последователна подкрепа за реформите. ЕИСК призовава управляващите и опозиционните политически партии да водят конструктивен и устойчив диалог. ОГО с повече натрупан опит могат да участват в усилията за насърчаване на култура на диалог и за повишаване на осведомеността относно отговорността на политическите партии пред техните избиратели, с оглед на необходимостта от укрепване на междупартийния консенсус относно реформите и от повишаване на интегритета и прозрачността.

| 1.3 | Трябва да се укрепят структурите и механизмите в подкрепа на гражданския и социалния диалог в Албания и да се гарантира институционална подкрепа за заинтересованите страни въз основа на схеми както за национално, така и за европейско финансиране. |
| --- | --- |

1.3

Трябва да се укрепят структурите и механизмите в подкрепа на гражданския и социалния диалог в Албания и да се гарантира институционална подкрепа за заинтересованите страни въз основа на схеми както за национално, така и за европейско финансиране.

| 1.4 | Националните власти следва да гарантират участието на ОГО, включително на социалните партньори, във всички работни/експертни групи, имащи отношение към процеса на интеграция, като вземат предвид техните експертни познания в ключови области: съдебната реформа, защитата на правата на човека, реформите на пазара на труда, включването на младежта и социалното предприемачество и т.н. |
| --- | --- |

1.4

Националните власти следва да гарантират участието на ОГО, включително на социалните партньори, във всички работни/експертни групи, имащи отношение към процеса на интеграция, като вземат предвид техните експертни познания в ключови области: съдебната реформа, защитата на правата на човека, реформите на пазара на труда, включването на младежта и социалното предприемачество и т.н.

| 1.5 | Докладите на ЕК за напредъка следва да включват участието на ОГО, включително на социалните партньори, в процеса на присъединяване посредством по-задълбочен анализ на целите и постиженията, в съответствие с изготвените от ГД „Политика за съседство и преговори за разширяване“„Насоки за оказване на подкрепа от страна на ЕС на гражданското общество за периода 2014 — 2020 г.“ и „Насоки за подпомагане от страна на ЕС на свободата и почтеността на медиите за периода 2014 — 2020 г.“. Оценката на синдикалните права и основните права на работниците следва да се извършва в тясна консултация с националните и европейските синдикати и МОТ. |
| --- | --- |

1.5

Докладите на ЕК за напредъка следва да включват участието на ОГО, включително на социалните партньори, в процеса на присъединяване посредством по-задълбочен анализ на целите и постиженията, в съответствие с изготвените от ГД „Политика за съседство и преговори за разширяване“„Насоки за оказване на подкрепа от страна на ЕС на гражданското общество за периода 2014 — 2020 г.“ и „Насоки за подпомагане от страна на ЕС на свободата и почтеността на медиите за периода 2014 — 2020 г.“. Оценката на синдикалните права и основните права на работниците следва да се извършва в тясна консултация с националните и европейските синдикати и МОТ.

| 1.6 | ЕИСК подчертава значението на социалния диалог и призовава всички заинтересовани страни да използват възможно най-ефективно съществуващите институции, особено Националния съвет по труда (НСТ). Комитетът призовава правителството да продължи да насърчава работата на НСТ и да провежда по-систематични консултации с него по всички политики, към които работодателите и работниците имат законен интерес. Необходимо е да се насърчи допълнително социалният диалог на регионално и местно равнище. ЕИСК счита, че социалният диалог следва да бъде редовен и структурен по своя характер, а не ad hoc, както и да бъде по-ефективен и ориентиран към резултатите. |
| --- | --- |

1.6

ЕИСК подчертава значението на социалния диалог и призовава всички заинтересовани страни да използват възможно най-ефективно съществуващите институции, особено Националния съвет по труда (НСТ). Комитетът призовава правителството да продължи да насърчава работата на НСТ и да провежда по-систематични консултации с него по всички политики, към които работодателите и работниците имат законен интерес. Необходимо е да се насърчи допълнително социалният диалог на регионално и местно равнище. ЕИСК счита, че социалният диалог следва да бъде редовен и структурен по своя характер, а не ad hoc, както и да бъде по-ефективен и ориентиран към резултатите.

| 1.7 | ЕИСК отправя искане насърчаването на социалния диалог да бъде включено сред основните приоритети на институциите на ЕС по отношение на Албания и съответно да бъде отразено във всички програми на ЕК, от които се ползва страната. Това би наложило по-тясното участие на НСТ, който следва да бъде включен официално и консултиран на всеки етап от бъдещите преговори за присъединяване, както и да участва в наблюдението на изпълнението на Споразумението за стабилизиране и асоцииране между ЕС и Албания. НСТ следва да има възможност да представя забележки и становища на вниманието на институциите на ЕС при оценката на напредъка на Албания по пътя към присъединяването ѝ към ЕС. |
| --- | --- |

1.7

ЕИСК отправя искане насърчаването на социалния диалог да бъде включено сред основните приоритети на институциите на ЕС по отношение на Албания и съответно да бъде отразено във всички програми на ЕК, от които се ползва страната. Това би наложило по-тясното участие на НСТ, който следва да бъде включен официално и консултиран на всеки етап от бъдещите преговори за присъединяване, както и да участва в наблюдението на изпълнението на Споразумението за стабилизиране и асоцииране между ЕС и Албания. НСТ следва да има възможност да представя забележки и становища на вниманието на институциите на ЕС при оценката на напредъка на Албания по пътя към присъединяването ѝ към ЕС.

| 1.8 | ЕИСК счита, че укрепването на капацитета на социалните партньори да участват активно в социалния диалог следва да бъде ключов приоритет на програмите на ЕС за подпомагане. Нужна е помощ за развитие на способността им да участват ефективно в решаването на всички въпроси от икономическата, социалната и правната сфера, включително в преговорите за присъединяване към ЕС. Следва да се укрепи тяхната организационна структура, вътрешна комуникация и капацитет да служат на членовете си. |
| --- | --- |

1.8

ЕИСК счита, че укрепването на капацитета на социалните партньори да участват активно в социалния диалог следва да бъде ключов приоритет на програмите на ЕС за подпомагане. Нужна е помощ за развитие на способността им да участват ефективно в решаването на всички въпроси от икономическата, социалната и правната сфера, включително в преговорите за присъединяване към ЕС. Следва да се укрепи тяхната организационна структура, вътрешна комуникация и капацитет да служат на членовете си.

| 1.9 | ЕИСК призовава албанското правителство да изготви цялостна стратегия за борба срещу и ограничаване на сивата икономика. Това ще подобри финансовата ситуация на страната, ще предотврати нелоялната конкуренция и така ще създаде по-добра икономическа среда, като в същото време гарантира по-добро зачитане на социалните права на работниците. |
| --- | --- |

1.9

ЕИСК призовава албанското правителство да изготви цялостна стратегия за борба срещу и ограничаване на сивата икономика. Това ще подобри финансовата ситуация на страната, ще предотврати нелоялната конкуренция и така ще създаде по-добра икономическа среда, като в същото време гарантира по-добро зачитане на социалните права на работниците.

| 1.10 | ЕИСК настоятелно насърчава албанското правителство да се ангажира с по-конкретни и предсказуеми график и разпределяне на ресурсите за изпълнение на мерките от Пътната карта за политиката на албанското правителство за създаване на по-благоприятна среда за развитието на гражданското общество, както и да ускори създаването на Национален съвет за гражданското общество (НСГО). |
| --- | --- |

1.10

ЕИСК настоятелно насърчава албанското правителство да се ангажира с по-конкретни и предсказуеми график и разпределяне на ресурсите за изпълнение на мерките от Пътната карта за политиката на албанското правителство за създаване на по-благоприятна среда за развитието на гражданското общество, както и да ускори създаването на Национален съвет за гражданското общество (НСГО).

| 1.11 | Следва да се окаже допълнителна подкрепа на ефективната работа на Националния съвет по труда (НСТ), като се продължат редовните срещи по въпроси, свързани с трудовата сфера и бизнеса. ЕИСК препоръчва НСТ да бъде доразвит в истински социален и икономически съвет, подобен на тези в държавите — членки на ЕС, за да бъде по-добре отразен неговият тристранен характер. |
| --- | --- |

1.11

Следва да се окаже допълнителна подкрепа на ефективната работа на Националния съвет по труда (НСТ), като се продължат редовните срещи по въпроси, свързани с трудовата сфера и бизнеса. ЕИСК препоръчва НСТ да бъде доразвит в истински социален и икономически съвет, подобен на тези в държавите — членки на ЕС, за да бъде по-добре отразен неговият тристранен характер.

| 1.12 | ЕИСК препоръчва след официалното стартиране на преговорите за присъединяване на Албания към ЕС да бъде създаден Съвместен консултативен комитет (СКК) на гражданското общество между ЕС и Албания. СКК ще позволи на ОГО от двете страни да водят по-задълбочен диалог и да предоставят своя принос на политическите власти по главите от преговорите за присъединяване. |
| --- | --- |

1.12

ЕИСК препоръчва след официалното стартиране на преговорите за присъединяване на Албания към ЕС да бъде създаден Съвместен консултативен комитет (СКК) на гражданското общество между ЕС и Албания. СКК ще позволи на ОГО от двете страни да водят по-задълбочен диалог и да предоставят своя принос на политическите власти по главите от преговорите за присъединяване.

| 1.13 | Критериите за избор на членовете на НСГО следва да бъдат ясно формулирани в правни разпоредби, а ОГО следва да бъдат подпомогнати да създадат свой собствен прозрачен механизъм за назначаване на своите представители. Ролята на НСГО трябва да бъде съвместима с останалите правителствени структури (1), имащи за цел да улесняват сътрудничеството със и участието на ОГО, с цел да се гарантира взаимно допълване и да се избегне разпиляване на отговорностите или ресурсите. |
| --- | --- |

1.13

Критериите за избор на членовете на НСГО следва да бъдат ясно формулирани в правни разпоредби, а ОГО следва да бъдат подпомогнати да създадат свой собствен прозрачен механизъм за назначаване на своите представители. Ролята на НСГО трябва да бъде съвместима с останалите правителствени структури (1), имащи за цел да улесняват сътрудничеството със и участието на ОГО, с цел да се гарантира взаимно допълване и да се избегне разпиляване на отговорностите или ресурсите.

| 1.14 | Следва да се популяризират в по-голяма степен новоприетите закони и разпоредби (като Закона за достъпа до информация, Закона за нотифицирането и консултирането и Решение No 953 на Министерския съвет относно ДДС за организациите с нестопанска цел), както и да се въведат механизми, които да гарантират постигането на поставените цели. ОГО следва да участват последователно в усилията за повишаване на осведомеността относно правните разпоредби, като се застъпват за ефективни консултативни процеси и същевременно следят за спазването на правните изисквания. |
| --- | --- |

1.14

Следва да се популяризират в по-голяма степен новоприетите закони и разпоредби (като Закона за достъпа до информация, Закона за нотифицирането и консултирането и Решение No 953 на Министерския съвет относно ДДС за организациите с нестопанска цел), както и да се въведат механизми, които да гарантират постигането на поставените цели. ОГО следва да участват последователно в усилията за повишаване на осведомеността относно правните разпоредби, като се застъпват за ефективни консултативни процеси и същевременно следят за спазването на правните изисквания.

| 1.15 | Прозрачността и избягването на конфликти на интереси трябва да се насърчават посредством:






  — | въвеждане — на всички равнища (централно и местно) — на общи процедури и стандарти за управлението и отпускането на публично финансиране; |
| --- | --- | --- |

1.15

Прозрачността и избягването на конфликти на интереси трябва да се насърчават посредством:

—

въвеждане — на всички равнища (централно и местно) — на общи процедури и стандарти за управлението и отпускането на публично финансиране;

| — | укрепване на вътрешното управление и работните процедури на Агенцията за подкрепа на гражданското общество, вземайки предвид нейните правомощия, очакванията на сектора и необходимостта от взаимодействие с всички други структури, имащи за цел да улесняват сътрудничеството със и участието на ОГО в процеса на вземане на решения и особено в процеса на интеграция; |
| --- | --- |

—

укрепване на вътрешното управление и работните процедури на Агенцията за подкрепа на гражданското общество, вземайки предвид нейните правомощия, очакванията на сектора и необходимостта от взаимодействие с всички други структури, имащи за цел да улесняват сътрудничеството със и участието на ОГО в процеса на вземане на решения и особено в процеса на интеграция;

| — | полагане на усилия от страна на ОГО да подобрят сами публичния си образ и да насърчат членството, гражданската ангажираност и доброволчеството. |
| --- | --- |

—

полагане на усилия от страна на ОГО да подобрят сами публичния си образ и да насърчат членството, гражданската ангажираност и доброволчеството.

| 1.16 | За да се гарантират финансовата жизнеспособност и устойчивостта на ОГО, ЕИСК препоръчва да се обърне специално внимание на:






  — | внасянето на промени в правната рамка с цел стимулиране на даренията (би следвало да се обмислят евентуални данъчни стимули) и насърчаване на развитието на корпоративната социална отговорност, както и предприемането на действия за повишаване на осведомеността и развитие на капацитета на ОГО да привличат интереса на частния сектор; |
| --- | --- | --- |

1.16

За да се гарантират финансовата жизнеспособност и устойчивостта на ОГО, ЕИСК препоръчва да се обърне специално внимание на:

—

внасянето на промени в правната рамка с цел стимулиране на даренията (би следвало да се обмислят евентуални данъчни стимули) и насърчаване на развитието на корпоративната социална отговорност, както и предприемането на действия за повишаване на осведомеността и развитие на капацитета на ОГО да привличат интереса на частния сектор;

| — | ОГО следва да бъдат запознати с новите данъчни разпоредби, особено относно ДДС (въведени през декември 2014 г.), и да следят за тяхното прилагане, за да се оценят ползите от тях и да се насърчат НПО да развиват повече икономически дейности и дейности за набиране на средства; |
| --- | --- |

—

ОГО следва да бъдат запознати с новите данъчни разпоредби, особено относно ДДС (въведени през декември 2014 г.), и да следят за тяхното прилагане, за да се оценят ползите от тях и да се насърчат НПО да развиват повече икономически дейности и дейности за набиране на средства;

| — | прилагането на минимални стандарти за качество и процедури в администрацията и при отпускането на публични средства за ОГО, включително на местно равнище, за да се гарантират равен достъп, недопускане на дискриминация и прозрачност; |
| --- | --- |

—

прилагането на минимални стандарти за качество и процедури в администрацията и при отпускането на публични средства за ОГО, включително на местно равнище, за да се гарантират равен достъп, недопускане на дискриминация и прозрачност;

| — | укрепването на Агенцията за подкрепа на гражданското общество от гледна точка на наличните ресурси и процедурите (прозрачност на правилата за финансиране и използване на ресурсите, подобряване на публичния ѝ образ, както и на независимостта ѝ от политическо влияние или от евентуални съмнения за конфликти на интереси). Националното финансиране следва да осигурява по-голяма институционална подкрепа за ОГО, включително социалните партньори, както и по-добра комуникация с по-малките общности и отдалечените райони; |
| --- | --- |

—

укрепването на Агенцията за подкрепа на гражданското общество от гледна точка на наличните ресурси и процедурите (прозрачност на правилата за финансиране и използване на ресурсите, подобряване на публичния ѝ образ, както и на независимостта ѝ от политическо влияние или от евентуални съмнения за конфликти на интереси). Националното финансиране следва да осигурява по-голяма институционална подкрепа за ОГО, включително социалните партньори, както и по-добра комуникация с по-малките общности и отдалечените райони;

| — | изграждането на капацитет и предоставянето на правомощия на местните организации, които прилагат стандарти за прозрачност и етика, работят независимо и преследват дългосрочни резултати и стратегически цели, в качеството им на потенциални администратори на помощта от ЕС при евентуално децентрализирано управление на финансирането; |
| --- | --- |

—

изграждането на капацитет и предоставянето на правомощия на местните организации, които прилагат стандарти за прозрачност и етика, работят независимо и преследват дългосрочни резултати и стратегически цели, в качеството им на потенциални администратори на помощта от ЕС при евентуално децентрализирано управление на финансирането;

| — | въвеждането на подходящ механизъм, позволяващ на правителството да разработва, доставя и оценява обществени социални услуги в сътрудничество с ОГО. Правителството може да сключва договори за услуги, предлагани от ОГО, които да допълват услугите, предлагани от публичните органи, като се вземат предвид текущите реформи в сектора на социалните грижи и в местното управление. Необходими са усилия за изграждане на капацитет и от двете страни: при ОГО — за разработване и прилагане на признати на национално равнище стандарти за предоставяне на услуги, а при местното управление — за изграждане на доверие и сътрудничество с ОГО, както и за разработване на подходящи процедури за гарантиране на прозрачно отпускане на средства. |
| --- | --- |

—

въвеждането на подходящ механизъм, позволяващ на правителството да разработва, доставя и оценява обществени социални услуги в сътрудничество с ОГО. Правителството може да сключва договори за услуги, предлагани от ОГО, които да допълват услугите, предлагани от публичните органи, като се вземат предвид текущите реформи в сектора на социалните грижи и в местното управление. Необходими са усилия за изграждане на капацитет и от двете страни: при ОГО — за разработване и прилагане на признати на национално равнище стандарти за предоставяне на услуги, а при местното управление — за изграждане на доверие и сътрудничество с ОГО, както и за разработване на подходящи процедури за гарантиране на прозрачно отпускане на средства.

2.   Контекст

| 2.1 | Албания беше определена за потенциална страна кандидатка за членство в ЕС на заседанието на Европейския съвет в Солун през юни 2003 г. От 2000 г. насам Албания се ползва от автономните търговски мерки на ЕС, а по линия на споразумението за стабилизиране и асоцииране (САА), подписано през 2006 г., ѝ бяха предоставени допълнителни търговски преференции. През 2009 г. Албания внесе кандидатурата си за членство в ЕС. |
| --- | --- |

2.1

Албания беше определена за потенциална страна кандидатка за членство в ЕС на заседанието на Европейския съвет в Солун през юни 2003 г. От 2000 г. насам Албания се ползва от автономните търговски мерки на ЕС, а по линия на споразумението за стабилизиране и асоцииране (САА), подписано през 2006 г., ѝ бяха предоставени допълнителни търговски преференции. През 2009 г. Албания внесе кандидатурата си за членство в ЕС.

| 2.2 | В доклада за напредъка на страната през 2013 г. Комисията набеляза пет ключови приоритета с оглед започването на присъединителни преговори: реформа на публичната администрация; независимост, ефективност и отчетност на съдебната система; борба с корупцията; борба с организираната престъпност; и защита на правата на човека (включително защита на ромите, политики за борба с дискриминацията и прилагане на правата на собственост). Пътната карта на правителството за петте ключови приоритета беше приета през май 2014 г. |
| --- | --- |

2.2

В доклада за напредъка на страната през 2013 г. Комисията набеляза пет ключови приоритета с оглед започването на присъединителни преговори: реформа на публичната администрация; независимост, ефективност и отчетност на съдебната система; борба с корупцията; борба с организираната престъпност; и защита на правата на човека (включително защита на ромите, политики за борба с дискриминацията и прилагане на правата на собственост). Пътната карта на правителството за петте ключови приоритета беше приета през май 2014 г.

| 2.3 | През ноември 2013 г. албанският парламент излезе с резолюция относно присъединяването на страната към ЕС, в която бяха приети редица мерки, свързани с европейската интеграция. Парламентарната комисия за европейска интеграция наблюдава правителствената пътна карта за петте ключови приоритета и изпълнява надзорните си функции посредством изслушвания с министъра на европейската интеграция. |
| --- | --- |

2.3

През ноември 2013 г. албанският парламент излезе с резолюция относно присъединяването на страната към ЕС, в която бяха приети редица мерки, свързани с европейската интеграция. Парламентарната комисия за европейска интеграция наблюдава правителствената пътна карта за петте ключови приоритета и изпълнява надзорните си функции посредством изслушвания с министъра на европейската интеграция.

| 2.4 | Засвидетелстваната подкрепа от страна на албанското правителство и албанския парламент за процеса на присъединяване към ЕС допринесе значително за това Албания да получи статут на страна кандидатка за членство в ЕС на 27 юни 2014 г. |
| --- | --- |

2.4

Засвидетелстваната подкрепа от страна на албанското правителство и албанския парламент за процеса на присъединяване към ЕС допринесе значително за това Албания да получи статут на страна кандидатка за членство в ЕС на 27 юни 2014 г.

| 2.5 | Втората половина на 2014 г. обаче беше белязана от климат на политическа конфронтация, който възпрепятства напредъка на реформите и ефективното изпълнение на мерките, предприети с оглед присъединяването на Албания към ЕС. През декември 2014 г. сключването на споразумение между правителството и опозицията, подкрепено от Европейския парламент, проправи пътя за възстановяване на политическия диалог в парламента. |
| --- | --- |

2.5

Втората половина на 2014 г. обаче беше белязана от климат на политическа конфронтация, който възпрепятства напредъка на реформите и ефективното изпълнение на мерките, предприети с оглед присъединяването на Албания към ЕС. През декември 2014 г. сключването на споразумение между правителството и опозицията, подкрепено от Европейския парламент, проправи пътя за възстановяване на политическия диалог в парламента.

| 2.6 | През ноември 2013 г. беше стартиран диалог на високо равнище по ключовите приоритети като инструмент за организиране на сътрудничеството между ЕС и Албания и за запазване на фокуса и консенсуса в страната относно европейската интеграция. Създаването през септември 2014 г. на съвместни работни групи между Албания и ЕК по ключовите приоритети следва да осигури последователност на наблюдението на процеса на реформи, както и да насърчи приобщаващия характер на дебатите и достъпа до експертна и качествена информация. |
| --- | --- |

2.6

През ноември 2013 г. беше стартиран диалог на високо равнище по ключовите приоритети като инструмент за организиране на сътрудничеството между ЕС и Албания и за запазване на фокуса и консенсуса в страната относно европейската интеграция. Създаването през септември 2014 г. на съвместни работни групи между Албания и ЕК по ключовите приоритети следва да осигури последователност на наблюдението на процеса на реформи, както и да насърчи приобщаващия характер на дебатите и достъпа до експертна и качествена информация.

| 2.7 | Законодателството за създаване на Национален съвет за европейска интеграция беше прието в началото на март 2015 г. Важно е този консултативен механизъм да бъде функционален и приобщаващ, и в същото време да гарантира, че участващите в Съвета ОГО, включително социалните партньори, са представителни и прозрачно подбрани. |
| --- | --- |

2.7

Законодателството за създаване на Национален съвет за европейска интеграция беше прието в началото на март 2015 г. Важно е този консултативен механизъм да бъде функционален и приобщаващ, и в същото време да гарантира, че участващите в Съвета ОГО, включително социалните партньори, са представителни и прозрачно подбрани.

3.   Политическо, икономическо и социално развитие

| 3.1 | Албания запази своята макроикономическа стабилност през годините на световната финансова и икономическа криза, но все още се сблъсква със сериозни предизвикателства. Основните икономически проблеми продължават да бъдат високата безработица (18,3 % през първото тримесечие на 2014 г.) и големият дял на неформалната заетост (75 %), която подкопава икономиката като цяло, отслабва държавния бюджет и лишава работниците от каквато и да било социална защита. Близо един от всеки трима млади хора е безработен. Тези проблеми, както и корупцията, са основните причини за емиграцията от Албания. След като албанците получиха възможност да пътуват в чужбина, една трета от населението емигрира в други държави. |
| --- | --- |

3.1

Албания запази своята макроикономическа стабилност през годините на световната финансова и икономическа криза, но все още се сблъсква със сериозни предизвикателства. Основните икономически проблеми продължават да бъдат високата безработица (18,3 % през първото тримесечие на 2014 г.) и големият дял на неформалната заетост (75 %), която подкопава икономиката като цяло, отслабва държавния бюджет и лишава работниците от каквато и да било социална защита. Близо един от всеки трима млади хора е безработен. Тези проблеми, както и корупцията, са основните причини за емиграцията от Албания. След като албанците получиха възможност да пътуват в чужбина, една трета от населението емигрира в други държави.

| 3.2 | Селското стопанство възлиза на 19,5 % от БВП и все още е секторът, осигуряващ най-много работни места (44,6 % от общата заетост през 2013 г.). 98,2 % от общо 3 03  802 земеделски стопанства в Албания са семейни стопанства с много ниска производителност. Липсата на яснота по отношение на актовете за собственост върху земята все още е пречка пред инвестициите в селското стопанство. |
| --- | --- |

3.2

Селското стопанство възлиза на 19,5 % от БВП и все още е секторът, осигуряващ най-много работни места (44,6 % от общата заетост през 2013 г.). 98,2 % от общо 3 03  802 земеделски стопанства в Албания са семейни стопанства с много ниска производителност. Липсата на яснота по отношение на актовете за собственост върху земята все още е пречка пред инвестициите в селското стопанство.

| 3.3 | Албания е ратифицирала 80 договора и конвенции на Съвета на Европа. Въпреки това в последния доклад на комисаря на Съвета на Европа по правата на човека (2) се изтъква проблемът с високото равнище на корупция в съдебната система, бавният темп на изпълнение на решенията на Европейския съд по правата на човека и пропуските в законодателството за правната помощ, които възпрепятстват ефективния достъп до правосъдие, особено за уязвимите лица. |
| --- | --- |

3.3

Албания е ратифицирала 80 договора и конвенции на Съвета на Европа. Въпреки това в последния доклад на комисаря на Съвета на Европа по правата на човека (2) се изтъква проблемът с високото равнище на корупция в съдебната система, бавният темп на изпълнение на решенията на Европейския съд по правата на човека и пропуските в законодателството за правната помощ, които възпрепятстват ефективния достъп до правосъдие, особено за уязвимите лица.

| 3.4 | Албания е ратифицирала 53 конвенции на МОТ (46 са влезли в сила), включително всички основни и ключови конвенции. Въпреки това Комитетът от експерти по прилагането на конвенциите и препоръките (CEACR) отбеляза множество пропуски в тяхното прилагане. При наблюдението през 2014 г. беше обърнато внимание на трафика на деца с цел труд или сексуална експлоатация като проблем от практическо естество, въпреки усилията, положени от националните власти за прокарване на различни законодателни мерки. |
| --- | --- |

3.4

Албания е ратифицирала 53 конвенции на МОТ (46 са влезли в сила), включително всички основни и ключови конвенции. Въпреки това Комитетът от експерти по прилагането на конвенциите и препоръките (CEACR) отбеляза множество пропуски в тяхното прилагане. При наблюдението през 2014 г. беше обърнато внимание на трафика на деца с цел труд или сексуална експлоатация като проблем от практическо естество, въпреки усилията, положени от националните власти за прокарване на различни законодателни мерки.

| 3.5 | ЕИСК счита, че Албания е мултикултурна и мултирелигиозна страна, където културните, религиозните и малцинствените права се зачитат, и че трябва да се положат всички възможни усилия за запазване на това статукво. Междуетническите отношения са добри, но все още има нужда от подобрения в законодателството за правата на малцинствата. Все още не е приета Европейската харта за регионалните или малцинствените езици. ЕИСК изразява съжаление относно нередностите, констатирани от Консултативния комитет на Съвета на Европа по време на преброяването през 2011 г. при факултативните въпроси, свързани с националността и религията. С оглед на това ЕИСК призовава албанските власти да не разчитат само на тези данни, когато формулират политиките си. |
| --- | --- |

3.5

ЕИСК счита, че Албания е мултикултурна и мултирелигиозна страна, където културните, религиозните и малцинствените права се зачитат, и че трябва да се положат всички възможни усилия за запазване на това статукво. Междуетническите отношения са добри, но все още има нужда от подобрения в законодателството за правата на малцинствата. Все още не е приета Европейската харта за регионалните или малцинствените езици. ЕИСК изразява съжаление относно нередностите, констатирани от Консултативния комитет на Съвета на Европа по време на преброяването през 2011 г. при факултативните въпроси, свързани с националността и религията. С оглед на това ЕИСК призовава албанските власти да не разчитат само на тези данни, когато формулират политиките си.

| 3.6 | Ромското и гюптското малцинство продължават да живеят в много трудни условия и често са жертва на социално изключване и дискриминация, особено по отношение на достъпа до здравеопазване, социална защита, образование, заетост и жилищно настаняване. |
| --- | --- |

3.6

Ромското и гюптското малцинство продължават да живеят в много трудни условия и често са жертва на социално изключване и дискриминация, особено по отношение на достъпа до здравеопазване, социална защита, образование, заетост и жилищно настаняване.

| 3.7 | Правната и институционалната рамка за борба с дискриминацията беше подобрена, главно в резултат на приемането на Закона за защита от дискриминация през 2010 г. и назначаването на комисар за защитата срещу дискриминация. Трябва да се изпълняват все по-многобройните препоръки на комисаря, като същевременно се отпускат средства за повишаване на обществената информираност за съществуването на закона и за съответния механизъм за подаване на жалби. |
| --- | --- |

3.7

Правната и институционалната рамка за борба с дискриминацията беше подобрена, главно в резултат на приемането на Закона за защита от дискриминация през 2010 г. и назначаването на комисар за защитата срещу дискриминация. Трябва да се изпълняват все по-многобройните препоръки на комисаря, като същевременно се отпускат средства за повишаване на обществената информираност за съществуването на закона и за съответния механизъм за подаване на жалби.

| 3.8 | Службата на омбудсмана е активно ангажирана с усилията за насърчаване на правата на човека и нейната дейност заслужава добра оценка. С оглед на това албанските власти трябва да осигурят по-силна политическа и финансова подкрепа, която да позволи на службата да продължи да изпълнява ефективно задълженията си, като същевременно запази своята независимост и свобода от политическо влияние. Трябва да се подобрят последващите дейности във връзка с препоръките на омбудсмана, включително последната му препоръка относно реформата на публичната администрация, която доведе до по-голям брой на жалбите, свързани с отстраняване от работа в публичните институции (3). |
| --- | --- |

3.8

Службата на омбудсмана е активно ангажирана с усилията за насърчаване на правата на човека и нейната дейност заслужава добра оценка. С оглед на това албанските власти трябва да осигурят по-силна политическа и финансова подкрепа, която да позволи на службата да продължи да изпълнява ефективно задълженията си, като същевременно запази своята независимост и свобода от политическо влияние. Трябва да се подобрят последващите дейности във връзка с препоръките на омбудсмана, включително последната му препоръка относно реформата на публичната администрация, която доведе до по-голям брой на жалбите, свързани с отстраняване от работа в публичните институции (3).

| 3.9 | Оценяват се положените усилия по отношение на представителството на жените на централно равнище (шест жени на министерски постове от общо 19, приблизително 17 % от народните представители са жени) и на създадената рамка за борба с домашното насилие. И все пак са необходими още усилия за създаване на по-благоприятна среда, която да позволява на жените да заемат политически и публични длъжности, и за премахване на оставащите в законодателните актове разпоредби, които са дискриминационни на основание пол, най-вече разликата в заплащането между двата пола или в достъпа до предприемачество и кредити. |
| --- | --- |

3.9

Оценяват се положените усилия по отношение на представителството на жените на централно равнище (шест жени на министерски постове от общо 19, приблизително 17 % от народните представители са жени) и на създадената рамка за борба с домашното насилие. И все пак са необходими още усилия за създаване на по-благоприятна среда, която да позволява на жените да заемат политически и публични длъжности, и за премахване на оставащите в законодателните актове разпоредби, които са дискриминационни на основание пол, най-вече разликата в заплащането между двата пола или в достъпа до предприемачество и кредити.

| 3.10 | Приемането на Националната стратегия за заетостта и уменията за периода 2014 — 2020 г. се приветства, но са необходими постоянни усилия за прокарване на планираните мерки и за осигуряване на финансиране за тяхното изпълнение, включително чрез ефективно използване на средствата по ИПП II (30 милиона евро). |
| --- | --- |

3.10

Приемането на Националната стратегия за заетостта и уменията за периода 2014 — 2020 г. се приветства, но са необходими постоянни усилия за прокарване на планираните мерки и за осигуряване на финансиране за тяхното изпълнение, включително чрез ефективно използване на средствата по ИПП II (30 милиона евро).

4.   Състояние и роля на организациите на гражданското общество

| 4.1 | Свободата на събиране и сдружаване е конституционно право и като цяло се зачита. ОГО съзнават и упражняват своята свобода на изразяване на мнение без външна намеса. Въпреки това свободата на медиите ще продължи да бъде предизвикателство докато не се обърне внимание на прозрачността на тяхното финансиране и намесата на политически и икономически интереси. Прилагането на Закона за аудио-визуалните медии трябва да се ускори, а независимостта на медийния регулатор (Органа за аудио-визуални медии) — да се гарантира на практика. |
| --- | --- |

4.1

Свободата на събиране и сдружаване е конституционно право и като цяло се зачита. ОГО съзнават и упражняват своята свобода на изразяване на мнение без външна намеса. Въпреки това свободата на медиите ще продължи да бъде предизвикателство докато не се обърне внимание на прозрачността на тяхното финансиране и намесата на политически и икономически интереси. Прилагането на Закона за аудио-визуалните медии трябва да се ускори, а независимостта на медийния регулатор (Органа за аудио-визуални медии) — да се гарантира на практика.

| 4.2 | Албанският сектор на ОГО остава фрагментиран и относително слабо развит. Все още няма надеждни официални данни за общия брой на регистрираните НПО (4); още по-малко са данните за активните НПО (5). По данни на Националния статистически институт на Албания (INSTAT) от 2013 г. в страната има 2  110 НПО и международни организации. По данни на TACSO (от 2011 г.) от приблизително 3  000 регистрирани ОГО близо 450 са активни. |
| --- | --- |

4.2

Албанският сектор на ОГО остава фрагментиран и относително слабо развит. Все още няма надеждни официални данни за общия брой на регистрираните НПО (4); още по-малко са данните за активните НПО (5). По данни на Националния статистически институт на Албания (INSTAT) от 2013 г. в страната има 2  110 НПО и международни организации. По данни на TACSO (от 2011 г.) от приблизително 3  000 регистрирани ОГО близо 450 са активни.

| 4.3 | ОГО са най-силно представени в по-големите градове, главно в Тирана, и по-слабо — в отдалечените окръзи или селските райони. Участието на местните организации, особено извън столицата, продължава да бъде предизвикателство, на което следва да се потърси решение в качеството му на основен финансов приоритет както за националната, така и за европейската финансова помощ, по-конкретно чрез насърчаване на използването на институционална подкрепа при националните финансови схеми за ОГО, създаване на ресурсен център или надеждни местни НПО, работещи за изграждането на общности, подпомагане на процесите на участие в усилията за справяне с проблемите на местните общности, популяризиране на ценностите на ОГО и на доброволчеството. |
| --- | --- |

4.3

ОГО са най-силно представени в по-големите градове, главно в Тирана, и по-слабо — в отдалечените окръзи или селските райони. Участието на местните организации, особено извън столицата, продължава да бъде предизвикателство, на което следва да се потърси решение в качеството му на основен финансов приоритет както за националната, така и за европейската финансова помощ, по-конкретно чрез насърчаване на използването на институционална подкрепа при националните финансови схеми за ОГО, създаване на ресурсен център или надеждни местни НПО, работещи за изграждането на общности, подпомагане на процесите на участие в усилията за справяне с проблемите на местните общности, популяризиране на ценностите на ОГО и на доброволчеството.

| 4.4 | Стратегиите на донорите и приоритетите за финансиране до известна степен оказаха влияние върху областите на дейност на албанските ОГО. Първоначално ОГО развиваха успешна дейност по-скоро в области като предоставянето на услуги за уязвимите групи, образованието и насърчаването на човешките права и правата на жените; през последните години обаче все по-видим и ефективен стана акцентът, поставян върху застъпничеството посредством граждански групи, мозъчни тръстове и правозащитни организации в области като трафика на хора, системата на затворите, околната среда, правата на децата, социалното приобщаване и намаляването на бедността, домашното насилие, младежката ангажираност и правата на ЛГБТ. Активното и професионално участие на ОГО в наблюдението на правителствените ангажименти в области, които са ключови за присъединяването към ЕС, като съдебната реформа, реформата на администрацията, управлението на публичните финанси и прозрачното публично финансиране, следва да продължи да бъде подкрепяно, включително чрез предоставянето на помощ от ЕС. |
| --- | --- |

4.4

Стратегиите на донорите и приоритетите за финансиране до известна степен оказаха влияние върху областите на дейност на албанските ОГО. Първоначално ОГО развиваха успешна дейност по-скоро в области като предоставянето на услуги за уязвимите групи, образованието и насърчаването на човешките права и правата на жените; през последните години обаче все по-видим и ефективен стана акцентът, поставян върху застъпничеството посредством граждански групи, мозъчни тръстове и правозащитни организации в области като трафика на хора, системата на затворите, околната среда, правата на децата, социалното приобщаване и намаляването на бедността, домашното насилие, младежката ангажираност и правата на ЛГБТ. Активното и професионално участие на ОГО в наблюдението на правителствените ангажименти в области, които са ключови за присъединяването към ЕС, като съдебната реформа, реформата на администрацията, управлението на публичните финанси и прозрачното публично финансиране, следва да продължи да бъде подкрепяно, включително чрез предоставянето на помощ от ЕС.

| 4.5 | Присъствието на ОГО в жизненоважни сфери на обществения живот, където те участват проактивно във вземането на решения и изготвянето на политиката, доведе до редица положителни резултати при разработването на националните стратегии и законодателството относно ОГО. Коалирането и изграждането на мрежи следва да продължи да се подкрепя като средство за повишаване на секторната интеграция, изграждане на по-голям авторитет в гражданския и социалния диалог, и утвърждаване като по-силен партньор на публичните органи и частния сектор. |
| --- | --- |

4.5

Присъствието на ОГО в жизненоважни сфери на обществения живот, където те участват проактивно във вземането на решения и изготвянето на политиката, доведе до редица положителни резултати при разработването на националните стратегии и законодателството относно ОГО. Коалирането и изграждането на мрежи следва да продължи да се подкрепя като средство за повишаване на секторната интеграция, изграждане на по-голям авторитет в гражданския и социалния диалог, и утвърждаване като по-силен партньор на публичните органи и частния сектор.

| 4.6 | Въпреки липсата на признание на местно равнище, албанските ОГО се ангажираха със създаването на социални предприятия. Макар че тези предприятия са малко на брой, публичните политики следва да признаят ролята им и да оказват подкрепа на усилията за насърчаване и развитие на социалното предприемачество, възникващо на най-близкото до хората равнище. Социалните предприятия придават добавена стойност на създаването на работни места за хората в неравностойно положение и имат капацитета да предложат иновативни решения за социалните нужди и за по-добро оползотворяване на потенциала на местните общности. |
| --- | --- |

4.6

Въпреки липсата на признание на местно равнище, албанските ОГО се ангажираха със създаването на социални предприятия. Макар че тези предприятия са малко на брой, публичните политики следва да признаят ролята им и да оказват подкрепа на усилията за насърчаване и развитие на социалното предприемачество, възникващо на най-близкото до хората равнище. Социалните предприятия придават добавена стойност на създаването на работни места за хората в неравностойно положение и имат капацитета да предложат иновативни решения за социалните нужди и за по-добро оползотворяване на потенциала на местните общности.

| 4.7 | Неотдавнашното приемане на новите закони за достъпа до информация (през септември 2014 г.) и за нотифицирането и консултирането (през октомври 2014 г.) са положителни стъпки, които следва да се наблюдават отблизо, за да се гарантира, че са придружени от съответните структури и механизми, осигуряващи систематични и прозрачни процеси на консултация и диалог между държавните органи и ОГО. Комитетът признава значителната подготвителна работа по Закона за защита на лицата, подаващи сигнали за нередности, и отбелязва, че преди неговото приемане следва да се оцени наличният административен капацитет за неговото прилагане и за повишаването на осведомеността относно конкретните му разпоредби. |
| --- | --- |

4.7

Неотдавнашното приемане на новите закони за достъпа до информация (през септември 2014 г.) и за нотифицирането и консултирането (през октомври 2014 г.) са положителни стъпки, които следва да се наблюдават отблизо, за да се гарантира, че са придружени от съответните структури и механизми, осигуряващи систематични и прозрачни процеси на консултация и диалог между държавните органи и ОГО. Комитетът признава значителната подготвителна работа по Закона за защита на лицата, подаващи сигнали за нередности, и отбелязва, че преди неговото приемане следва да се оцени наличният административен капацитет за неговото прилагане и за повишаването на осведомеността относно конкретните му разпоредби.

| 4.8 | ЕИСК оценява подобренията, постигнати в сътрудничеството между държавните органи и ОГО, и приветства протичащия обществен дебат по Пътната карта за политиката на албанското правителство за създаване на по-благоприятна среда за развитието на гражданското общество. Пътната карта е съсредоточена върху девет приоритетни области, отчитащи целите, определени в Насоките за оказване на подкрепа от страна на ЕС за гражданското общество за периода 2014 — 2020 г., които следва да бъдат преразгледани, за да отговорят по-добре на специфичните предизвикателства, с които се сблъскват социалните партньори в контекста на социалния диалог. |
| --- | --- |

4.8

ЕИСК оценява подобренията, постигнати в сътрудничеството между държавните органи и ОГО, и приветства протичащия обществен дебат по Пътната карта за политиката на албанското правителство за създаване на по-благоприятна среда за развитието на гражданското общество. Пътната карта е съсредоточена върху девет приоритетни области, отчитащи целите, определени в Насоките за оказване на подкрепа от страна на ЕС за гражданското общество за периода 2014 — 2020 г., които следва да бъдат преразгледани, за да отговорят по-добре на специфичните предизвикателства, с които се сблъскват социалните партньори в контекста на социалния диалог.

| 4.9 | На 29 април 2014 г. правителството прие Националния план за действие за периода 2014 — 2016 г. в рамките на инициативата „Партньорство за открито управление“ (ПОУ). Освен да се покрият стандартите, определени в плана за действие, е важно да се активизират усилията за повишаване на осведомеността относно целите и ценностите на ПОУ, особено на местно равнище. Сътрудничеството със и ефективният принос на Коалицията на ОГО за ПОУ би следвало да продължат. |
| --- | --- |

4.9

На 29 април 2014 г. правителството прие Националния план за действие за периода 2014 — 2016 г. в рамките на инициативата „Партньорство за открито управление“ (ПОУ). Освен да се покрият стандартите, определени в плана за действие, е важно да се активизират усилията за повишаване на осведомеността относно целите и ценностите на ПОУ, особено на местно равнище. Сътрудничеството със и ефективният принос на Коалицията на ОГО за ПОУ би следвало да продължат.

| 4.10 | Както правителството, така и ОГО са посочили като приоритет необходимостта от създаване на Национален съвет за гражданското общество — консултативен орган, даващ възможност за провеждане на редовен диалог между правителството и ОГО — и от разработване на национална стратегия за създаване на благоприятна среда за ОГО. |
| --- | --- |

4.10

Както правителството, така и ОГО са посочили като приоритет необходимостта от създаване на Национален съвет за гражданското общество — консултативен орган, даващ възможност за провеждане на редовен диалог между правителството и ОГО — и от разработване на национална стратегия за създаване на благоприятна среда за ОГО.

| 4.11 | Не може да има устойчиво и активно гражданско общество без утвърдена култура на доброволчество, което е слабо застъпено в Албания. Следва да бъдат подновени дискусиите за прокарване на закон за доброволчеството, както и да се предприемат ключови мерки за повишаване на осведомеността относно ползите от гражданското участие и за насърчаване на обществеността да участва в доброволчески дейности. |
| --- | --- |

4.11

Не може да има устойчиво и активно гражданско общество без утвърдена култура на доброволчество, което е слабо застъпено в Албания. Следва да бъдат подновени дискусиите за прокарване на закон за доброволчеството, както и да се предприемат ключови мерки за повишаване на осведомеността относно ползите от гражданското участие и за насърчаване на обществеността да участва в доброволчески дейности.

5.   Социален диалог и организации на социалните партньори

| 5.1 | Социалният диалог е от първостепенно значение за икономическото развитие и за осигуряването на социалното сближаване, от което Албания се нуждае. Основната институционална платформа за тристранен диалог е Националният съвет по труда, който беше създаден през 1996 г. и през 2014 г. проведе четири заседания по конкретни въпроси. Съветът се състои от седем представители на Министерски съвет и десет представители на работодателски и работнически организации; това съответства само на част от критериите за представителството, формулирани в стандартите на МОТ, които все още се обсъждат от социалните партньори. На местно равнище се поддържа тристранен диалог в областта на заетостта посредством бюрата на местните съвети и местните бюра по труда. Правителството и социалните партньори обсъждат възможността за създаване на социален и икономически съвет подобно на другите държави, с помощта на който да се намират по-добри решения на икономическите проблеми |
| --- | --- |

5.1

Социалният диалог е от първостепенно значение за икономическото развитие и за осигуряването на социалното сближаване, от което Албания се нуждае. Основната институционална платформа за тристранен диалог е Националният съвет по труда, който беше създаден през 1996 г. и през 2014 г. проведе четири заседания по конкретни въпроси. Съветът се състои от седем представители на Министерски съвет и десет представители на работодателски и работнически организации; това съответства само на част от критериите за представителството, формулирани в стандартите на МОТ, които все още се обсъждат от социалните партньори. На местно равнище се поддържа тристранен диалог в областта на заетостта посредством бюрата на местните съвети и местните бюра по труда. Правителството и социалните партньори обсъждат възможността за създаване на социален и икономически съвет подобно на другите държави, с помощта на който да се намират по-добри решения на икономическите проблеми

| 5.2 | В Албания съществуват и развиват дейност 83 синдиката. Повечето от тях членуват в две конфедерации, а останалите са независими. Двете най-големи и влиятелни конфедерации са Конфедерацията на синдикатите в Албания (KSSH) със 1 10  000 членове и Асоциацията на независимите синдикати в Албания (BSPSH) с 84  000 членове, които са представени в Националния съвет по труда от петима членове. KSSH и BSPSH, които представляват около 90 % от синдикалната членска маса в Албания, имат присъствие в дванадесет региона и развиват дейност предимно в областта на образованието и науката, държавната служба, пенсиите, промишлеността, селското стопанство, хранителната промишленост, общественото здравеопазване, транспорта, нефтената промишленост, строителството, текстилната промишленост, занаятчийския сектор, търговията, металургията, химическата промишленост и телекомуникациите. И двете конфедерации членуват в Международната конфедерация на профсъюзите (МКП) и са наблюдатели в Европейската конфедерация на профсъюзите (ETUC). Ролята на синдикатите в Албания е от съществено значение за укрепването на социалния диалог. |
| --- | --- |

5.2

В Албания съществуват и развиват дейност 83 синдиката. Повечето от тях членуват в две конфедерации, а останалите са независими. Двете най-големи и влиятелни конфедерации са Конфедерацията на синдикатите в Албания (KSSH) със 1 10  000 членове и Асоциацията на независимите синдикати в Албания (BSPSH) с 84  000 членове, които са представени в Националния съвет по труда от петима членове. KSSH и BSPSH, които представляват около 90 % от синдикалната членска маса в Албания, имат присъствие в дванадесет региона и развиват дейност предимно в областта на образованието и науката, държавната служба, пенсиите, промишлеността, селското стопанство, хранителната промишленост, общественото здравеопазване, транспорта, нефтената промишленост, строителството, текстилната промишленост, занаятчийския сектор, търговията, металургията, химическата промишленост и телекомуникациите. И двете конфедерации членуват в Международната конфедерация на профсъюзите (МКП) и са наблюдатели в Европейската конфедерация на профсъюзите (ETUC). Ролята на синдикатите в Албания е от съществено значение за укрепването на социалния диалог.

| 5.3 | Синдикатите обикновено са по-развити в публичния сектор и в приватизираните (бивши държавни) предприятия, докато в чисто частния сектор представителството им е по-слабо. През 2014 г. синдикатите засилиха дейността си в областта на защитата на работниците и колективното договаряне, но все още не са успели да преодолеят различията си. Необходимо е да се даде приоритет на вътрешните реформи, целящи да направят синдикатите по-независими от политическите партии. |
| --- | --- |

5.3

Синдикатите обикновено са по-развити в публичния сектор и в приватизираните (бивши държавни) предприятия, докато в чисто частния сектор представителството им е по-слабо. През 2014 г. синдикатите засилиха дейността си в областта на защитата на работниците и колективното договаряне, но все още не са успели да преодолеят различията си. Необходимо е да се даде приоритет на вътрешните реформи, целящи да направят синдикатите по-независими от политическите партии.

| 5.4 | Секторният и двустранният диалог все още са слаби, главно заради липсата на култура на диалог и скептицизма на работодателите към синдикатите. Колективното договаряне е по-развито в градските райони, особено в Тирана, Дуръс и Вльора, тъй като по-големите предприятия са концентрирани в тези градове/региони. |
| --- | --- |

5.4

Секторният и двустранният диалог все още са слаби, главно заради липсата на култура на диалог и скептицизма на работодателите към синдикатите. Колективното договаряне е по-развито в градските райони, особено в Тирана, Дуръс и Вльора, тъй като по-големите предприятия са концентрирани в тези градове/региони.

| 5.5 | В Албания има общо около 1 04  275 предприятия, половината от които са базирани в района на Тирана и Дуръс. През 2012 — 2013 г. в страната имаше около 30 работодателски организации. „Бизнес Албания“ беше създадена през 2010 г. като работодателска организация майка, обединяваща 24 бизнес сдружения и известен брой самостоятелни дружества (в сдружението членуват над 30  000 работодатели). „Бизнес Албания“ е член на Националния икономически съвет (НИС) и на Международната организация на работодателите (IOE). Сред ключовите участници в социалния диалог, представени в НИС, са също така Албанският съвет по агробизнес (KASH), в който членуват 12 регионални съвета и 21 национални сдружения, и Съветът на работодателските организации в Албания (KOPSH), в който членуват 14 федерации, мнозинството от които развиват дейност на национално равнище. |
| --- | --- |

5.5

В Албания има общо около 1 04  275 предприятия, половината от които са базирани в района на Тирана и Дуръс. През 2012 — 2013 г. в страната имаше около 30 работодателски организации. „Бизнес Албания“ беше създадена през 2010 г. като работодателска организация майка, обединяваща 24 бизнес сдружения и известен брой самостоятелни дружества (в сдружението членуват над 30  000 работодатели). „Бизнес Албания“ е член на Националния икономически съвет (НИС) и на Международната организация на работодателите (IOE). Сред ключовите участници в социалния диалог, представени в НИС, са също така Албанският съвет по агробизнес (KASH), в който членуват 12 регионални съвета и 21 национални сдружения, и Съветът на работодателските организации в Албания (KOPSH), в който членуват 14 федерации, мнозинството от които развиват дейност на национално равнище.

| 5.6 | От 1995 г. насам Съюзът на промишлените и търговски камари в Албания (70 членове) работи като организация с нестопанска цел за защита на интересите на търговския и промишления сектор в цялата страна и за формулиране на идеи и предложения към централното правителство за насърчаване на търговията и промишлеността. Той също така координира работата на местните камари и техните отношения със сродните им организации в други държави. |
| --- | --- |

5.6

От 1995 г. насам Съюзът на промишлените и търговски камари в Албания (70 членове) работи като организация с нестопанска цел за защита на интересите на търговския и промишления сектор в цялата страна и за формулиране на идеи и предложения към централното правителство за насърчаване на търговията и промишлеността. Той също така координира работата на местните камари и техните отношения със сродните им организации в други държави.

| 5.7 | Националният икономически съвет (НИС) беше създаден със закон през 2014 г. (6) като структуриран механизъм за подобряване на диалога между правителството и бизнес общността. НИС улеснява консултативния процес и съветва правителството относно решенията и практиките в областта на икономическата политика. Редовността на заседанията на НИС се оценява високо, но и двете страни следва да положат усилия за подобряване на ефективността на диалога и на капацитета на НИС да наблюдава ангажиментите на правителството към бизнес средите. |
| --- | --- |

5.7

Националният икономически съвет (НИС) беше създаден със закон през 2014 г. (6) като структуриран механизъм за подобряване на диалога между правителството и бизнес общността. НИС улеснява консултативния процес и съветва правителството относно решенията и практиките в областта на икономическата политика. Редовността на заседанията на НИС се оценява високо, но и двете страни следва да положат усилия за подобряване на ефективността на диалога и на капацитета на НИС да наблюдава ангажиментите на правителството към бизнес средите.

| 5.8 | Албания е ратифицирала осемте основни трудови конвенции на МОТ, но в областта на трудовите права и синдикатите е постигнат твърде скромен напредък. Необходимо е да се постигне напредък в някои ключови области, в това число да се укрепят трудовите и синдикалните права, да се гарантира, че правителството спазва и осигурява спазването на трудовите закони, и да се подобри тристранният социален диалог. |
| --- | --- |

5.8

Албания е ратифицирала осемте основни трудови конвенции на МОТ, но в областта на трудовите права и синдикатите е постигнат твърде скромен напредък. Необходимо е да се постигне напредък в някои ключови области, в това число да се укрепят трудовите и синдикалните права, да се гарантира, че правителството спазва и осигурява спазването на трудовите закони, и да се подобри тристранният социален диалог.

| 5.9 | Все още не е приет измененият трудов кодекс и остават някои пропуски по отношение на съответствието с международните трудови стандарти. Основните права на работниците в Албания все още се нарушават редовно, а механизмите за предотвратяване и санкциониране на тези нарушения не са достатъчно ефективни. |
| --- | --- |

5.9

Все още не е приет измененият трудов кодекс и остават някои пропуски по отношение на съответствието с международните трудови стандарти. Основните права на работниците в Албания все още се нарушават редовно, а механизмите за предотвратяване и санкциониране на тези нарушения не са достатъчно ефективни.

| 5.10 | Жизненоважно е социалните партньори да бъдат по-добре интегрирани в правителствените икономически и социални политики и политики по заетостта, не на последно място с оглед на преговорите за присъединяване към ЕС. Те следва да участват и в подготвителната работа за покриване на изискванията, даващи право на Албания да получава средства от Европейския социален фонд и другите фондове на ЕС. Само тогава албанските социални партньори ще могат да изпълняват ефективно бъдещата си роля във форумите на демокрацията на участието на равнище ЕС. |
| --- | --- |

5.10

Жизненоважно е социалните партньори да бъдат по-добре интегрирани в правителствените икономически и социални политики и политики по заетостта, не на последно място с оглед на преговорите за присъединяване към ЕС. Те следва да участват и в подготвителната работа за покриване на изискванията, даващи право на Албания да получава средства от Европейския социален фонд и другите фондове на ЕС. Само тогава албанските социални партньори ще могат да изпълняват ефективно бъдещата си роля във форумите на демокрацията на участието на равнище ЕС.

| 5.11 | ЕИСК подкрепя акцента върху растежа и заетостта в пакета за финансова помощ за Албания по линия на ИПП за 2015 г. и препоръчва на ЕК да вземе предвид специфичните нужди на социалните партньори при изготвянето на бъдещите покани за представяне на предложения. Освен това социалните партньори следва да бъдат насърчени и по възможност обучени как да се подготвят по-добре и да кандидатстват по проекти, финансирани от ЕС. |
| --- | --- |

5.11

ЕИСК подкрепя акцента върху растежа и заетостта в пакета за финансова помощ за Албания по линия на ИПП за 2015 г. и препоръчва на ЕК да вземе предвид специфичните нужди на социалните партньори при изготвянето на бъдещите покани за представяне на предложения. Освен това социалните партньори следва да бъдат насърчени и по възможност обучени как да се подготвят по-добре и да кандидатстват по проекти, финансирани от ЕС.

Брюксел, 22 април 2015 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Henri MALOSSE

---

(1)  Отделът за координация с гражданското общество към Министерството на европейската интеграция, Агенцията за подкрепа на гражданското общество, отделът за координация на централната политика за гражданското общество към кабинета на министър-председателя и отделите/лицата за контакт в министерствата/публичните органи.

1

(2)  Доклад на Nils Muižnieks, комисар на Съвета на Европа по правата на човека, след посещението му в Албания от 23 до 27 септември 2013 г.

2

(3)  Според службата 2  337 служители от 14 министерства са били уволнени от публичната администрация през периода януари — септември 2014 г.; общо 816 уволнени служители (както по Закона за държавната служба, така и по Трудовия кодекс) са завели дела в административните съдилища на регионално равнище.

3

(4)  Първоинстанционният съд в Тирана е единственият публичен орган, отговарящ за регистрирането на ОГО. Той обаче не разполага с публично достъпен електронен регистър.

4

(5)  Министерството на европейската интеграция е регистрирало 140 НПО като партньори за сътрудничество.

5

(6)  НИС се председателства от министър-председателя и в него членуват шестимата най-големи данъкоплатци от бизнес общността, четири стопански организации и шестима представители на националната/световната икономика.

6

---

| 4.9.2015 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 291/29 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2015

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 291/29

---

Становище на Европейския икономическия и социален комитет относно „Саморегулиране и съвместно регулиране в общностната законодателна рамка“

(становище по собствена инициатива)

(2015/C 291/05)

| Единствен докладчик: | г-н Jorge PEGADO LIZ |
| --- | --- |

Единствен докладчик:

г-н Jorge PEGADO LIZ

На 10 юли 2014 г. Европейският икономически и социален комитет реши, в съответствие с член 29, параграф 2 от Правилника за дейността, да изготви становище относно:

„Саморегулиране и съвместно регулиране в общностната законодателна рамка“ (становище по собствена инициатива).

Специализираната секция „Единен пазар, производство и потребление“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 31 март 2015 г.

На 507-ата си пленарна сесия, проведена на 22 и 23 април 2015 г. (заседание от 22 април), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 117 гласа „за“, 46 гласа „против“ и 9 гласа „въздържал се“.

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | Саморегулирането и съвместното регулиране са спонтанни или наложени регулаторни механизми на икономическите и социалните интереси или на отношенията и търговските практики на различните икономически участници (заинтересовани страни). |
| --- | --- |

1.1.

Саморегулирането и съвместното регулиране са спонтанни или наложени регулаторни механизми на икономическите и социалните интереси или на отношенията и търговските практики на различните икономически участници (заинтересовани страни).

| 1.2. | Тези механизми трябва да се разглеждат като важни допълващи или допълнителни инструменти на актовете със задължителен характер (hard law), но никога като тяхна алтернатива освен ако не съществува подходящо правно основание в „основополагащите нормативни текстове“. |
| --- | --- |

1.2.

Тези механизми трябва да се разглеждат като важни допълващи или допълнителни инструменти на актовете със задължителен характер (hard law), но никога като тяхна алтернатива освен ако не съществува подходящо правно основание в „основополагащите нормативни текстове“.

| 1.3. | Такова правно основание липсва както в Договорите за ЕС, така и в конституциите на държавите членки. |
| --- | --- |

1.3.

Такова правно основание липсва както в Договорите за ЕС, така и в конституциите на държавите членки.

| 1.4. | За да може тези регулаторни инструменти да бъдат валидни и признати във всяка една правна система, тяхната конфигурация и приложно поле следва да се определят от изрични разпоредби, които са правно обвързващи и подлежат на изпълнение както на национално равнище, така и на равнището на Общността, като в същото време се зачита естеството на тези инструменти и преди всичко доброволното съгласие на участващите страни. |
| --- | --- |

1.4.

За да може тези регулаторни инструменти да бъдат валидни и признати във всяка една правна система, тяхната конфигурация и приложно поле следва да се определят от изрични разпоредби, които са правно обвързващи и подлежат на изпълнение както на национално равнище, така и на равнището на Общността, като в същото време се зачита естеството на тези инструменти и преди всичко доброволното съгласие на участващите страни.

| 1.5. | Параметрите за разпознаване на тези регулаторни инструменти трябва да са ясни, също както принципите, ръководещи използването им, и техните ограничения като допълнителен регулаторен инструмент в съответната правна система. |
| --- | --- |

1.5.

Параметрите за разпознаване на тези регулаторни инструменти трябва да са ясни, също както принципите, ръководещи използването им, и техните ограничения като допълнителен регулаторен инструмент в съответната правна система.

| 1.6. | Сред тези принципи от общ характер, приложими както за саморегулирането, така и за съвместното регулиране, независимо от секторите, в които се прилагат, и без да се засяга определянето на специфични изисквания, подходящи за специални случаи, трябва да се обърне специално внимание на:






  а) | наличието на съответствие с правото на ЕС и международното право, включително с международните търговски споразумения; |
| --- | --- | --- |

1.6.

Сред тези принципи от общ характер, приложими както за саморегулирането, така и за съвместното регулиране, независимо от секторите, в които се прилагат, и без да се засяга определянето на специфични изисквания, подходящи за специални случаи, трябва да се обърне специално внимание на:

а)

наличието на съответствие с правото на ЕС и международното право, включително с международните търговски споразумения;

| б) | прозрачността и публичността; |
| --- | --- |

б)

прозрачността и публичността;

| в) | представителността на участващите страни; |
| --- | --- |

в)

представителността на участващите страни;

| г) | предварителните консултации с пряко заинтересованите страни; |
| --- | --- |

г)

предварителните консултации с пряко заинтересованите страни;

| д) | добавената стойност в полза на общия интерес; |
| --- | --- |

д)

добавената стойност в полза на общия интерес;

| е) | неприложимостта:






  — | когато определянето на основните права е застрашено, |
| --- | --- | --- |

е)

неприложимостта:

—

когато определянето на основните права е застрашено,

| — | или в ситуации, в които правилата трябва да се прилагат еднакво във всички държави членки; |
| --- | --- |

—

или в ситуации, в които правилата трябва да се прилагат еднакво във всички държави членки;

| ж) | надзора от страна на общностните и националните съдебни органи; |
| --- | --- |

ж)

надзора от страна на общностните и националните съдебни органи;

| з) | мониторинга на степента и на успеха на изпълнение съгласно обективни критерии и надеждни показатели, определени и посочени предварително с оглед на конкретните сектори и цели; |
| --- | --- |

з)

мониторинга на степента и на успеха на изпълнение съгласно обективни критерии и надеждни показатели, определени и посочени предварително с оглед на конкретните сектори и цели;

| и) | контрола и проследяването на прилагането чрез превантивни мерки или санкции като гаранция за ефективността им; |
| --- | --- |

и)

контрола и проследяването на прилагането чрез превантивни мерки или санкции като гаранция за ефективността им;

| й) | системата от парични санкции (глоби) или други санкции, като например експулсиране или отнемане на лиценза на участниците; |
| --- | --- |

й)

системата от парични санкции (глоби) или други санкции, като например експулсиране или отнемане на лиценза на участниците;

| к) | възможността за периодично преразглеждане с оглед на променящите се ситуации, закони и стремежи на подписалите страни; |
| --- | --- |

к)

възможността за периодично преразглеждане с оглед на променящите се ситуации, закони и стремежи на подписалите страни;

| л) | ясното определяне на източниците на финансиране. |
| --- | --- |

л)

ясното определяне на източниците на финансиране.

| 1.7. | Междуинституционалното споразумение (МИС) представлява важна стъпка при определянето на обхвата на саморегулирането и съвместното регулиране на общностно равнище. |
| --- | --- |

1.7.

Междуинституционалното споразумение (МИС) представлява важна стъпка при определянето на обхвата на саморегулирането и съвместното регулиране на общностно равнище.

| 1.8. | Неговото преразглеждане трябва да:






  а) | определи задължителна правна основа; |
| --- | --- | --- |

1.8.

Неговото преразглеждане трябва да:

а)

определи задължителна правна основа;

| б) | структурира МИС като специфичен инструмент съгласно член 295 от ДФЕС; |
| --- | --- |

б)

структурира МИС като специфичен инструмент съгласно член 295 от ДФЕС;

| в) | даде нови определения на основните понятия в споразумението с оглед на най-новите насоки на доктрината, които разграничават саморегулирането от съвместното регулиране и признават междинни форми като тези, насърчавани в препоръките и съобщенията на ЕС; |
| --- | --- |

в)

даде нови определения на основните понятия в споразумението с оглед на най-новите насоки на доктрината, които разграничават саморегулирането от съвместното регулиране и признават междинни форми като тези, насърчавани в препоръките и съобщенията на ЕС;

| г) | заяви изрично, че евентуалните спорове по споразумението могат да бъдат уреждани с извънсъдебни алтернативни методи за разрешаване на спорове. |
| --- | --- |

г)

заяви изрично, че евентуалните спорове по споразумението могат да бъдат уреждани с извънсъдебни алтернативни методи за разрешаване на спорове.

| 1.9. | Освен това ЕИСК счита, че това споразумение би могло да бъде успешно допълнено с препоръка към държавите членки, която да ги насърчи да приемат същите принципи и параметри на национално равнище. |
| --- | --- |

1.9.

Освен това ЕИСК счита, че това споразумение би могло да бъде успешно допълнено с препоръка към държавите членки, която да ги насърчи да приемат същите принципи и параметри на национално равнище.

| 1.10. | ЕИСК призовава Комисията, Европейския парламент, Съвета и държавите членки да преразгледат приоритетно МИС, както се предлага в настоящото становище, и да поискат изготвяне на становище от Комитета по време на преразглеждането. |
| --- | --- |

1.10.

ЕИСК призовава Комисията, Европейския парламент, Съвета и държавите членки да преразгледат приоритетно МИС, както се предлага в настоящото становище, и да поискат изготвяне на становище от Комитета по време на преразглеждането.

2.   Въведение: цел

| 2.1. | В много области и в рамките на редица национални и международни инстанции саморегулирането и съвместното регулиране се считат от дълго време за допълващи и допълнителни инструменти на актовете със задължителен характер, абсолютно необходими за осигуряване на подходяща регулация на различните икономически и социални дейности. |
| --- | --- |

2.1.

В много области и в рамките на редица национални и международни инстанции саморегулирането и съвместното регулиране се считат от дълго време за допълващи и допълнителни инструменти на актовете със задължителен характер, абсолютно необходими за осигуряване на подходяща регулация на различните икономически и социални дейности.

| 2.2. | ЕИСК, основно чрез своята Обсерватория на единния пазар (ОЕП), работи най-усърдно на равнището на ЕС за определяне и оценка на ролята на саморегулирането и съвместното регулиране, като посвети на тази тема редица становища, изготвени по-специално от специализираната секция INT (1). Трябва да се спомене базата данни относно саморегулирането и съвместното регулиране, създадена от ЕИСК през март 2008 г. в рамките на ОЕП, на която Комитетът се позовава в работата си и която продължава да актуализира с опита в тази област на национално и европейско равнище. |
| --- | --- |

2.2.

ЕИСК, основно чрез своята Обсерватория на единния пазар (ОЕП), работи най-усърдно на равнището на ЕС за определяне и оценка на ролята на саморегулирането и съвместното регулиране, като посвети на тази тема редица становища, изготвени по-специално от специализираната секция INT (1). Трябва да се спомене базата данни относно саморегулирането и съвместното регулиране, създадена от ЕИСК през март 2008 г. в рамките на ОЕП, на която Комитетът се позовава в работата си и която продължава да актуализира с опита в тази област на национално и европейско равнище.

| 2.3. | Междувременно темата беше проучена задълбочено на академично равнище от изтъкнати преподаватели, по-специално в сферата на договорното право, корпоративното управление, социалната отговорност, интернета, електронната търговия, безопасността на продуктите, професионалните услуги, околната среда, рекламата и аудио-визуалния сектор на вътрешния пазар. |
| --- | --- |

2.3.

Междувременно темата беше проучена задълбочено на академично равнище от изтъкнати преподаватели, по-специално в сферата на договорното право, корпоративното управление, социалната отговорност, интернета, електронната търговия, безопасността на продуктите, професионалните услуги, околната среда, рекламата и аудио-визуалния сектор на вътрешния пазар.

| 2.4. | При все това е видно, че все още липсва дискусия от политическо и законодателно естество, която ясно да определи правната рамка, в която тези инструменти трябва да работят на равнище ЕС. Подобна дискусия следва да определи правното естество на тези инструменти, да постави условия за тяхната валидност, да определи сферите на приложение, да изясни връзките с актовете със задължителен характер и да очертае границите им в една последователна, съгласувана и хармонизирана рамка. |
| --- | --- |

2.4.

При все това е видно, че все още липсва дискусия от политическо и законодателно естество, която ясно да определи правната рамка, в която тези инструменти трябва да работят на равнище ЕС. Подобна дискусия следва да определи правното естество на тези инструменти, да постави условия за тяхната валидност, да определи сферите на приложение, да изясни връзките с актовете със задължителен характер и да очертае границите им в една последователна, съгласувана и хармонизирана рамка.

3.   Основни понятия и определения

| 3.1. | Под актове със задължителен характер или на английски език „straight regulation“ обикновено се разбира съвкупност от създадени от държавите правила, на държавна или правителствена основа, които са продукт на традиционните демократични системи на националните държави и на техните еквиваленти на наднационално равнище, конституирани чрез демократично проведени избори, като например законодателните актове на Конгреса на САЩ или регламентите и директивите на Европейския съюз. Този термин обикновено включва законите в широкия смисъл на думата, приети от законодателната или от изпълнителната власт, когато последната е упълномощена за това, чиито разпоредби са съпроводени от средства за принуда, целящи осигуряване на спазването на законите, и от мерки от граждански или наказателен характер, които санкционират в случаи на неизпълнение („hard law“). |
| --- | --- |

3.1.

Под актове със задължителен характер или на английски език „straight regulation“ обикновено се разбира съвкупност от създадени от държавите правила, на държавна или правителствена основа, които са продукт на традиционните демократични системи на националните държави и на техните еквиваленти на наднационално равнище, конституирани чрез демократично проведени избори, като например законодателните актове на Конгреса на САЩ или регламентите и директивите на Европейския съюз. Този термин обикновено включва законите в широкия смисъл на думата, приети от законодателната или от изпълнителната власт, когато последната е упълномощена за това, чиито разпоредби са съпроводени от средства за принуда, целящи осигуряване на спазването на законите, и от мерки от граждански или наказателен характер, които санкционират в случаи на неизпълнение („hard law“).

| 3.2. | Концепцията за саморегулирането се корени в поведенческата психология, а когато се прилага в сферата на икономиката, означава, че икономическите субекти приемат определени правила за поведение, които уреждат отношенията помежду им или с трети лица на пазара и в обществото, като спазването им е договорено по взаимно съгласие без участие на външни механизми за принуда. |
| --- | --- |

3.2.

Концепцията за саморегулирането се корени в поведенческата психология, а когато се прилага в сферата на икономиката, означава, че икономическите субекти приемат определени правила за поведение, които уреждат отношенията помежду им или с трети лица на пазара и в обществото, като спазването им е договорено по взаимно съгласие без участие на външни механизми за принуда.

| 3.3. | Доктрината е разработила дълъг списък с видове саморегулиране съгласно различни критерии за класификация, които са повече или по-малко научно обосновани, като сред тези видове изпъкват:






  а) | първично или делегирано саморегулиране — в зависимост от начина на изготвяне на нормите: от самите заинтересовани страни (нарича се още „частно саморегулиране“) или от орган с по-голяма власт (държава, регулаторни или секторни органи, Европейски съюз), който изготвя определени параметри, чието спазване е задължително (нарича се още „публично саморегулиране“); |
| --- | --- | --- |

3.3.

Доктрината е разработила дълъг списък с видове саморегулиране съгласно различни критерии за класификация, които са повече или по-малко научно обосновани, като сред тези видове изпъкват:

а)

първично или делегирано саморегулиране — в зависимост от начина на изготвяне на нормите: от самите заинтересовани страни (нарича се още „частно саморегулиране“) или от орган с по-голяма власт (държава, регулаторни или секторни органи, Европейски съюз), който изготвя определени параметри, чието спазване е задължително (нарича се още „публично саморегулиране“);

| б) | законово, обичайно или позоваващо се на съдебната практика саморегулиране — в зависимост от източника: ако това е закон, и по-специално конституционен или наднационален (напр. част от общностното право) или традиционни „търговски практики и обичаи“, известни понастоящем като „добри практики“, или набор от съдебни решения; |
| --- | --- |

б)

законово, обичайно или позоваващо се на съдебната практика саморегулиране — в зависимост от източника: ако това е закон, и по-специално конституционен или наднационален (напр. част от общностното право) или традиционни „търговски практики и обичаи“, известни понастоящем като „добри практики“, или набор от съдебни решения;

| в) | национално или транснационално саморегулиране (известно още като „частно транснационално регулиране“) — в зависимост от сферата на действие: покрива единствено национални въпроси или възниква в резултат на споразумения, подписани от частни субекти, предприятия, НПО, независими експерти, автори на технически стандарти, във взаимодействие с международни или междуправителствени организации. |
| --- | --- |

в)

национално или транснационално саморегулиране (известно още като „частно транснационално регулиране“) — в зависимост от сферата на действие: покрива единствено национални въпроси или възниква в резултат на споразумения, подписани от частни субекти, предприятия, НПО, независими експерти, автори на технически стандарти, във взаимодействие с международни или междуправителствени организации.

| 3.4. | На последно място под съвместно регулиране обикновено се разбира форма на регулиране на заинтересованите страни, която се организира, ръководи или контролира от трета страна, било то официален или независим регулаторен орган, обикновено с надзорни и контролни правомощия, а в някои случаи и с правомощия за налагане на санкции. |
| --- | --- |

3.4.

На последно място под съвместно регулиране обикновено се разбира форма на регулиране на заинтересованите страни, която се организира, ръководи или контролира от трета страна, било то официален или независим регулаторен орган, обикновено с надзорни и контролни правомощия, а в някои случаи и с правомощия за налагане на санкции.

| 3.5. | Въпреки че често се считат за синоними, етичните кодекси и кодексите за добри практики са израз на две различни понятия, между които трябва да се прави разлика. |
| --- | --- |

3.5.

Въпреки че често се считат за синоними, етичните кодекси и кодексите за добри практики са израз на две различни понятия, между които трябва да се прави разлика.

| 3.6. | Двете понятия носят идеята за набор от норми или правила, произтичащи от процесите на саморегулиране или съвместно регулиране, и представляват най-усъвършенстваната форма за превод на споразумението между заинтересованите страни относно тези норми, като целят наборът от норми и начинът на прилагането им да бъдат прозрачни и достъпни за всички заинтересовани страни. |
| --- | --- |

3.6.

Двете понятия носят идеята за набор от норми или правила, произтичащи от процесите на саморегулиране или съвместно регулиране, и представляват най-усъвършенстваната форма за превод на споразумението между заинтересованите страни относно тези норми, като целят наборът от норми и начинът на прилагането им да бъдат прозрачни и достъпни за всички заинтересовани страни.

| 3.7. | Етичните кодекси, от една страна, зачитат етичните стандарти при упражняването на някои професии, при които практикуващите ги имат законно право на саморегулиране съгласно националните законови или международни разпоредби, уреждащи упражняването на свободни професии (лекари, адвокати, журналисти и др.). |
| --- | --- |

3.7.

Етичните кодекси, от една страна, зачитат етичните стандарти при упражняването на някои професии, при които практикуващите ги имат законно право на саморегулиране съгласно националните законови или международни разпоредби, уреждащи упражняването на свободни професии (лекари, адвокати, журналисти и др.).

| 3.8. | Кодексите за добри практики, от друга страна, посочват по-скоро набора от норми на саморегулиране или на съвместно регулиране в смисъла, използван в настоящото становище. |
| --- | --- |

3.8.

Кодексите за добри практики, от друга страна, посочват по-скоро набора от норми на саморегулиране или на съвместно регулиране в смисъла, използван в настоящото становище.

4.   Настоящата правна рамка на ЕС за саморегулирането и съвместното регулиране

А)   Понятията за „по-добро законотворчество“, „интелигентно регулиране“ и „опростяване“

| 4.1. | На равнище ЕС едва след Европейския съвет, проведен в Лисабон през март 2002 г., Европейската комисия пое инициативата, известна под общото наименование „По-добро законотворчество“, основана на Плана за действие за по-добро законотворчество от юни 2002 г. (2) и последвана от голямото междуинституционално споразумение „По-добро законотворчество“, сключено между Европейския парламент, Съвета и Комисията (3). |
| --- | --- |

4.1.

На равнище ЕС едва след Европейския съвет, проведен в Лисабон през март 2002 г., Европейската комисия пое инициативата, известна под общото наименование „По-добро законотворчество“, основана на Плана за действие за по-добро законотворчество от юни 2002 г. (2) и последвана от голямото междуинституционално споразумение „По-добро законотворчество“, сключено между Европейския парламент, Съвета и Комисията (3).

| 4.2. | Едно по-добро и ако е възможно, не толкова обемно законотворчество винаги е било сред целите на политиката за единния пазар (4) и е имало подкрепата на ЕИСК чрез различни становища (5), с цел да се намери най-добрият начин, по който законодателната среда да стане по-достъпна и разбираема за предприятията, работниците, потребителите и организациите на гражданското общество. |
| --- | --- |

4.2.

Едно по-добро и ако е възможно, не толкова обемно законотворчество винаги е било сред целите на политиката за единния пазар (4) и е имало подкрепата на ЕИСК чрез различни становища (5), с цел да се намери най-добрият начин, по който законодателната среда да стане по-достъпна и разбираема за предприятията, работниците, потребителите и организациите на гражданското общество.

| 4.3. | ЕИСК вече имаше възможност да се произнесе обстойно и подробно по тези въпроси не само в отговор на предложенията на Комисията, но и чрез свои собствени иновативни инициативи като становището относно „Проактивният подход в правото: крачка напред към по-добро регулиране на равнище ЕС“ (6). |
| --- | --- |

4.3.

ЕИСК вече имаше възможност да се произнесе обстойно и подробно по тези въпроси не само в отговор на предложенията на Комисията, но и чрез свои собствени иновативни инициативи като становището относно „Проактивният подход в правото: крачка напред към по-добро регулиране на равнище ЕС“ (6).

Б)   Мястото на саморегулирането и съвместното регулиране в настоящата правна рамка на Общността

| 4.4. | С изключение на споменатото междуинституционално споразумение „По-добро законотворчество“, трябва да се признае, че въпросът за саморегулирането и съвместното регулиране почти отсъства от вече упоменатите инициативи на Комисията (7). |
| --- | --- |

4.4.

С изключение на споменатото междуинституционално споразумение „По-добро законотворчество“, трябва да се признае, че въпросът за саморегулирането и съвместното регулиране почти отсъства от вече упоменатите инициативи на Комисията (7).

| 4.5. | Следва да се наблегне на редица важни аспекти в този текст, и по-конкретно:






  а) | повторното повдигане на въпроса за тълкуването на принципите на субсидиарност и пропорционалност, предвидени в член 5 от ДЕС и в Протокол No 2, и в светлината на които следва да се разглежда използването на механизмите за саморегулиране и съвместно регулиране; |
| --- | --- | --- |

4.5.

Следва да се наблегне на редица важни аспекти в този текст, и по-конкретно:

а)

повторното повдигане на въпроса за тълкуването на принципите на субсидиарност и пропорционалност, предвидени в член 5 от ДЕС и в Протокол No 2, и в светлината на които следва да се разглежда използването на механизмите за саморегулиране и съвместно регулиране;

| б) | превръщането на тези механизми в част от програмата за „По-добро законотворчество“ с оглед на „по-малко закони за по-доброто законотворчество“; |
| --- | --- |

б)

превръщането на тези механизми в част от програмата за „По-добро законотворчество“ с оглед на „по-малко закони за по-доброто законотворчество“;

| в) | ясното разграничение между тези механизми и „отворения метод на координация“ (ОМК), чийто обхват е посочен в член 6 от ДФЕС; |
| --- | --- |

в)

ясното разграничение между тези механизми и „отворения метод на координация“ (ОМК), чийто обхват е посочен в член 6 от ДФЕС;

| г) | ясно разграничение също така между тези механизми с оглед на това, което обикновено е известно като „акт с незадължителен характер“ („soft law“) (8), като подготвителни или информационни актове (например бели и зелени книги, планове за действие и програми), тълкувателни актове като известието de minimis в областта на конкурентното право (9), заключенията, декларациите, резолюциите и на последно място препоръките и становищата, както е посочено в член 288 от ДФЕС (10). |
| --- | --- |

г)

ясно разграничение също така между тези механизми с оглед на това, което обикновено е известно като „акт с незадължителен характер“ („soft law“) (8), като подготвителни или информационни актове (например бели и зелени книги, планове за действие и програми), тълкувателни актове като известието de minimis в областта на конкурентното право (9), заключенията, декларациите, резолюциите и на последно място препоръките и становищата, както е посочено в член 288 от ДФЕС (10).

| 4.6. | Въпреки това, поради своето естество, това „споразумение“ не се възприема като нещо повече от междуинституционален „ангажимент“ и само по себе си не поражда правни задължения за трети страни (11). От друга страна, и най-вече по отношение на саморегулирането, Комисията е на мнение, че институциите на Общността трябва да се въздържат от подобни доброволни инициативи (12), като се ограничават единствено с проверката на съответствието на тези практиките с разпоредбите на Договорите. |
| --- | --- |

4.6.

Въпреки това, поради своето естество, това „споразумение“ не се възприема като нещо повече от междуинституционален „ангажимент“ и само по себе си не поражда правни задължения за трети страни (11). От друга страна, и най-вече по отношение на саморегулирането, Комисията е на мнение, че институциите на Общността трябва да се въздържат от подобни доброволни инициативи (12), като се ограничават единствено с проверката на съответствието на тези практиките с разпоредбите на Договорите.

| 4.7. | По отношение на съвместно регулиране, което очевидно се предпочита в междуинституционалното споразумение, институциите възнамеряват да насърчават сключването на споразумения между заинтересованите страни, като определят рамките им в законодателни актове и правят оценка на съответствието им с основните законодателни текстове и нормите, които уреждат тяхното изготвяне, както и да контролират тяхното прилагане. Това намерение обаче се е осъществило в не повече от десетина случаи (13). |
| --- | --- |

4.7.

По отношение на съвместно регулиране, което очевидно се предпочита в междуинституционалното споразумение, институциите възнамеряват да насърчават сключването на споразумения между заинтересованите страни, като определят рамките им в законодателни актове и правят оценка на съответствието им с основните законодателни текстове и нормите, които уреждат тяхното изготвяне, както и да контролират тяхното прилагане. Това намерение обаче се е осъществило в не повече от десетина случаи (13).

| 4.8. | Във всеки един от тези случаи обаче МИС реално не определя правна рамка за използване на тези механизми на равнището на ЕС, с изключение на:






  а) | гарантиране на тяхната прозрачност; |
| --- | --- | --- |

4.8.

Във всеки един от тези случаи обаче МИС реално не определя правна рамка за използване на тези механизми на равнището на ЕС, с изключение на:

а)

гарантиране на тяхната прозрачност;

| б) | тяхното неприлагане, когато основните права или важни политики са изложени на риск; |
| --- | --- |

б)

тяхното неприлагане, когато основните права или важни политики са изложени на риск;

| в) | или в ситуации, в които правилата трябва да се прилагат еднакво във всички държави членки. |
| --- | --- |

в)

или в ситуации, в които правилата трябва да се прилагат еднакво във всички държави членки.

| 4.9. | В Европейския парламент на този въпрос е отделено специално внимание в редица резолюции, отделно от горепосочения доклад на Комисията по конституционни въпроси по повод междуинституционалното споразумение „По-добро законотворчество“, сключено между Европейския парламент, Съвета и Комисията (14). |
| --- | --- |

4.9.

В Европейския парламент на този въпрос е отделено специално внимание в редица резолюции, отделно от горепосочения доклад на Комисията по конституционни въпроси по повод междуинституционалното споразумение „По-добро законотворчество“, сключено между Европейския парламент, Съвета и Комисията (14).

| 4.10. | В различни становища ЕИСК подчерта предимствата, но и ограниченията, както и конкретните и ясно определени цели на употребата на саморегулирането и съвместното регулиране (15), като доктрината за тях може да се обобщи по следния начин:






  а) | „саморегулирането“ трябва да се осъществява в съответствие със закона и да бъде подкрепяно от закона; трябва да може да подлежи на изпълнение, проверка и контрол; трябва да бъде също така ефикасно и да осигурява ясни средства за защита особено на трансгранично равнище; |
| --- | --- | --- |

4.10.

В различни становища ЕИСК подчерта предимствата, но и ограниченията, както и конкретните и ясно определени цели на употребата на саморегулирането и съвместното регулиране (15), като доктрината за тях може да се обобщи по следния начин:

а)

„саморегулирането“ трябва да се осъществява в съответствие със закона и да бъде подкрепяно от закона; трябва да може да подлежи на изпълнение, проверка и контрол; трябва да бъде също така ефикасно и да осигурява ясни средства за защита особено на трансгранично равнище;

| б) | съвместното регулиране съчетава елементи на законодателството, по-специално по отношение на неговия предсказуем и задължителен характер, с по-гъвкавия режим на саморегулирането. Предизвикателството пред съвместното регулиране се състои в това да определя, поддържа и запазва политически цели, като същевременно позволява по-голяма гъвкавост в регулаторната рамка; |
| --- | --- |

б)

съвместното регулиране съчетава елементи на законодателството, по-специално по отношение на неговия предсказуем и задължителен характер, с по-гъвкавия режим на саморегулирането. Предизвикателството пред съвместното регулиране се състои в това да определя, поддържа и запазва политически цели, като същевременно позволява по-голяма гъвкавост в регулаторната рамка;

| в) | в една демократична политическа среда частното регулиране трябва по принцип да представлява развитие или прилагане на публичното регулиране, като в определени случаи може да го замества. В това число може да става дума за неписани обичайни правила или за вътрешни правила, които законодателят и публичната власт възнамеряват, изрично или мълчаливо, да наложат: например етичните кодекси за някои професии; |
| --- | --- |

в)

в една демократична политическа среда частното регулиране трябва по принцип да представлява развитие или прилагане на публичното регулиране, като в определени случаи може да го замества. В това число може да става дума за неписани обичайни правила или за вътрешни правила, които законодателят и публичната власт възнамеряват, изрично или мълчаливо, да наложат: например етичните кодекси за някои професии;

| г) | успехът на саморегулирането и на съвместното регулиране зависи от различни фактори: отчитането на общия интерес, прозрачността на системата, представителността и уменията на участниците, съществуването на механизми за оценка и контрол и ефективността на мониторинга, който може да включва при необходимост и санкции, и общия дух на сътрудничество между заинтересованите страни и публичната власт, както и обществото като цяло; |
| --- | --- |

г)

успехът на саморегулирането и на съвместното регулиране зависи от различни фактори: отчитането на общия интерес, прозрачността на системата, представителността и уменията на участниците, съществуването на механизми за оценка и контрол и ефективността на мониторинга, който може да включва при необходимост и санкции, и общия дух на сътрудничество между заинтересованите страни и публичната власт, както и обществото като цяло;

| д) | саморегулирането и съвместното регулиране имат много предимства: премахване на пречките пред единния пазар, опростяване на правилата, гъвкаво и бързо прилагане, освобождаване на законодателен капацитет и споделена отговорност на участниците; |
| --- | --- |

д)

саморегулирането и съвместното регулиране имат много предимства: премахване на пречките пред единния пазар, опростяване на правилата, гъвкаво и бързо прилагане, освобождаване на законодателен капацитет и споделена отговорност на участниците;

| е) | също така има и ограничения, които зависят най-вече от ефективността на мониторинга и санкциите, от несигурността дали всички страни ще се присъединят към приетите кодекси, както и от условията на пълна съвместимост с всички действащи правни норми и от необходимостта от подходяща законодателна рамка в области като здравеопазване, безопасност и услуги от общ интерес. |
| --- | --- |

е)

също така има и ограничения, които зависят най-вече от ефективността на мониторинга и санкциите, от несигурността дали всички страни ще се присъединят към приетите кодекси, както и от условията на пълна съвместимост с всички действащи правни норми и от необходимостта от подходяща законодателна рамка в области като здравеопазване, безопасност и услуги от общ интерес.

5.   Ролята на регулирането, саморегулирането и съвместното регулиране: определение и правно основание

а)   Необходимостта от правно основание

| 5.1. | В учредителния си текст Европейският съюз се определя като правова общност, подобно на добре известното понятие „правова държава“. В правовата общност валидността на всяка норма зависи от една основополагаща норма, която се среща на първо място в учредителния текст, а след това и в различните законодателни актове, изграждащи нормативната йерархия. |
| --- | --- |

5.1.

В учредителния си текст Европейският съюз се определя като правова общност, подобно на добре известното понятие „правова държава“. В правовата общност валидността на всяка норма зависи от една основополагаща норма, която се среща на първо място в учредителния текст, а след това и в различните законодателни актове, изграждащи нормативната йерархия.

| 5.2. | Учредителните текстове на ЕС понастоящем включват ДЕС и ДФЕС, които имат еднаква юридическа сила (член 1, параграф 3 от ДЕС) и Хартата на основните права на Европейския съюз, която вече е неразделна част от текстовете и има същата юридическа сила (член 6 от ДЕС). Всеки законодателен акт на ЕС трябва да намира своята основа или правно основание в някоя от разпоредбите на тези учредителни текстове, независимо дали става дума за предоставяне на преки правомощия за законодателна дейност или за делегиране на правомощия (делегирани актове и актове за изпълнение, попадащи в обхвата на членове 290 и 291 от ДФЕС). |
| --- | --- |

5.2.

Учредителните текстове на ЕС понастоящем включват ДЕС и ДФЕС, които имат еднаква юридическа сила (член 1, параграф 3 от ДЕС) и Хартата на основните права на Европейския съюз, която вече е неразделна част от текстовете и има същата юридическа сила (член 6 от ДЕС). Всеки законодателен акт на ЕС трябва да намира своята основа или правно основание в някоя от разпоредбите на тези учредителни текстове, независимо дали става дума за предоставяне на преки правомощия за законодателна дейност или за делегиране на правомощия (делегирани актове и актове за изпълнение, попадащи в обхвата на членове 290 и 291 от ДФЕС).

| 5.3. | Областите на компетентност, признати на ЕС в Договорите, са само тези, които държавите членки са му предоставили съгласно принципа на предоставената компетентност (член 4, параграф 1 и член 5, параграф 2 от ДЕС) и в съответствие с естеството им на изключителна или споделена компетентност (член 2, параграфи 1 и 2 от ДФЕС), като тълкуването и прилагането им са ограничени от принципите на субсидиарност и пропорционалност (член 5, параграфи 3 и 4 от ДЕС). |
| --- | --- |

5.3.

Областите на компетентност, признати на ЕС в Договорите, са само тези, които държавите членки са му предоставили съгласно принципа на предоставената компетентност (член 4, параграф 1 и член 5, параграф 2 от ДЕС) и в съответствие с естеството им на изключителна или споделена компетентност (член 2, параграфи 1 и 2 от ДФЕС), като тълкуването и прилагането им са ограничени от принципите на субсидиарност и пропорционалност (член 5, параграфи 3 и 4 от ДЕС).

| 5.4. | ЕС единствено може да делегира упражняването на законодателни правомощия, когато е изрично упълномощен за това и само когато става въпрос за правомощията, които вече са му били предоставени (член 13, параграф 2 от ДЕС). |
| --- | --- |

5.4.

ЕС единствено може да делегира упражняването на законодателни правомощия, когато е изрично упълномощен за това и само когато става въпрос за правомощията, които вече са му били предоставени (член 13, параграф 2 от ДЕС).

| 5.5. | Признаването от страна на институциите на ЕС (Съвет, Парламент и Комисия) на „алтернативно“ пространство за техните законодателни правомощия може да се разбира единствено като „делегиране“ на предоставени правомощия. С оглед на това и с цел да се признае като част от „общностното право“ е изключително важно възможността за делегиране да е ясно предвидена в учредителните текстове, въпреки че подготовката и изискванията, свързани с прилагането, могат да се оставят на вторичното законодателство. |
| --- | --- |

5.5.

Признаването от страна на институциите на ЕС (Съвет, Парламент и Комисия) на „алтернативно“ пространство за техните законодателни правомощия може да се разбира единствено като „делегиране“ на предоставени правомощия. С оглед на това и с цел да се признае като част от „общностното право“ е изключително важно възможността за делегиране да е ясно предвидена в учредителните текстове, въпреки че подготовката и изискванията, свързани с прилагането, могат да се оставят на вторичното законодателство.

| 5.6. | Подобно правно основание обаче не се среща в учредителните текстове нито изрично, нито имплицитно, включително и в Хартата на основните права на Европейския съюз, дори и при много разширено тълкуване на член 11 от ДЕС. |
| --- | --- |

5.6.

Подобно правно основание обаче не се среща в учредителните текстове нито изрично, нито имплицитно, включително и в Хартата на основните права на Европейския съюз, дори и при много разширено тълкуване на член 11 от ДЕС.

| 5.7. | И накрая МИС също не представлява само по себе си източник на общностно право, нито дава право с обвързваща сила за трети лица на каквато и да е форма на делегиране на правомощия, произтичащи от определението в МИС на употребата на алтернативни методи на регулиране „в подходящи случаи, когато Договорът за ЕО не предвижда използване на определени правни инструменти“ (параграф 16). |
| --- | --- |

5.7.

И накрая МИС също не представлява само по себе си източник на общностно право, нито дава право с обвързваща сила за трети лица на каквато и да е форма на делегиране на правомощия, произтичащи от определението в МИС на употребата на алтернативни методи на регулиране „в подходящи случаи, когато Договорът за ЕО не предвижда използване на определени правни инструменти“ (параграф 16).

| 5.8. | Независимо от търсената в различни правни инструменти на вторичното законодателство „легитимност“ и от повече или по-малко подробната дефиниция на принципите и условията, с които подобни методи трябва да се съобразяват, за да бъдат признати от институциите със законодателни правомощия на равнището на ЕС, това, което липсва е основополагаща норма, която да упълномощи тези институции да абдикират от законодателните си правомощия и да ги делегират на тези методи като легитимна алтернатива на инструментите за регулиране в Общността, посочени в Договорите. |
| --- | --- |

5.8.

Независимо от търсената в различни правни инструменти на вторичното законодателство „легитимност“ и от повече или по-малко подробната дефиниция на принципите и условията, с които подобни методи трябва да се съобразяват, за да бъдат признати от институциите със законодателни правомощия на равнището на ЕС, това, което липсва е основополагаща норма, която да упълномощи тези институции да абдикират от законодателните си правомощия и да ги делегират на тези методи като легитимна алтернатива на инструментите за регулиране в Общността, посочени в Договорите.

б)   Специфичен инструмент за дефиниране на саморегулирането и съвместното регулиране

| 5.9. | Напълно отделен въпрос е дали тези методи, вместо да се разглеждат като алтернатива на законодателните правомощия на ЕС, да не се възприемат като допълващи или допълнителни форми на законодателството в една предварително дефинирана и установена при пълна прозрачност правна рамка. |
| --- | --- |

5.9.

Напълно отделен въпрос е дали тези методи, вместо да се разглеждат като алтернатива на законодателните правомощия на ЕС, да не се възприемат като допълващи или допълнителни форми на законодателството в една предварително дефинирана и установена при пълна прозрачност правна рамка.

| 5.10. | ЕИСК счита, че тази рамка трябва да се дефинира като общо правило въз основа на Договорите и Хартата на основните права, а не да се оставя на преценката на всеки отделен случай по повод всеки един законодателен акт на вторичното или производното право. |
| --- | --- |

5.10.

ЕИСК счита, че тази рамка трябва да се дефинира като общо правило въз основа на Договорите и Хартата на основните права, а не да се оставя на преценката на всеки отделен случай по повод всеки един законодателен акт на вторичното или производното право.

| 5.11. | Това дефиниране следва да произтича от специфично междуинституционално споразумение с обвързващ характер, както е предвидено в член 295 от ДФЕС, а приложението му да е обект на евентуален контрол от страна на Съда на ЕС. |
| --- | --- |

5.11.

Това дефиниране следва да произтича от специфично междуинституционално споразумение с обвързващ характер, както е предвидено в член 295 от ДФЕС, а приложението му да е обект на евентуален контрол от страна на Съда на ЕС.

| 5.12. | В допълнение на това и тъй като е в правомощията на ЕС да „отправя препоръки“ към държавите членки да прилагат установения на равнище ЕС модел в своите национални правни системи относно саморегулирането и съвместното регулиране на национално, регионално и местно равнище, ЕИСК счита, че подходящ инструмент би била препоръката, която да изложи принципите и изискванията на новото МИС и да отправи препоръка към държавите членки да включат-саморегулирането и съвместното регулиране в своя вътрешен правен ред на споменатите равнища. |
| --- | --- |

5.12.

В допълнение на това и тъй като е в правомощията на ЕС да „отправя препоръки“ към държавите членки да прилагат установения на равнище ЕС модел в своите национални правни системи относно саморегулирането и съвместното регулиране на национално, регионално и местно равнище, ЕИСК счита, че подходящ инструмент би била препоръката, която да изложи принципите и изискванията на новото МИС и да отправи препоръка към държавите членки да включат-саморегулирането и съвместното регулиране в своя вътрешен правен ред на споменатите равнища.

| 5.13. | И накрая ЕИСК счита, че като представителен орган на организираното гражданско общество (член 304 от ДФЕС) трябва да бъде консултиран относно клаузите на това ново споразумение. |
| --- | --- |

5.13.

И накрая ЕИСК счита, че като представителен орган на организираното гражданско общество (член 304 от ДФЕС) трябва да бъде консултиран относно клаузите на това ново споразумение.

в)   Предефиниране на основни понятия

| 5.14. | Новото МИС следва да предефинира понятията, видовете и особеностите на саморегулирането и съвместното регулиране по начин, отговарящ в по-голяма степен на действителността. |
| --- | --- |

5.14.

Новото МИС следва да предефинира понятията, видовете и особеностите на саморегулирането и съвместното регулиране по начин, отговарящ в по-голяма степен на действителността.

| 5.15. | На практика понятията за съвместно регулиране и саморегулиране в настоящото МИС не отговарят на нито едно от познатите доктринални понятия, както и не се прави правилно разграничение между двата вида регулиране, що се отнася до различията на правни режими, които ги уреждат. |
| --- | --- |

5.15.

На практика понятията за съвместно регулиране и саморегулиране в настоящото МИС не отговарят на нито едно от познатите доктринални понятия, както и не се прави правилно разграничение между двата вида регулиране, що се отнася до различията на правни режими, които ги уреждат.

| 5.16. | От друга страна, действителността не се ограничава до двата вида регулиране, посочени в МИС. Не са включени например определени режими, които са резултат от комбиниране на актове с незадължителен характер „soft law“ (например препоръки) или на частни споразумения (например „кръгли маси“), или на частни транснационални регулаторни споразумения. |
| --- | --- |

5.16.

От друга страна, действителността не се ограничава до двата вида регулиране, посочени в МИС. Не са включени например определени режими, които са резултат от комбиниране на актове с незадължителен характер „soft law“ (например препоръки) или на частни споразумения (например „кръгли маси“), или на частни транснационални регулаторни споразумения.

| 5.17. | И накрая МИС не отчита ролята, която регулаторните органи на Общността следва да имат като независима „трета страна“, неучастваща в изготвянето и договарянето на споразумения за съвместно регулиране, по подобие на това, което се случва с някои регулаторни органи в различни сектори на национално равнище. |
| --- | --- |

5.17.

И накрая МИС не отчита ролята, която регулаторните органи на Общността следва да имат като независима „трета страна“, неучастваща в изготвянето и договарянето на споразумения за съвместно регулиране, по подобие на това, което се случва с някои регулаторни органи в различни сектори на национално равнище.

г)   Основни принципи и съществени изисквания

| 5.18. | Значителна част от бъдещото МИС ще бъде посветена на ясно и точно дефиниране на набор от основни принципи и съществени изисквания от общ характер, с които механизмите на саморегулирането и съвместното регулиране трябва да се съобразяват, за да могат да бъдат признати и/или препоръчани от ЕС. |
| --- | --- |

5.18.

Значителна част от бъдещото МИС ще бъде посветена на ясно и точно дефиниране на набор от основни принципи и съществени изисквания от общ характер, с които механизмите на саморегулирането и съвместното регулиране трябва да се съобразяват, за да могат да бъдат признати и/или препоръчани от ЕС.

| 5.19. | Следва да се отбележи, че форми на саморегулиране на европейско равнище могат да се създават извън рамката на МИС въз основа на свободата на договаряне и сдружаване и те са напълно законни, ако съблюдават общите принципи на правото на ЕС, като могат да бъдат признати и за част от МИС, но само ако отговарят на изискванията, посочени в споразумението. |
| --- | --- |

5.19.

Следва да се отбележи, че форми на саморегулиране на европейско равнище могат да се създават извън рамката на МИС въз основа на свободата на договаряне и сдружаване и те са напълно законни, ако съблюдават общите принципи на правото на ЕС, като могат да бъдат признати и за част от МИС, но само ако отговарят на изискванията, посочени в споразумението.

| 5.20. | Както беше споменато по-горе, настоящото МИС вече дефинира някои от тях, които трябва да се запазят. Въпреки това те биха могли да бъдат по-добре дефинирани особено по отношение на определените като неприложими случаи, когато са заложени основни права, при важни политически решения или при ситуации, в които правилата трябва да се прилагат по еднакъв начин във всички държави членки. |
| --- | --- |

5.20.

Както беше споменато по-горе, настоящото МИС вече дефинира някои от тях, които трябва да се запазят. Въпреки това те биха могли да бъдат по-добре дефинирани особено по отношение на определените като неприложими случаи, когато са заложени основни права, при важни политически решения или при ситуации, в които правилата трябва да се прилагат по еднакъв начин във всички държави членки.

| 5.21. | Научните среди и опитът на различни икономически субекти определиха цял набор от други принципи и изисквания, които са изброени, както следва:






  а) | саморегулирането и съвместното регулиране трябва да се основават на принципа на общия интерес и да не са в полза единствено на регулираните субекти; |
| --- | --- | --- |

5.21.

Научните среди и опитът на различни икономически субекти определиха цял набор от други принципи и изисквания, които са изброени, както следва:

а)

саморегулирането и съвместното регулиране трябва да се основават на принципа на общия интерес и да не са в полза единствено на регулираните субекти;

| б) | трябва винаги да съблюдават законодателните и юридическите предписания, които са в сила в Европа, като се започне с целите и предписанията на Договора за ЕС, Хартата на основните права на ЕС и Европейската конвенция за правата на човека. Трябва да са съвместими и с международното право, и с международните търговски споразумения, в частност с разпоредбите на СТО; |
| --- | --- |

б)

трябва винаги да съблюдават законодателните и юридическите предписания, които са в сила в Европа, като се започне с целите и предписанията на Договора за ЕС, Хартата на основните права на ЕС и Европейската конвенция за правата на човека. Трябва да са съвместими и с международното право, и с международните търговски споразумения, в частност с разпоредбите на СТО;

| в) | трябва да подлежат на контрол от страна на общностните и националните юрисдикции; |
| --- | --- |

в)

трябва да подлежат на контрол от страна на общностните и националните юрисдикции;

| г) | трябва да са прозрачни и да осигуряват практическа и достъпна за всички информация, без затруднения и прекомерни разходи, а целите им трябва да се посочат ясно и еднозначно; |
| --- | --- |

г)

трябва да са прозрачни и да осигуряват практическа и достъпна за всички информация, без затруднения и прекомерни разходи, а целите им трябва да се посочат ясно и еднозначно;

| д) | степента на изпълнение трябва да може да се проследява съгласно обективни критерии и надеждни показатели, предварително определени от Комисията чрез проучвания на въздействието ex ante или ex post, които следва да се проведат директно или да се поверят на сертифицирани държавни или частни независими оценители; |
| --- | --- |

д)

степента на изпълнение трябва да може да се проследява съгласно обективни критерии и надеждни показатели, предварително определени от Комисията чрез проучвания на въздействието ex ante или ex post, които следва да се проведат директно или да се поверят на сертифицирани държавни или частни независими оценители;

| е) | представителният характер на партньорите трябва да гарантира ефективното прилагане на договорените норми, както и достоверността и ефективността на разпоредбите. Тяхната представителност трябва да бъде пропорционална на съответния професионален сектор, на междубраншово или секторно равнище, както и на обхвата на приетите разпоредби. Ако е необходимо, представителността може да бъде оценена както количествено (брой и дял на членовете в организация), така и най-вече качествено (възможност за действие по места, узаконяване на приетите разпоредби и налагане на тяхното изпълнение); |
| --- | --- |

е)

представителният характер на партньорите трябва да гарантира ефективното прилагане на договорените норми, както и достоверността и ефективността на разпоредбите. Тяхната представителност трябва да бъде пропорционална на съответния професионален сектор, на междубраншово или секторно равнище, както и на обхвата на приетите разпоредби. Ако е необходимо, представителността може да бъде оценена както количествено (брой и дял на членовете в организация), така и най-вече качествено (възможност за действие по места, узаконяване на приетите разпоредби и налагане на тяхното изпълнение);

| ж) | предварителното консултиране на пряко заинтересованите страни е важен елемент за обосноваване на стойността и качеството на предписанията, както и на тяхната ефективност; |
| --- | --- |

ж)

предварителното консултиране на пряко заинтересованите страни е важен елемент за обосноваване на стойността и качеството на предписанията, както и на тяхната ефективност;

| з) | мониторингът, оценката и проследяването на механизмите на саморегулирането и на съвместното регулиране трябва да включват превантивни или наказателни мерки (санкции) като гаранция за ефективността им, сред които се открояват:






  1. | механизми на самоконтрол и самодисциплина, включително проучвания на въздействието ex ante
   (16); |
| --- | --- | --- |

з)

мониторингът, оценката и проследяването на механизмите на саморегулирането и на съвместното регулиране трябва да включват превантивни или наказателни мерки (санкции) като гаранция за ефективността им, сред които се открояват:

1.

механизми на самоконтрол и самодисциплина, включително проучвания на въздействието ex ante
   (16);

| 2. | бази данни, които гарантират по-ефикасно проследяване (17); |
| --- | --- |

2.

бази данни, които гарантират по-ефикасно проследяване (17);

| 3. | приемане на сертифициращ етикет или „марка“ за качество (18); |
| --- | --- |

3.

приемане на сертифициращ етикет или „марка“ за качество (18);

| 4. | приемане на националните кодекси на основание на европейския кодекс за поведение (19); |
| --- | --- |

4.

приемане на националните кодекси на основание на европейския кодекс за поведение (19);

| 5. | установяване на технически спецификации, успоредно със стандарти (20); |
| --- | --- |

5.

установяване на технически спецификации, успоредно със стандарти (20);

| 6. | изготвяне на практически ръководства за приложение (21); |
| --- | --- |

6.

изготвяне на практически ръководства за приложение (21);

| 7. | система от парични санкции (глоби) или други санкции, като например експулсиране или отнемане на лиценз; |
| --- | --- |

7.

система от парични санкции (глоби) или други санкции, като например експулсиране или отнемане на лиценз;

| и) | и накрая механизмите на саморегулирането и на съвместното регулиране трябва да подлежат на периодично преразглеждане и изменение с оглед на променящите се ситуации, закони и стремежи на подписалите се страни. |
| --- | --- |

и)

и накрая механизмите на саморегулирането и на съвместното регулиране трябва да подлежат на периодично преразглеждане и изменение с оглед на променящите се ситуации, закони и стремежи на подписалите се страни.

| 5.22. | С цел постигане на необходимия баланс между правна сигурност и гъвкавост Комисията ще трябва също да реши дали да включи тези структурни елементи на механизмите в текста на самото МИС или в приложение, което ще има същата правна сила, но ще бъде по-лесно за актуализиране, без това да засяга гаранциите за провеждане на консултации с всички заинтересовани страни. |
| --- | --- |

5.22.

С цел постигане на необходимия баланс между правна сигурност и гъвкавост Комисията ще трябва също да реши дали да включи тези структурни елементи на механизмите в текста на самото МИС или в приложение, което ще има същата правна сила, но ще бъде по-лесно за актуализиране, без това да засяга гаранциите за провеждане на консултации с всички заинтересовани страни.

| 5.23. | Това общо определение не трябва да пречи на възможността, която трябва да бъде изрично посочена в МИС, всеки законодателен инструмент, който предвижда използването на тези механизми, да определя специфични условия и изисквания за всеки заинтересован сектор, както вече се случи с някои регламенти и директиви, предвиждащи използването на механизмите. |
| --- | --- |

5.23.

Това общо определение не трябва да пречи на възможността, която трябва да бъде изрично посочена в МИС, всеки законодателен инструмент, който предвижда използването на тези механизми, да определя специфични условия и изисквания за всеки заинтересован сектор, както вече се случи с някои регламенти и директиви, предвиждащи използването на механизмите.

д)   Основни приоритетни области на приложение

| 5.24. | По принцип ЕИСК не смята, че цели сектори трябва да се изключват. |
| --- | --- |

5.24.

По принцип ЕИСК не смята, че цели сектори трябва да се изключват.

| 5.25. | При все това признава, че има сектори, които поради конюнктурни причини, трябва да се разглеждат по-внимателно или с по-голяма прецизност по отношение на реда и условията за употреба на саморегулирането и съвместното регулиране. Става дума по-конкретно за финансовите услуги, обществените услуги и услугите от общ интерес, както и за някои области, които въпреки че не се отнасят директно до основните права, включват начина, по който тези права се упражняват, например, правата на потребителите, както ЕИСК е посочвал в различни становища. |
| --- | --- |

5.25.

При все това признава, че има сектори, които поради конюнктурни причини, трябва да се разглеждат по-внимателно или с по-голяма прецизност по отношение на реда и условията за употреба на саморегулирането и съвместното регулиране. Става дума по-конкретно за финансовите услуги, обществените услуги и услугите от общ интерес, както и за някои области, които въпреки че не се отнасят директно до основните права, включват начина, по който тези права се упражняват, например, правата на потребителите, както ЕИСК е посочвал в различни становища.

| 5.26. | Приоритетните области се отнасят по-специално за корпоративното управление и корпоративната социалната отговорност, както и за икономическите отношения. |
| --- | --- |

5.26.

Приоритетните области се отнасят по-специално за корпоративното управление и корпоративната социалната отговорност, както и за икономическите отношения.

| 5.27. | Ето защо ЕИСК приветства неотдавнашните инициативи на Комисията, като Платформата ООП (Пилотна общност за обмяна на практики за по-добро саморегулиране и съвместно регулиране), позоваваща се на Съобщението на Комисията относно Корпоративната социална отговорност (22), или подкрепата за споразумението между основните интернет компании за безопасен интернет, както и инициативите във връзка с Директивата за електронната търговия (23) и тези, посочени в различни инструменти на Общността. |
| --- | --- |

5.27.

Ето защо ЕИСК приветства неотдавнашните инициативи на Комисията, като Платформата ООП (Пилотна общност за обмяна на практики за по-добро саморегулиране и съвместно регулиране), позоваваща се на Съобщението на Комисията относно Корпоративната социална отговорност (22), или подкрепата за споразумението между основните интернет компании за безопасен интернет, както и инициативите във връзка с Директивата за електронната търговия (23) и тези, посочени в различни инструменти на Общността.

е)   Предимства и трудности

| 5.28. | В свои предходни становища ЕИСК посочва предимствата от използването на саморегулирането и съвместното регулиране. Съгласно тези становища най-важните предимства са: премахване на пречките пред единния пазар, опростяване на законодателството, гъвкаво и бързо прилагане, освобождаване на законодателен капацитет и споделена отговорност на участниците. |
| --- | --- |

5.28.

В свои предходни становища ЕИСК посочва предимствата от използването на саморегулирането и съвместното регулиране. Съгласно тези становища най-важните предимства са: премахване на пречките пред единния пазар, опростяване на законодателството, гъвкаво и бързо прилагане, освобождаване на законодателен капацитет и споделена отговорност на участниците.

| 5.29. | Също така обаче са налице и ограничения, „които зависят най-вече от ефективността на мониторинга и санкциите, както и от условията на пълна съвместимост с всички действащи правни норми и от необходимостта от подходяща законодателна рамка в области като здравеопазване, безопасност и услуги от общ интерес“, както се посочва в тези становища (24). |
| --- | --- |

5.29.

Също така обаче са налице и ограничения, „които зависят най-вече от ефективността на мониторинга и санкциите, както и от условията на пълна съвместимост с всички действащи правни норми и от необходимостта от подходяща законодателна рамка в области като здравеопазване, безопасност и услуги от общ интерес“, както се посочва в тези становища (24).

ж)   Алтернативни форми за решаване на спорове

| 5.30. | След дълъг и труден период на подготовка системите за извънсъдебни производства за разрешаване на спорове са вече регулирани на равнище ЕС чрез Регламента за ОРС и Директивата за АРС (25), като прилагането им в различни държави членки все още предстои. |
| --- | --- |

5.30.

След дълъг и труден период на подготовка системите за извънсъдебни производства за разрешаване на спорове са вече регулирани на равнище ЕС чрез Регламента за ОРС и Директивата за АРС (25), като прилагането им в различни държави членки все още предстои.

| 5.31. | Въпреки че от теоретична гледна точка това не е от съществено значение за създаването на механизмите на саморегулирането и съвместното регулиране, ЕИСК препоръчва бъдещото МИС да предвижда ясно като изискване за съответствие тези механизми винаги да включват възможност за извънсъдебни производства за разрешаване на спорове съгласно по-горе споменатите инструменти на Общността. |
| --- | --- |

5.31.

Въпреки че от теоретична гледна точка това не е от съществено значение за създаването на механизмите на саморегулирането и съвместното регулиране, ЕИСК препоръчва бъдещото МИС да предвижда ясно като изискване за съответствие тези механизми винаги да включват възможност за извънсъдебни производства за разрешаване на спорове съгласно по-горе споменатите инструменти на Общността.

з)   Роля на институциите на Общността, държавите членки и гражданското общество

| 5.32. | Всички участници в законодателния процес поемат специфични отговорности с цел прилагането на тези инструменти. |
| --- | --- |

5.32.

Всички участници в законодателния процес поемат специфични отговорности с цел прилагането на тези инструменти.

| 5.33. | На първо място Комисията трябва да поеме инициативата за започване на преговори с Европейския парламент и Съвета за преразглеждане на настоящото МИС в съответствие с изложените тук параметри. |
| --- | --- |

5.33.

На първо място Комисията трябва да поеме инициативата за започване на преговори с Европейския парламент и Съвета за преразглеждане на настоящото МИС в съответствие с изложените тук параметри.

| 5.34. | Трябва да се поиска мнението на гражданското общество и по-специално на ЕИСК относно условията на тези преговори, а преди да се приеме споразумението, ЕИСК трябва да се произнесе със становище по окончателния му текст. |
| --- | --- |

5.34.

Трябва да се поиска мнението на гражданското общество и по-специално на ЕИСК относно условията на тези преговори, а преди да се приеме споразумението, ЕИСК трябва да се произнесе със становище по окончателния му текст.

| 5.35. | Държавите членки чрез националните парламенти и при упражняване на правомощията, възложени им от Договорите в рамките на оценката на субсидиарността и пропорционалността, трябва също да се произнесат, а техните правителства следва да се ангажират с прилагането на тези принципи в националните правни системи. |
| --- | --- |

5.35.

Държавите членки чрез националните парламенти и при упражняване на правомощията, възложени им от Договорите в рамките на оценката на субсидиарността и пропорционалността, трябва също да се произнесат, а техните правителства следва да се ангажират с прилагането на тези принципи в националните правни системи.

| 5.36. | И най-накрая трябва да се предоставят правомощия и средства за контрол на законосъобразността на приетите мерки на Съда на Европейския съюз и на националните съдилища. |
| --- | --- |

5.36.

И най-накрая трябва да се предоставят правомощия и средства за контрол на законосъобразността на приетите мерки на Съда на Европейския съюз и на националните съдилища.

Брюксел, 22 април 2015 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Henri MALOSSE

---

(1)  http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.int-opinions&itemCode=32858

1

(2)  Бяла книга за европейско управление, COM(2001) 428 final, ОВ C 287, 12.10.2001 г., и съобщения относно по-доброто законотворчество, COM(2002) 275, 276, 277 и 278 final, 5.6.2002 г.

2

(3)  По този въпрос вижте най-вече статиите на Linda A. J. Senden „Soft Law, Self Regulation and Co-regulation in European Law: Where do they meet“ („Актове с незадължителен характер, саморегулиране и съвместно регулиране в европейското законодателство: Къде е пресечната им точка?“) (в Electronic Journal of Comparative Law, том 9, 1 януари 2005 г.) и „Soft Law and its implications for institutional balance in the EC“ („Актове с незадължителен характер и тяхното значение за институционалния баланс в ЕО“) (в Utrecht Law Review, IGITUR, том 1, n.o 2, декември 2005 г., стр. 79).

3

Electronic Journal of Comparative Law

Utrecht Law Review

o

(4)  Припомня се проектът SLIM — „По-опростено законодателство за вътрешния пазар“ (COM(96) 559 final и COM(2000) 104).

4

(5)  http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.int-opinions&itemCode=32858

5

(6)  ОВ C 175, 28.7.2009 г., стр. 26.

6

(7)  Това може да се наблюдава най-вече при последователните годишни доклади относно мониторинга върху прилагането на правото на ЕС, различните доклади относно стратегията за опростяване на регулаторната среда, честите стратегически анализи на програмата „По-добро законотворчество“ на ЕС. Съществено изключение от това е работният документ на Комисията „Първи доклад относно напредъка по стратегията за опростяването на регулаторната среда“, Брюксел, COM(2006) 690 final, 14.11.2006 г.

7

(8)  Вж. определението в Linda Senden, „Soft Law and its implications for institutional balance in the EC“ („Актове с незадължителен характер и значението им за институционалния баланс в ЕО“) (в Utrecht Law Review, IGITUR, том 1, n.o 2, декември 2005 г., стр. 79).

8

в Utrecht Law Review

o

(9)  Док. COM(2014) 4136 final, 25.6.2014 г.

9

(10)  Комисията се позовава на тези видове инструменти, а не на саморегулирането или на съвместното регулиране, например в своето съобщение „Данъчната политика в Европейския съюз — приоритети за следващите години“ (COM(2001) 260 final, ОВ C 284, 10.10.2001 г., стр. 6), по-специално в параграф 4.3.

10

(11)  Както добре обяснява Linda Senden във вече цитираната статия „Soft Law, Self Regulation and Co-regulation in European Law: Where do they meet“ („Актове с незадължителен характер, саморегулиране и съвместно регулиране в европейското законодателство: Къде е пресечната им точка“), в която се казва: „As regards the Interinstitutional Agreement on better law-making, its having at least binding force inter partes can be defended on the basis of two arguments. Firstly, it contains a number of rather compelling terms (‘agree’, ‘will’), which can be said to express the intention of the institutions to enter into a binding commitment. A confirmation of this intention can also be seen in its points 37 and 38 on the implementation and monitoring of the Agreement, providing, inter alia: ‘The three Institutions will take the necessary steps to ensure that their staff have the means and resources required for the proper implementation of the provisions of this Agreement’ (point 38). Secondly, where ‘agreed acts’ are specifically intended to reinforce interinstitutional cooperation such as the Interinstitutional Agreement at issue here, it can be argued that there is a specific duty of cooperation which in conjunction with the duty of sincere cooperation laid down in Article 10 EC may actually lead to the conclusion that such an agreed act must be considered binding upon the concluding parties“.

11

inter alia

(12)  Както ясно се посочва в плана за действие на Комисията за 2002 г. (COM(2002) 278 final, стр. 11) „за разлика от съвместното регулиране, саморегулирането не включва законодателен акт“.

12

(13)  Включително в следните:

13

| а) | Резолюцията на Съвета и на представителите на правителствата на държавите членки, заседаващи в рамките на Съвета, от 1 декември 1997 г. относно „Кодекс за поведение при данъчното облагане на предприятията“. |
| --- | --- |

а)

Резолюцията на Съвета и на представителите на правителствата на държавите членки, заседаващи в рамките на Съвета, от 1 декември 1997 г. относно „Кодекс за поведение при данъчното облагане на предприятията“.

| б) | Регламент (ЕО) No 80/2009 относно кодекс за поведение при компютризирани системи за резервация (ОВ L 35, 4.2.2009 г., стр. 47). Вж. още примери на: http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.int-opinions&itemCode=32859 |
| --- | --- |

б)

Регламент (ЕО) No 80/2009 относно кодекс за поведение при компютризирани системи за резервация (ОВ L 35, 4.2.2009 г., стр. 47). Вж. още примери на: http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.int-opinions&itemCode=32859

(14)  Докладчик: Monica Frassoni (A5-0313/2003, 25 септември 2003 г.).

14

(15)  Специално внимание заслужава позицията на ЕИСК, изложена най-вече в следните становища:

15

| — | ОВ C 14, 16.1.2001 г., стр. 1, относно „Опростяване на правилата на единния пазар (ОЕП)“; |
| --- | --- |

—

ОВ C 14, 16.1.2001 г., стр. 1, относно „Опростяване на правилата на единния пазар (ОЕП)“;

| — | ОВ C 48, 21.2.2002 г., стр. 130, относно „Опростяване“ (допълнително становище); |
| --- | --- |

—

ОВ C 48, 21.2.2002 г., стр. 130, относно „Опростяване“ (допълнително становище);

| — | ОВ C 112, 30.4.2004 г., стр. 4; |
| --- | --- |

—

ОВ C 112, 30.4.2004 г., стр. 4;

| — | ОВ C 255, 14.10.2005 г., стр. 22, относно „Приоритетите на единния пазар 2005 — 2010 г.“; |
| --- | --- |

—

ОВ C 255, 14.10.2005 г., стр. 22, относно „Приоритетите на единния пазар 2005 — 2010 г.“;

| — | ОВ C 24, 31.1.2006 г., стр. 52, относно „Как да се подобри осъществяването и прилагането на законодателството на ЕС“; и най-вече в информационния доклад от 24 януари 2005 г. |
| --- | --- |

—

ОВ C 24, 31.1.2006 г., стр. 52, относно „Как да се подобри осъществяването и прилагането на законодателството на ЕС“; и най-вече в информационния доклад от 24 януари 2005 г.

(16)  Следва да се цитира:

16

механизмът за самоконтрол, създаден от Европейската агенция за контрол на рибарството (EFCA), целящ да гарантира прилагането на кодекса за поведение от 1992 г. за инженерните дружества и консултантските фирми;

задължителните разпоредби на етичния кодекс на адвокатите в ЕС, приет през 1988 г. от Съвета на адвокатските колегии от Европейския съюз (CCBE);

дисциплинарният комитет, създаден от кодекса за поведение на управителите на активи, за да гарантира неговото прилагане и ако е необходимо, да взема решение за санкции, като например предупреждения, порицания и предложения за изключване;

Европейското сдружение за стандарти в рекламата (EССР), създадено през 1992 г., за да координира и насърчава саморегулирането в рекламната индустрия;

контролът от страна на BDI (Федерацията на германските индустрии) на правилното изпълнение на споразумението, сключено през 1995 г. в Берлин между правителството и предприятията, относно условията и наблюдението на намаляването на емисиите на CO2 в Германия, в съответствие със споразумението от Киото.

2

(17)  Такъв е случаят например с базата данни за центрове за обучение на инженери, създадена през 1987 г. от Федерацията на европейските инженерни организации (FEANI) в изпълнение на европейския етичен кодекс, който гарантира взаимното признаване на обучението и квалификацията. Тя има 30  000 членове.

17

(18)  Например етикетът, създаден от членовете на Европейския комитет по застраховане, за гарантиране на прилагането на европейския кодекс за добри практики в интернет или етикетите за безопасност на електронната търговия, приети въз основа на кодекса за поведение при продажбите от разстояние.

18

(19)  Както се случи с прилагането на европейски кодекс на поведение, приет през 1995 г. и изменен през 2004 г. от Европейската федерация на асоциациите за директни продажби.

19

(20)  Такъв е примерът с количествените изисквания за намаляване на консумацията на енергия от перални машини, договорени през 1999 г. от Европейския комитет на производителите на домакинско оборудване (CECED) в сътрудничество с Европейската комисия.

20

(21)  Както се случва със:

21

| — | стандартите за обучение, установени чрез насоки, в съответствие с кодекса за професионалните правила на европейските консерватори и реставратори; |
| --- | --- |

—

стандартите за обучение, установени чрез насоки, в съответствие с кодекса за професионалните правила на европейските консерватори и реставратори;

| — | ръководството за потребителя за доставчиците на интернет услуги, изготвен през 2001 г. от Миланската търговска камара с цел насърчаване на добрите практики в тази област. |
| --- | --- |

—

ръководството за потребителя за доставчиците на интернет услуги, изготвен през 2001 г. от Миланската търговска камара с цел насърчаване на добрите практики в тази област.

(22)  COM(2011) 681 final.

22

(23)  Директива 2000/31/ЕО (ОВ L 178, 17.7.2000 г., стр. 1).

23

(24)  Информационен доклад INT/204 от 24.1.2005 г. относно „Състоянието на съвместното регулиране и саморегулирането в единния пазар“.

24

(25)  Регламент (ЕС) No 524/2013 и Директива 2013/11/ЕС (ОВ L 165, 18.6.2013 г., стр. 1 и стр. 63).

25

---

ПРИЛОЖЕНИЕ

към становището на Европейския икономически и социален комитет

Следният параграф от становището на специализираната секция, който беше заменен с изменение, прието на пленарната сесия, получи поне една четвърт от подадените гласове (член 54, параграф 4 от Правилника за дейността):

Параграф 5.21, буква з)

Контролът и проследяването на механизмите на саморегулирането и на съвместното регулиране трябва да включват превантивни или наказателни (санкции) мерки като гаранция за ефективността им, сред които се открояват:

| 1. | механизми на самоконтрол и самодисциплина, включително проучвания на въздействието ex ante; |
| --- | --- |

1.

механизми на самоконтрол и самодисциплина, включително проучвания на въздействието ex ante;

| 2. | бази данни, които гарантират по-ефикасно проследяване; |
| --- | --- |

2.

бази данни, които гарантират по-ефикасно проследяване;

| 3. | приемане на сертифициращ етикет или „марка“ за качество; |
| --- | --- |

3.

приемане на сертифициращ етикет или „марка“ за качество;

| 4. | приемане на националните кодекси на основание на европейския кодекс за поведение; |
| --- | --- |

4.

приемане на националните кодекси на основание на европейския кодекс за поведение;

| 5. | установяване на технически спецификации, успоредно със стандарти; |
| --- | --- |

5.

установяване на технически спецификации, успоредно със стандарти;

| 6. | изготвяне на практически ръководства за приложение; |
| --- | --- |

6.

изготвяне на практически ръководства за приложение;

| 7. | система от парични санкции (глоби) или други санкции, като например експулсиране или отнемане на лиценз. |
| --- | --- |

7.

система от парични санкции (глоби) или други санкции, като например експулсиране или отнемане на лиценз.

Резултати от гласуването

| Гласове „за“: | 91 |
| --- | --- |
| Гласове „против“: | 41 |
| Гласове „въздържал се“: | 28 |

Гласове „за“:

91

Гласове „против“:

41

Гласове „въздържал се“:

28

---

| 4.9.2015 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 291/40 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2015

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 291/40

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Индустриална политика за стъкларския сектор в ЕС“

(2015/C 291/06)

| Докладчик: | Josef ZBOŘIL |
| --- | --- |
| Съдокладчик: | Enrico GIBELLIERI |

Докладчик:

Josef ZBOŘIL

Съдокладчик:

Enrico GIBELLIERI

На 10 юли 2014 г. Европейският икономически и социален комитет реши, в съответствие с член 29, параграф 2 от Правилника за дейността си, да изготви становище по собствена инициатива относно

„Индустриална политика за стъкларския сектор в ЕС“

Консултативната комисия по индустриални промени (CCMI), на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 24 март 2015 г.

На 507-ата си пленарна сесия, проведена на 22 и 23 април 2015 г. (заседание от 22 април), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 144 гласа „за“, 3 гласа „против“ и 6 гласа „въздържал се“.

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | Икономическата криза оказа сериозно въздействие върху стъкларската промишленост и доведе до намаляване на капацитета и производството и до загуба на значителен брой работни места. За да се защитят работните места и да се създаде подходяща атмосфера за инвестиции, която да позволи на европейската стъкларска промишленост да запази едно от челните места в областта на иновациите, е от съществено значение да се даде отговор на тези основни предизвикателства посредством европейска индустриална политика за стъкларския сектор. Тази политика трябва да търси баланс между трите стълба на устойчивостта: икономическия, социалния и екологичния. |
| --- | --- |

1.1.

Икономическата криза оказа сериозно въздействие върху стъкларската промишленост и доведе до намаляване на капацитета и производството и до загуба на значителен брой работни места. За да се защитят работните места и да се създаде подходяща атмосфера за инвестиции, която да позволи на европейската стъкларска промишленост да запази едно от челните места в областта на иновациите, е от съществено значение да се даде отговор на тези основни предизвикателства посредством европейска индустриална политика за стъкларския сектор. Тази политика трябва да търси баланс между трите стълба на устойчивостта: икономическия, социалния и екологичния.

| 1.2. | ЕС трябва да използва всички инструменти, с които разполага, за да съживи търсенето и да използва потенциала на стъклените изделия за подкрепа на прехода към нисковъглеродна, енергийно ефективна кръгова икономика, като по този начин създаде значителни възможности за бизнеса и заетостта. Трябва да се предприемат целенасочени инициативи — например конкретни цели и строги мерки за намаляване на потреблението на енергия в сградите, бързо развитие на енергийното етикетиране на прозорците в ЕС, подкрепа за НИРД, по-добро събиране и рециклиране на стъклото и завръщане към икономическия растеж в ключовите сектори (например строителството, автомобилостроенето и производството на енергия от възобновяеми източници). |
| --- | --- |

1.2.

ЕС трябва да използва всички инструменти, с които разполага, за да съживи търсенето и да използва потенциала на стъклените изделия за подкрепа на прехода към нисковъглеродна, енергийно ефективна кръгова икономика, като по този начин създаде значителни възможности за бизнеса и заетостта. Трябва да се предприемат целенасочени инициативи — например конкретни цели и строги мерки за намаляване на потреблението на енергия в сградите, бързо развитие на енергийното етикетиране на прозорците в ЕС, подкрепа за НИРД, по-добро събиране и рециклиране на стъклото и завръщане към икономическия растеж в ключовите сектори (например строителството, автомобилостроенето и производството на енергия от възобновяеми източници).

| 1.3. | Една индустриална политика за европейския стъкларски сектор трябва да укрепи конкурентоспособността на базираните в Европа производители, като осигури на тях и техните конкуренти извън Европа равнопоставени условия по отношение на кумулативните разходи, дължащи се на прилагането на европейското законодателство в областта на околната среда, по-добро регулиране и предсказуема регулаторна среда и като се бори с високите цени на енергията в рамките на предстоящия Енергиен съюз. Във връзка с това следва да се обърне особено внимание на въздействията върху МСП и да се осигури подходяща подкрепа там, където това е необходимо. Предстоящата оценка на въздействието на кумулативните разходи върху сектора, която ще бъде предприета от Европейската комисия, следва да служи като основа за изпълнението на програмата за „по-добро регулиране“, за която призова председателят на ЕК Жан-Клод ЮНКЕР. |
| --- | --- |

1.3.

Една индустриална политика за европейския стъкларски сектор трябва да укрепи конкурентоспособността на базираните в Европа производители, като осигури на тях и техните конкуренти извън Европа равнопоставени условия по отношение на кумулативните разходи, дължащи се на прилагането на европейското законодателство в областта на околната среда, по-добро регулиране и предсказуема регулаторна среда и като се бори с високите цени на енергията в рамките на предстоящия Енергиен съюз. Във връзка с това следва да се обърне особено внимание на въздействията върху МСП и да се осигури подходяща подкрепа там, където това е необходимо. Предстоящата оценка на въздействието на кумулативните разходи върху сектора, която ще бъде предприета от Европейската комисия, следва да служи като основа за изпълнението на програмата за „по-добро регулиране“, за която призова председателят на ЕК Жан-Клод ЮНКЕР.

| 1.4. | Някои сектори на европейската стъкларска промишленост са засегнати от нелоялни търговски практики и трябва да бъдат защитени срещу тях. Наложително е ЕС да действа по-бързо, с ефективни търговски мерки в случаите, в които лоялната конкуренция е застрашена. Освен това следва да се извърши внимателна оценка на въздействието на новите и бъдещите търговски споразумения засягащи стъкларската промишленост в ЕС. |
| --- | --- |

1.4.

Някои сектори на европейската стъкларска промишленост са засегнати от нелоялни търговски практики и трябва да бъдат защитени срещу тях. Наложително е ЕС да действа по-бързо, с ефективни търговски мерки в случаите, в които лоялната конкуренция е застрашена. Освен това следва да се извърши внимателна оценка на въздействието на новите и бъдещите търговски споразумения засягащи стъкларската промишленост в ЕС.

| 1.5. | Необходима е политика за по-добро координиране на образователните и обучителните системи с изискванията на пазара на труда. Професионално обучение може да помогне по време на прехода, но европейската стъкларска промишленост трябва също да привлича нови таланти и да запази челни позиции в областта на иновациите. |
| --- | --- |

1.5.

Необходима е политика за по-добро координиране на образователните и обучителните системи с изискванията на пазара на труда. Професионално обучение може да помогне по време на прехода, но европейската стъкларска промишленост трябва също да привлича нови таланти и да запази челни позиции в областта на иновациите.

| 1.6. | От съществено значение са координацията и хармонизацията на европейските политики (в областта на енергетиката, климата, научните изследвания, търговията, околната среда, конкуренцията, заетостта и др.). Включването на социалните партньори по принцип и установяването на европейски секторен социален диалог в частност биха могли да формират индустриална политика за стъкларската промишленост. |
| --- | --- |

1.6.

От съществено значение са координацията и хармонизацията на европейските политики (в областта на енергетиката, климата, научните изследвания, търговията, околната среда, конкуренцията, заетостта и др.). Включването на социалните партньори по принцип и установяването на европейски секторен социален диалог в частност биха могли да формират индустриална политика за стъкларската промишленост.

| 1.7. | Преразглеждането на схемата за търговия с емисии на ЕС за периода след 2020 г. трябва да се основава на солидни доказателства и да отчита ограничените възможности на сектора за по-нататъшно намаляване на генерираните от него емисии на парникови газове. Поради това стъкларската промишленост трябва да бъде напълно защитена срещу рискове от изместване на въглеродните емисии след 2020 г., докато в конкурентните държави не бъдат предприети сравними усилия за намаляване на емисиите на парникови газове. СТЕ на ЕС трябва да гарантира, че мощностите за производство на стъкло получават пълния размер на безплатните квоти за емисии, от които се нуждаят, в съответствие с референтния показател и реалните равнища на производство. Освен това намаляването на безплатните квоти не бива да изпреварва прогнозния потенциал за намаляване на емисиите на парникови газове в сектора. |
| --- | --- |

1.7.

Преразглеждането на схемата за търговия с емисии на ЕС за периода след 2020 г. трябва да се основава на солидни доказателства и да отчита ограничените възможности на сектора за по-нататъшно намаляване на генерираните от него емисии на парникови газове. Поради това стъкларската промишленост трябва да бъде напълно защитена срещу рискове от изместване на въглеродните емисии след 2020 г., докато в конкурентните държави не бъдат предприети сравними усилия за намаляване на емисиите на парникови газове. СТЕ на ЕС трябва да гарантира, че мощностите за производство на стъкло получават пълния размер на безплатните квоти за емисии, от които се нуждаят, в съответствие с референтния показател и реалните равнища на производство. Освен това намаляването на безплатните квоти не бива да изпреварва прогнозния потенциал за намаляване на емисиите на парникови газове в сектора.

| 1.8. | Въпреки че през последните 40 години в сектора на стъкления амбалаж функционира успешен модел на кръгова икономика, за признаването и поддържането на тези усилия и за осигуряването на успешно развитие в други подсектори е необходима проактивна политика. По-специално трябва да бъде стимулирано рециклирането на стъклото, използвано в строителството, за да се даде възможност за развитие на местните системи за събиране на стъкло. |
| --- | --- |

1.8.

Въпреки че през последните 40 години в сектора на стъкления амбалаж функционира успешен модел на кръгова икономика, за признаването и поддържането на тези усилия и за осигуряването на успешно развитие в други подсектори е необходима проактивна политика. По-специално трябва да бъде стимулирано рециклирането на стъклото, използвано в строителството, за да се даде възможност за развитие на местните системи за събиране на стъкло.

| 1.9. | В крайна сметка стъкларската промишленост постигна забележителен напредък, като мобилизира вътрешните ресурси, докато въпросите за равнопоставеността все още до голяма степен се нуждаят от решение и трябва да бъдат разгледани, за да се създаде ефективна индустриална политика за стъкларската промишленост. Признаването на значението на стъкларската промишленост във веригата за създаване на стойност би трябвало да стимулира изследователската дейност и търсенето на „интелигентно“ стъкло и продукти с нови характеристики. |
| --- | --- |

1.9.

В крайна сметка стъкларската промишленост постигна забележителен напредък, като мобилизира вътрешните ресурси, докато въпросите за равнопоставеността все още до голяма степен се нуждаят от решение и трябва да бъдат разгледани, за да се създаде ефективна индустриална политика за стъкларската промишленост. Признаването на значението на стъкларската промишленост във веригата за създаване на стойност би трябвало да стимулира изследователската дейност и търсенето на „интелигентно“ стъкло и продукти с нови характеристики.

2.   Въведение

| 2.1. | Стъклото е инертен материал, произвеждан от редица често срещани в природата ресурси и рециклирано стъкло. То е напълно рециклируем продукт, високо ценен поради своите основни характеристики (т.е. предимствата по отношение на здравето и удобството, консервирането на храни, естественото осветление в сградите и др.). Използва се и в много приложения, които спестяват енергия или произвеждат електроенергия от възобновяеми източници, както и в голям брой високотехнологични приложения. Освен това поради своите характеристики то е вдъхновяващ материал за много творци, архитекти и др., като по този начин допринася за културната репутация на Европа и престижа на нейните търговски марки в целия свят. |
| --- | --- |

2.1.

Стъклото е инертен материал, произвеждан от редица често срещани в природата ресурси и рециклирано стъкло. То е напълно рециклируем продукт, високо ценен поради своите основни характеристики (т.е. предимствата по отношение на здравето и удобството, консервирането на храни, естественото осветление в сградите и др.). Използва се и в много приложения, които спестяват енергия или произвеждат електроенергия от възобновяеми източници, както и в голям брой високотехнологични приложения. Освен това поради своите характеристики то е вдъхновяващ материал за много творци, архитекти и др., като по този начин допринася за културната репутация на Европа и престижа на нейните търговски марки в целия свят.

| 2.2. | През 2012 г. общото производство на стъкло в ЕС възлезе на над 33 млн. тона, което превърна ЕС в най-големия световен производител на стъкло. Стойността на произведената през 2012 г. продукция е около 35 млрд. евро. През 2013 г. разбивката на стъкларския сектор беше, както следва: амбалажно стъкло — 2 0 2 78  000 тона (Европа е най-големият производител на амбалажно стъкло в света), плоско стъкло — 8 0 95  000 тона, стъклено влакно за армиране — 6 64  000 тона, изделия от стъкло за битови нужди — 1 1 08  000 тона, специално стъкло — 6 70  000 тона, и други видове продукти. |
| --- | --- |

2.2.

През 2012 г. общото производство на стъкло в ЕС възлезе на над 33 млн. тона, което превърна ЕС в най-големия световен производител на стъкло. Стойността на произведената през 2012 г. продукция е около 35 млрд. евро. През 2013 г. разбивката на стъкларския сектор беше, както следва: амбалажно стъкло — 2 0 2 78  000 тона (Европа е най-големият производител на амбалажно стъкло в света), плоско стъкло — 8 0 95  000 тона, стъклено влакно за армиране — 6 64  000 тона, изделия от стъкло за битови нужди — 1 1 08  000 тона, специално стъкло — 6 70  000 тона, и други видове продукти.

| 2.3. | В сектора са заети пряко около 2 00  000 души, работещи в 200 предприятия в цяла Европа, от МСП до мултинационални компании. Счита се, че той осигурява непряко над 5 00  000 работни места. Секторът е концентриран в девет държави (Германия, Полша, Франция, Чешката република, Италия, Испания, Обединеното кралство, Белгия и Австрия). Стъкларската промишленост в ЕС често е базирана в райони, в които стъклопроизводството има исторически корени и семейни традиции. |
| --- | --- |

2.3.

В сектора са заети пряко около 2 00  000 души, работещи в 200 предприятия в цяла Европа, от МСП до мултинационални компании. Счита се, че той осигурява непряко над 5 00  000 работни места. Секторът е концентриран в девет държави (Германия, Полша, Франция, Чешката република, Италия, Испания, Обединеното кралство, Белгия и Австрия). Стъкларската промишленост в ЕС често е базирана в райони, в които стъклопроизводството има исторически корени и семейни традиции.

| 2.4. | Производството в стъкларската индустрия забави значително своя растеж, особено в сектора за производството на плоско стъкло (производството спадна с 20 % между 2007 и 2012 г.). Това води до намаляване на капацитета и значителни загуби на работни места. |
| --- | --- |

2.4.

Производството в стъкларската индустрия забави значително своя растеж, особено в сектора за производството на плоско стъкло (производството спадна с 20 % между 2007 и 2012 г.). Това води до намаляване на капацитета и значителни загуби на работни места.

| 2.5. | Рискът от необратимо отслабване на европейската стъкларска промишленост се превърна в реалност. Въпреки това тази промишленост е важна за Европа не само заради отличните си позиции в световен план, но и поради важния ѝ принос за други сектори и технологии (например технологиите за производство на сензорни екрани, възобновяемите източници на енергия, органичните светодиоди (OLED). Например секторът за производството на амбалажно стъкло е доставчик на водещи европейски марки, които добавят 21 млрд. евро към положителния търговски баланс на Европа. Стъклото изпълнява ключова роля в процеса на преход към конкурентоспособна икономика с ефективно използване на енергията и ресурсите. Поради това е важно Европа да разработи индустриална политика за стъкларския сектор. |
| --- | --- |

2.5.

Рискът от необратимо отслабване на европейската стъкларска промишленост се превърна в реалност. Въпреки това тази промишленост е важна за Европа не само заради отличните си позиции в световен план, но и поради важния ѝ принос за други сектори и технологии (например технологиите за производство на сензорни екрани, възобновяемите източници на енергия, органичните светодиоди (OLED). Например секторът за производството на амбалажно стъкло е доставчик на водещи европейски марки, които добавят 21 млрд. евро към положителния търговски баланс на Европа. Стъклото изпълнява ключова роля в процеса на преход към конкурентоспособна икономика с ефективно използване на енергията и ресурсите. Поради това е важно Европа да разработи индустриална политика за стъкларския сектор.

3.   Европейската стъкларска промишленост — общи характеристики

| 3.1. | Стъкларската промишленост изисква големи капиталовложения. Това се отнася особено за етапите, на които се произвеждат базовите продукти, предшестващи производството на стъкло. Следва да се насърчава силен сектор нагоре по веригата в Европа, способен да подпомага иновациите и жизнеспособността на веригата за създаване на стойност. |
| --- | --- |

3.1.

Стъкларската промишленост изисква големи капиталовложения. Това се отнася особено за етапите, на които се произвеждат базовите продукти, предшестващи производството на стъкло. Следва да се насърчава силен сектор нагоре по веригата в Европа, способен да подпомага иновациите и жизнеспособността на веригата за създаване на стойност.

| 3.2. | В резултат на икономическата криза, на спада на търсенето от страна на ключови сектори (например строителството и автомобилостроенето) и на по-голямата конкуренция от производители извън ЕС, които се насочват към пазара на ЕС, могат да се откроят следните тенденции:






  — | В сектора на плоското стъкло 12 от общо 62 завода в ЕС са спрели производството. За сравнение, през периода 2008 — 2012 г. в съседните региони бяха построени девет нови завода (по-евтина работна ръка, енергия и суровини и изместване на въглеродните емисии) и се планира до 2016 г. да бъдат построени още 16. Някои заводи са ориентирани към пазара на ЕС (например в Алжир). |
| --- | --- | --- |

3.2.

В резултат на икономическата криза, на спада на търсенето от страна на ключови сектори (например строителството и автомобилостроенето) и на по-голямата конкуренция от производители извън ЕС, които се насочват към пазара на ЕС, могат да се откроят следните тенденции:

—

В сектора на плоското стъкло 12 от общо 62 завода в ЕС са спрели производството. За сравнение, през периода 2008 — 2012 г. в съседните региони бяха построени девет нови завода (по-евтина работна ръка, енергия и суровини и изместване на въглеродните емисии) и се планира до 2016 г. да бъдат построени още 16. Някои заводи са ориентирани към пазара на ЕС (например в Алжир).

| — | В Европа не беше построен нито един нов завод за амбалажно стъкло, но извън Европа беше обявено изграждането на 13 нови производствени единици. |
| --- | --- |

—

В Европа не беше построен нито един нов завод за амбалажно стъкло, но извън Европа беше обявено изграждането на 13 нови производствени единици.

| — | Засегнат е и секторът на производството на стъклени влакна. Един от общо деветимата производители в ЕС затвори, а всички останали се преструктурираха, като от 2008 г. досега намалиха своя персонал с 45 %. |
| --- | --- |

—

Засегнат е и секторът на производството на стъклени влакна. Един от общо деветимата производители в ЕС затвори, а всички останали се преструктурираха, като от 2008 г. досега намалиха своя персонал с 45 %.

| — | В сектора на съдовете за хранене също тече преструктуриране, а секторът за производство на кристал загуби голям брой МСП и работни места (например в Бохемия и Мурано). |
| --- | --- |

—

В сектора на съдовете за хранене също тече преструктуриране, а секторът за производство на кристал загуби голям брой МСП и работни места (например в Бохемия и Мурано).

| 3.3. | В някои големи стъкларски сектори понастоящем преобладават следните тенденции по отношение на инвестициите.






  — | В строителния сектор групите в сектора на плоското стъкло имат глобални инвестиционни стратегии. През последните години стратегиите издигаха в приоритет инвестициите извън Европа, главно поради липса на търсене в ЕС. Освен това секторът инвестира там, където има основания да се очакват потенциален растеж и благоприятна бизнес среда за производство. |
| --- | --- | --- |

3.3.

В някои големи стъкларски сектори понастоящем преобладават следните тенденции по отношение на инвестициите.

—

В строителния сектор групите в сектора на плоското стъкло имат глобални инвестиционни стратегии. През последните години стратегиите издигаха в приоритет инвестициите извън Европа, главно поради липса на търсене в ЕС. Освен това секторът инвестира там, където има основания да се очакват потенциален растеж и благоприятна бизнес среда за производство.

| — | В сектора за производство на автомобилни стъкла изборът на място за насочването на инвестициите се диктува от производителите на автомобили. Близостта на инвестициите до производителите на автомобили е решаващ фактор поради съображения, свързани с логистиката. |
| --- | --- |

—

В сектора за производство на автомобилни стъкла изборът на място за насочването на инвестициите се диктува от производителите на автомобили. Близостта на инвестициите до производителите на автомобили е решаващ фактор поради съображения, свързани с логистиката.

| — | В сектора на амбалажното стъкло се инвестират средно 610 млн. евро годишно. Поради изискванията за близост производството на амбалажно стъкло е сектор, развиващ се на местна основа, свързан с производството на храни и напитки, както и с фармацевтичния сектор (над 50 % от стъклените бутилки и буркани са предназначени за клиенти, които се намират на разстояние до 300 км). Въпреки това е налице силен натиск от страна на материали, които се конкурират за тези пазари. |
| --- | --- |

—

В сектора на амбалажното стъкло се инвестират средно 610 млн. евро годишно. Поради изискванията за близост производството на амбалажно стъкло е сектор, развиващ се на местна основа, свързан с производството на храни и напитки, както и с фармацевтичния сектор (над 50 % от стъклените бутилки и буркани са предназначени за клиенти, които се намират на разстояние до 300 км). Въпреки това е налице силен натиск от страна на материали, които се конкурират за тези пазари.

| — | В сектора на съдовете за хранене и стъклените изделия за бита повечето инвестиции се правят извън Европа поради изключителния натиск върху разходите. Това положение се утежнява от голям внос от Азия и Близкия изток. |
| --- | --- |

—

В сектора на съдовете за хранене и стъклените изделия за бита повечето инвестиции се правят извън Европа поради изключителния натиск върху разходите. Това положение се утежнява от голям внос от Азия и Близкия изток.

| — | Производството на армиращи стъклени влакна е наистина глобално и е изправено пред периодични дъмпингови практики (например Китай). Поради това решенията за насочване на инвестициите в много голяма степен зависят от разходите. |
| --- | --- |

—

Производството на армиращи стъклени влакна е наистина глобално и е изправено пред периодични дъмпингови практики (например Китай). Поради това решенията за насочване на инвестициите в много голяма степен зависят от разходите.

| 3.4. | Въпреки тези тревожни тенденции Европа все още заема водеща позиция. Отдавнашните традиции на този сектор в Европа са позволили да се натрупа опит, да се създадат ноу-хау и квалифицирана работна сила. Отделните сектори продължават да инвестират в НИРД, както в усъвършенствани техники за производство, така и в по-усъвършенствани продукти, услуги и мрежи. |
| --- | --- |

3.4.

Въпреки тези тревожни тенденции Европа все още заема водеща позиция. Отдавнашните традиции на този сектор в Европа са позволили да се натрупа опит, да се създадат ноу-хау и квалифицирана работна сила. Отделните сектори продължават да инвестират в НИРД, както в усъвършенствани техники за производство, така и в по-усъвършенствани продукти, услуги и мрежи.

4.   Устойчивост

| 4.1. | Устойчивостта като ръководен принцип е всеобхватна концепция и всички прилагани политики и всички предприемани действия следва да бъдат подлагани на проверка за съответствие с този принцип. Една индустриална политика за стъкларския сектор трябва да се стреми към баланс между трите стълба на устойчивостта: икономическия, социалния и екологичния. |
| --- | --- |

4.1.

Устойчивостта като ръководен принцип е всеобхватна концепция и всички прилагани политики и всички предприемани действия следва да бъдат подлагани на проверка за съответствие с този принцип. Една индустриална политика за стъкларския сектор трябва да се стреми към баланс между трите стълба на устойчивостта: икономическия, социалния и екологичния.

ИКОНОМИЧЕСКОТО ИЗМЕРЕНИЕ НА УСТОЙЧИВОСТТА

| 4.2. | Въпреки че 80 % от търговията в стъкларската промишленост се извършва в рамките на ЕС, външната конкуренция в някои подсектори се увеличава. Поради това е важно една промишлена политика за европейския стъкларски сектор да укрепва конкурентоспособността на базираните в Европа производители. |
| --- | --- |

4.2.

Въпреки че 80 % от търговията в стъкларската промишленост се извършва в рамките на ЕС, външната конкуренция в някои подсектори се увеличава. Поради това е важно една промишлена политика за европейския стъкларски сектор да укрепва конкурентоспособността на базираните в Европа производители.

| 4.3. | Тази индустриална политика трябва да отговори на следните опасения:






  — | високите цени на енергията в Европа (например 37 % от разходите за производство на плоско стъкло) и свързаното с тях въздействие на политиката в областта на климата върху този енергоемък сектор, |
| --- | --- | --- |

4.3.

Тази индустриална политика трябва да отговори на следните опасения:

—

високите цени на енергията в Европа (например 37 % от разходите за производство на плоско стъкло) и свързаното с тях въздействие на политиката в областта на климата върху този енергоемък сектор,

| — | кумулативните разходи, свързани с прилагането на европейското законодателство в областта на околната среда, при което не се гарантират равни условия с конкуренти извън Европа и не се предоставя финансова помощ за необходимите адаптации, в частност за МСП, |
| --- | --- |

—

кумулативните разходи, свързани с прилагането на европейското законодателство в областта на околната среда, при което не се гарантират равни условия с конкуренти извън Европа и не се предоставя финансова помощ за необходимите адаптации, в частност за МСП,

| — | в стъкларската промишленост, която се характеризира с дълги инвестиционни цикли, са необходими по-добро регулиране и предсказуема регулаторна среда, която да подкрепя вземането на решения в дългосрочен план. |
| --- | --- |

—

в стъкларската промишленост, която се характеризира с дълги инвестиционни цикли, са необходими по-добро регулиране и предсказуема регулаторна среда, която да подкрепя вземането на решения в дългосрочен план.

| 4.4. | Европейската стъкларска промишленост трябва да бъде защитена от нелоялни търговски практики. Както секторът за производство на стъклени влакна с непрекъсната нишка, така и този за производство на плоско стъкло и специални стъкла са засегнати от нелоялни търговски практики от страна на китайските конкуренти и Европейската комисия трябва да остане бдителна по отношение на заобикалянето на митата. Най-общо казано, наложително е ЕС да действа по-бързо и да прилага ефективни търговски мерки в случаите, в които лоялната конкуренция е застрашена. Освен това следва да се извърши внимателна оценка на въздействието на новите и бъдещите търговски споразумения върху стъкларската промишленост в ЕС. |
| --- | --- |

4.4.

Европейската стъкларска промишленост трябва да бъде защитена от нелоялни търговски практики. Както секторът за производство на стъклени влакна с непрекъсната нишка, така и този за производство на плоско стъкло и специални стъкла са засегнати от нелоялни търговски практики от страна на китайските конкуренти и Европейската комисия трябва да остане бдителна по отношение на заобикалянето на митата. Най-общо казано, наложително е ЕС да действа по-бързо и да прилага ефективни търговски мерки в случаите, в които лоялната конкуренция е застрашена. Освен това следва да се извърши внимателна оценка на въздействието на новите и бъдещите търговски споразумения върху стъкларската промишленост в ЕС.

| 4.5. | ЕС не се е възстановил от първоначалната финансова криза и изпитва траен недостиг на инвестиции. Инвестициите в ЕС са намалели с над 430 млрд. евро в сравнение с достигнатия през 2007 г. максимум. Инвестициите в ЕС са с 270 до 340 млрд. евро под регистрираните досега стандарти за устойчивост. Слабите инвестиции пречат на възстановяването в краткосрочен план и застрашават дългосрочния растеж в стъкларската промишленост (1). Като се има предвид добавената стойност на изделията от стъкло, ЕС следва да използва всички инструменти, с които разполага, за да се възползва от потенциала им за подпомагане на прехода към енергийноефективна икономика с ниска въглеродна интензивност. Тъй като в стъкларския сектор съществува значителен потенциал за въздействие върху други области, следва да бъдат допълнително насърчавани научните изследвания и развойната дейност. Това включва въвеждането на политика, основана на координирано връщане към икономически растеж. |
| --- | --- |

4.5.

ЕС не се е възстановил от първоначалната финансова криза и изпитва траен недостиг на инвестиции. Инвестициите в ЕС са намалели с над 430 млрд. евро в сравнение с достигнатия през 2007 г. максимум. Инвестициите в ЕС са с 270 до 340 млрд. евро под регистрираните досега стандарти за устойчивост. Слабите инвестиции пречат на възстановяването в краткосрочен план и застрашават дългосрочния растеж в стъкларската промишленост (1). Като се има предвид добавената стойност на изделията от стъкло, ЕС следва да използва всички инструменти, с които разполага, за да се възползва от потенциала им за подпомагане на прехода към енергийноефективна икономика с ниска въглеродна интензивност. Тъй като в стъкларския сектор съществува значителен потенциал за въздействие върху други области, следва да бъдат допълнително насърчавани научните изследвания и развойната дейност. Това включва въвеждането на политика, основана на координирано връщане към икономически растеж.

| 4.6. | Допълнителен потенциал би могъл да бъде освободен в сектора на плоското стъкло чрез конкретни цели и строги мерки за намаляване на потреблението на енергия в сградите, както и посредством бързото разработване на енергийния етикет на ЕС за прозорци. Замяната на неефективните прозорци с висококачествени стъкла би могла да спести до 100 млн. тона CO2 годишно, като същевременно спомогне и за създаването на работни места на местно равнище. Аналогично, тъй като армиращите стъклени влакна позволяват производството на леки композитни материали, те допринасят за усилията на ЕС за декарбонизация на транспортния сектор. |
| --- | --- |

4.6.

Допълнителен потенциал би могъл да бъде освободен в сектора на плоското стъкло чрез конкретни цели и строги мерки за намаляване на потреблението на енергия в сградите, както и посредством бързото разработване на енергийния етикет на ЕС за прозорци. Замяната на неефективните прозорци с висококачествени стъкла би могла да спести до 100 млн. тона CO2 годишно, като същевременно спомогне и за създаването на работни места на местно равнище. Аналогично, тъй като армиращите стъклени влакна позволяват производството на леки композитни материали, те допринасят за усилията на ЕС за декарбонизация на транспортния сектор.

| 4.7. | Силните и слабите страни на сектора, възможностите и заплахите, пред които е изправен, бяха посочени правилно в предназначено за Европейската комисия проучване от 2008 г. относно конкурентоспособността на стъкларския сектор (2). Той постигна забележителен напредък, но въпросите за равните условия все още до голяма степен се нуждаят от решение и трябва да бъдат разгледани, за да се разработи ефективна индустриална политика за стъкларската промишленост. |
| --- | --- |

4.7.

Силните и слабите страни на сектора, възможностите и заплахите, пред които е изправен, бяха посочени правилно в предназначено за Европейската комисия проучване от 2008 г. относно конкурентоспособността на стъкларския сектор (2). Той постигна забележителен напредък, но въпросите за равните условия все още до голяма степен се нуждаят от решение и трябва да бъдат разгледани, за да се разработи ефективна индустриална политика за стъкларската промишленост.

СОЦИАЛНОТО ИЗМЕРЕНИЕ НА УСТОЙЧИВОСТТА

| 4.8. | Глобалният икономически спад и описаните по-горе тенденции в промишлеността доведоха до загуба на работни места в стъкларската промишленост. Основните стъкларски предприятия бяха засегнати в особено голяма степен поради закриване на заводи за топене на стъкло и последващите непреки загуби на работни места. Загуби на работни места в преработващата промишленост надолу по веригата, например в МСП, бяха регистрирани в цяла Европа. |
| --- | --- |

4.8.

Глобалният икономически спад и описаните по-горе тенденции в промишлеността доведоха до загуба на работни места в стъкларската промишленост. Основните стъкларски предприятия бяха засегнати в особено голяма степен поради закриване на заводи за топене на стъкло и последващите непреки загуби на работни места. Загуби на работни места в преработващата промишленост надолу по веригата, например в МСП, бяха регистрирани в цяла Европа.

| 4.9. | Една ефективна индустриална политика на ЕС трябва да проучи секторните специфики. За стъкларския сектор тя трябва да мобилизира механизми на координация и сътрудничество, които да съпътстват преструктурирането. Националните и регионалните власти, наред със социалните партньори, имат важна роля в търсенето на решение във връзка със социалното измерение на икономическия преход. |
| --- | --- |

4.9.

Една ефективна индустриална политика на ЕС трябва да проучи секторните специфики. За стъкларския сектор тя трябва да мобилизира механизми на координация и сътрудничество, които да съпътстват преструктурирането. Националните и регионалните власти, наред със социалните партньори, имат важна роля в търсенето на решение във връзка със социалното измерение на икономическия преход.

| 4.10. | Развитието на стъкларската промишленост зависи също и от способността на сектора да запази и развие допълнително уменията и квалификацията на своята работна сила. Следователно е много важно подкрепата за това европейско ноу-хау да продължи. Необходима е политика за осигуряване на подходящо образование, обучение и заетост и за по-добро адаптиране на образователните и обучителните системи към изискванията на пазара на труда. |
| --- | --- |

4.10.

Развитието на стъкларската промишленост зависи също и от способността на сектора да запази и развие допълнително уменията и квалификацията на своята работна сила. Следователно е много важно подкрепата за това европейско ноу-хау да продължи. Необходима е политика за осигуряване на подходящо образование, обучение и заетост и за по-добро адаптиране на образователните и обучителните системи към изискванията на пазара на труда.

| 4.11. | В един открит и динамичен пазар на труда европейската стъкларска промишленост трябва да стане по-привлекателна, по-специално за младите хора. Инвестициите в енергийната ефективност в строителството, по-доброто събиране и рециклиране на стъклото, НИРД и иновациите в стъкларската промишленост ще генерират значителни възможности за заетост. |
| --- | --- |

4.11.

В един открит и динамичен пазар на труда европейската стъкларска промишленост трябва да стане по-привлекателна, по-специално за младите хора. Инвестициите в енергийната ефективност в строителството, по-доброто събиране и рециклиране на стъклото, НИРД и иновациите в стъкларската промишленост ще генерират значителни възможности за заетост.

| 4.12. | За индустриална политика за стъкларската промишленост следва да допринася социалният диалог в сектора, който да позволява на социалните партньори да обменят информация относно всички значими аспекти от общ интерес за бъдещето на този сектор в Европа. |
| --- | --- |

4.12.

За индустриална политика за стъкларската промишленост следва да допринася социалният диалог в сектора, който да позволява на социалните партньори да обменят информация относно всички значими аспекти от общ интерес за бъдещето на този сектор в Европа.

ЕКОЛОГИЧНОТО ИЗМЕРЕНИЕ НА УСТОЙЧИВОСТТА

| 4.13. | Стъкларската промишленост е енергоемка. Следователно намаляването на енергопотреблението е икономическа необходимост и текуща цел. През последните няколко десетилетия стъкларската промишленост успя да намали своето потребление на енергия за единица продукция, за да отговори на търсенето в Европа (през периода 1970 — 2000 г. потреблението на енергия за производство на плоско стъкло намаля с 55 %, докато самото производство се удвои). Въпреки това, както се посочва в становище EESC 1205/2009, стъкларската промишленост вече е достигнала съществуващите физически граници на съвременното знание и най-добрите налични техники за производство на стъкло вече се прилагат широко. Поради това възможностите за допълнително намаляване на енергопотреблението при производството на стъкло са силно ограничени. |
| --- | --- |

4.13.

Стъкларската промишленост е енергоемка. Следователно намаляването на енергопотреблението е икономическа необходимост и текуща цел. През последните няколко десетилетия стъкларската промишленост успя да намали своето потребление на енергия за единица продукция, за да отговори на търсенето в Европа (през периода 1970 — 2000 г. потреблението на енергия за производство на плоско стъкло намаля с 55 %, докато самото производство се удвои). Въпреки това, както се посочва в становище EESC 1205/2009, стъкларската промишленост вече е достигнала съществуващите физически граници на съвременното знание и най-добрите налични техники за производство на стъкло вече се прилагат широко. Поради това възможностите за допълнително намаляване на енергопотреблението при производството на стъкло са силно ограничени.

| 4.14. | Стъкларската промишленост попада в обхвата на СТЕ и се счита, че всички нейни сектори са изложени на риск от изместване на въглеродни емисии. Количествената оценка, извършена от Европейската комисия през 2014 г., показва, че рискът от изместване на въглеродните емисии в сектора на производството на плоско стъкло се е увеличил с 20 % в сравнение с оценката от 2009 г. Схемата за търговия с емисии води до бързо намаляване на безплатно предоставяните квоти за CO2 за секторите, изложени на риск от изместване на въглеродни емисии. Това отслабва конкурентоспособността на базираните в Европа сектори на стъкларската промишленост по отношение на трети страни. Стъкларският сектор трябва да бъде напълно защитен от рисковете от изместване на въглеродните емисии, докато в конкурентните държави не бъдат предприети сравними усилия за намаляване на емисиите на парникови газове. Тази ефективна защита срещу изместването на въглеродните емисии трябва да гарантира, че мощностите с най-добри показатели по отношение на парниковите газове получават пълния размер на безплатните квоти за емисии. Те трябва да съответстват на реалните равнища на производство. Количеството на безплатните квоти не следва да намалява по-бързо от прогнозния потенциал за намаляване на емисиите на парникови газове в сектора. В по-общ план новият пакет от мерки в областта на климата явно надхвърля капацитета на сектора за смекчаване на последиците. Целите за декарбонизация биха могли да се постигнат по-добре в сектори, които не са обхванати от СТЕ, като строителството. |
| --- | --- |

4.14.

Стъкларската промишленост попада в обхвата на СТЕ и се счита, че всички нейни сектори са изложени на риск от изместване на въглеродни емисии. Количествената оценка, извършена от Европейската комисия през 2014 г., показва, че рискът от изместване на въглеродните емисии в сектора на производството на плоско стъкло се е увеличил с 20 % в сравнение с оценката от 2009 г. Схемата за търговия с емисии води до бързо намаляване на безплатно предоставяните квоти за CO2 за секторите, изложени на риск от изместване на въглеродни емисии. Това отслабва конкурентоспособността на базираните в Европа сектори на стъкларската промишленост по отношение на трети страни. Стъкларският сектор трябва да бъде напълно защитен от рисковете от изместване на въглеродните емисии, докато в конкурентните държави не бъдат предприети сравними усилия за намаляване на емисиите на парникови газове. Тази ефективна защита срещу изместването на въглеродните емисии трябва да гарантира, че мощностите с най-добри показатели по отношение на парниковите газове получават пълния размер на безплатните квоти за емисии. Те трябва да съответстват на реалните равнища на производство. Количеството на безплатните квоти не следва да намалява по-бързо от прогнозния потенциал за намаляване на емисиите на парникови газове в сектора. В по-общ план новият пакет от мерки в областта на климата явно надхвърля капацитета на сектора за смекчаване на последиците. Целите за декарбонизация биха могли да се постигнат по-добре в сектори, които не са обхванати от СТЕ, като строителството.

| 4.15. | Успешен модел на кръгова икономика функционира през последните 40 години в сектора на амбалажното стъкло (напр. 71 % от стъклените бутилки се рециклират в ЕС). За да признае и подкрепи усилията на сектора, в своята политика в областта на опаковките и отпадъците ЕС следва да обмисли възможностите за даване на приоритет на трайните материали, които могат да бъдат рециклирани неограничен брой пъти без загуба на качество. |
| --- | --- |

4.15.

Успешен модел на кръгова икономика функционира през последните 40 години в сектора на амбалажното стъкло (напр. 71 % от стъклените бутилки се рециклират в ЕС). За да признае и подкрепи усилията на сектора, в своята политика в областта на опаковките и отпадъците ЕС следва да обмисли възможностите за даване на приоритет на трайните материали, които могат да бъдат рециклирани неограничен брой пъти без загуба на качество.

| 4.16. | Трябва да бъде стимулирано рециклирането на стъклото, използвано в строителството. Следва да се обмислят редица политически инструменти, с които да се даде възможност за развитие на местните инициативи в областта на събирането и рециклирането на използваното в строителството стъкло. На европейско равнище следва да се определят индивидуални цели и проверки за отделните видове отпадъци от строителни работи и разрушаване, преди разрушаването или реновирането на обществени сгради да стане задължително. Това ще увеличи демонтирането, сортирането и събирането на стъкло за рециклиране. |
| --- | --- |

4.16.

Трябва да бъде стимулирано рециклирането на стъклото, използвано в строителството. Следва да се обмислят редица политически инструменти, с които да се даде възможност за развитие на местните инициативи в областта на събирането и рециклирането на използваното в строителството стъкло. На европейско равнище следва да се определят индивидуални цели и проверки за отделните видове отпадъци от строителни работи и разрушаване, преди разрушаването или реновирането на обществени сгради да стане задължително. Това ще увеличи демонтирането, сортирането и събирането на стъкло за рециклиране.

| 4.17. | Рециклирането е от решаващо значение за стъкларската промишленост, тъй като използването на стъклени отпадъци спомага за намаляването на енергията, необходима за топене на стъклото и за намаляването на емисиите на CO2. То има потенциал да създаде работни места в сектора и да допринесе за постигането на целта за кръгова икономика в ЕС. |
| --- | --- |

4.17.

Рециклирането е от решаващо значение за стъкларската промишленост, тъй като използването на стъклени отпадъци спомага за намаляването на енергията, необходима за топене на стъклото и за намаляването на емисиите на CO2. То има потенциал да създаде работни места в сектора и да допринесе за постигането на целта за кръгова икономика в ЕС.

Брюксел, 22 април 2015 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Henri MALOSSE

---

(1)  План за инвестиции на председателя Юнкер „План за инвестиции за Европа“ COM(2014) 903 final — справка 1.

1

(2)  ECORYS et al. — FWC Sector Competitiveness Studies for the European Commission — Competitiveness of the Glass Sector (Проучвания на Европейската комисия относно секторната конкурентоспособност — Конкурентоспособност на стъкларския сектор) 2008 г.

2

---

| 4.9.2015 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 291/45 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2015

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 291/45

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Насърчаване на европейския единен пазар, комбиниращ биомедицинското инженерство със сектора на медицинските услуги и грижи“

(2015/C 291/07)

Докладчик:

Edgardo MARIA IOZIA

Съдокладчик:

Dirk JARRÉ

На 10 юли 2014 г. Европейският икономически и социален комитет реши, в съответствие с член 29, параграф 2 от Правилника за дейността си, да изготви становище по собствена инициатива относно

„Насърчаване на единния европейски пазар, комбиниращ биомедицинското инженерство със сектора на медицинските услуги и грижи“.

Консултативната комисия по индустриални промени (CCMI), на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 24 март 2015 г.

На 507-ата си пленарна сесия, проведена на 22 и 23 април 2015 г. (заседание от 23 април), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 135 гласа „за“, 1 глас „против“ и 2 гласа „въздържал се“.

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | Биомедицинското инженерство не е просто раздел от съвременната медицина. Всъщност основният ѝ напредък се дължи предимно на използването на продуктите на биомедицинското инженерство (1). |
| --- | --- |

1.1.

Биомедицинското инженерство не е просто раздел от съвременната медицина. Всъщност основният ѝ напредък се дължи предимно на използването на продуктите на биомедицинското инженерство (1).

| 1.2. | Секторът на биомедицинското инженерство ще придобива все по-голямо значение поради технологичното развитие и потенциала на новите техники за укрепване на грижите и рехабилитацията, което представлява важна стъпка напред в областта на здравеопазването и на качеството на живот. Разбира се, това не е единственият сектор, който има отношение към тези въпроси, но неговото значение нараства. |
| --- | --- |

1.2.

Секторът на биомедицинското инженерство ще придобива все по-голямо значение поради технологичното развитие и потенциала на новите техники за укрепване на грижите и рехабилитацията, което представлява важна стъпка напред в областта на здравеопазването и на качеството на живот. Разбира се, това не е единственият сектор, който има отношение към тези въпроси, но неговото значение нараства.

| 1.3. | Европа е изправена пред нарастващо търсене на качествени, безопасни и трайно надеждни здравни услуги на достъпни цени в момент, когато публичните разходи са под натиск. С оглед на увеличаващото се възрастно население и намаляващата данъчна основа е време Европейският съюз да преосмисли своите здравни системи, за да ги направи общодостъпни, ефективни и устойчиви, като предостави достатъчно ресурси. |
| --- | --- |

1.3.

Европа е изправена пред нарастващо търсене на качествени, безопасни и трайно надеждни здравни услуги на достъпни цени в момент, когато публичните разходи са под натиск. С оглед на увеличаващото се възрастно население и намаляващата данъчна основа е време Европейският съюз да преосмисли своите здравни системи, за да ги направи общодостъпни, ефективни и устойчиви, като предостави достатъчно ресурси.

| 1.4. | За осигуряването на добро здраве и грижи на населението през ХХI век се нуждаем от инженерингови системи, които да преработят практиките на предоставяните грижи в съответствие с променящите се потребности и да интегрират местните, регионалните, националните и глобалните здравни ИТ мрежи. |
| --- | --- |

1.4.

За осигуряването на добро здраве и грижи на населението през ХХI век се нуждаем от инженерингови системи, които да преработят практиките на предоставяните грижи в съответствие с променящите се потребности и да интегрират местните, регионалните, националните и глобалните здравни ИТ мрежи.

| 1.5. | Достъпът до здравеопазване и здравни грижи следва да се счита за основно право. ЕИСК подчертава значението на активното привличане на потенциалните ползватели на продуктите на биомедицинското инженерство — по-специално пациентите и техните семейства, но също така и медицинския персонал и персонала, предоставящ грижи — в процесите на вземане на решения, за да се определи, съвместно със специалистите по биомедицинско инженерство, насоката на изследванията в областта на биомедицинското инженерство и последващото разработване на продукти и услуги, така че те да отговарят на реалните потребности и предпочитания, да могат лесно да бъдат управлявани, и по този начин по-добре да изпълняват своето предназначение. Необходимо е да се вземат предвид и въпросите, свързани с достъпността, безопасността, евентуалната зависимост и защитата на данните. |
| --- | --- |

1.5.

Достъпът до здравеопазване и здравни грижи следва да се счита за основно право. ЕИСК подчертава значението на активното привличане на потенциалните ползватели на продуктите на биомедицинското инженерство — по-специално пациентите и техните семейства, но също така и медицинския персонал и персонала, предоставящ грижи — в процесите на вземане на решения, за да се определи, съвместно със специалистите по биомедицинско инженерство, насоката на изследванията в областта на биомедицинското инженерство и последващото разработване на продукти и услуги, така че те да отговарят на реалните потребности и предпочитания, да могат лесно да бъдат управлявани, и по този начин по-добре да изпълняват своето предназначение. Необходимо е да се вземат предвид и въпросите, свързани с достъпността, безопасността, евентуалната зависимост и защитата на данните.

| 1.6. | Следва да се насърчава достъпът до биомедицински техники и свързаните с тях услуги, особено в държавите, където се наблюдава значителен недостиг в тези области. Въпреки че вече беше предоставено известно финансиране за здравни мерки, свързани със застаряването на населението, електронното здравеопазване, насърчаването на здравословния начин на живот и обучението, настоятелно препоръчваме да се използват в по-голяма степен структурните фондове в областта на доброто здравословно състояние. |
| --- | --- |

1.6.

Следва да се насърчава достъпът до биомедицински техники и свързаните с тях услуги, особено в държавите, където се наблюдава значителен недостиг в тези области. Въпреки че вече беше предоставено известно финансиране за здравни мерки, свързани със застаряването на населението, електронното здравеопазване, насърчаването на здравословния начин на живот и обучението, настоятелно препоръчваме да се използват в по-голяма степен структурните фондове в областта на доброто здравословно състояние.

| 1.7. | Създаването на единен пазар, който да интегрира биомедицинското инженерство със сектора на медицинските услуги и грижи, в съчетание с ИКТ и систематични подходи към здравната информатика, включително придобиването, управлението и използването на информация в областта на здравеопазването, както и телемедицината, ще донесат огромни ползи за Европейския съюз и ще повишат значително качеството и ефективността на медицинските грижи за всички граждани. |
| --- | --- |

1.7.

Създаването на единен пазар, който да интегрира биомедицинското инженерство със сектора на медицинските услуги и грижи, в съчетание с ИКТ и систематични подходи към здравната информатика, включително придобиването, управлението и използването на информация в областта на здравеопазването, както и телемедицината, ще донесат огромни ползи за Европейския съюз и ще повишат значително качеството и ефективността на медицинските грижи за всички граждани.

| 1.8. | ЕИСК подкрепя по-засилено разгръщане на „повече Европа в здравеопазването“, с четири основни направления:






  — | хармонизиране на съществуващото законодателство; |
| --- | --- | --- |

1.8.

ЕИСК подкрепя по-засилено разгръщане на „повече Европа в здравеопазването“, с четири основни направления:

—

хармонизиране на съществуващото законодателство;

| — | прилагане на съществуващото законодателство; |
| --- | --- |

—

прилагане на съществуващото законодателство;

| — | научни изследвания, развойна дейност и иновации; |
| --- | --- |

—

научни изследвания, развойна дейност и иновации;

| — | равен достъп, като се обърне специално внимание на уязвимите слоеве на обществото. |
| --- | --- |

—

равен достъп, като се обърне специално внимание на уязвимите слоеве на обществото.

| 1.9. | ЕИСК се застъпва за и препоръчва:






  — | да се осигуряват в пълна степен здравни грижи и равен достъп до тях за всички; |
| --- | --- | --- |

1.9.

ЕИСК се застъпва за и препоръчва:

—

да се осигуряват в пълна степен здравни грижи и равен достъп до тях за всички;

| — | да се осигурява постоянна подкрепа по отношение на здравните въпроси в образователната система и в научните изследвания и иновациите; |
| --- | --- |

—

да се осигурява постоянна подкрепа по отношение на здравните въпроси в образователната система и в научните изследвания и иновациите;

| — | да се насърчават политиците да създадат система за комуникация във връзка с иновациите; |
| --- | --- |

—

да се насърчават политиците да създадат система за комуникация във връзка с иновациите;

| — | да се осигурява по-добра информация за и от пазара; |
| --- | --- |

—

да се осигурява по-добра информация за и от пазара;

| — | да се споделя информация с широката общественост, за да се насърчи доверието в иновациите; |
| --- | --- |

—

да се споделя информация с широката общественост, за да се насърчи доверието в иновациите;

| — | да се осъществява хоризонтална и вертикална комуникация; |
| --- | --- |

—

да се осъществява хоризонтална и вертикална комуникация;

| — | да се засили контролът на пазара за гарантиране на безопасността на потребителите; |
| --- | --- |

—

да се засили контролът на пазара за гарантиране на безопасността на потребителите;

| — | да се укрепи процесът на стандартизация на медицинските изделия; |
| --- | --- |

—

да се укрепи процесът на стандартизация на медицинските изделия;

| — | електронните рецепти да се включат в националните стратегии на всички държави — членки на ЕС; |
| --- | --- |

—

електронните рецепти да се включат в националните стратегии на всички държави — членки на ЕС;

| — | да се гарантират достъпност, оперативна съвместимост и отворени източници за електронното здравеопазване; |
| --- | --- |

—

да се гарантират достъпност, оперативна съвместимост и отворени източници за електронното здравеопазване;

| — | системата да се промени в посока измерване на резултатите, вместо финансов контрол на микроравнище; |
| --- | --- |

—

системата да се промени в посока измерване на резултатите, вместо финансов контрол на микроравнище;

| — | да се даде повече видимост на обхвата и ролята на сектора на медицинските изделия в икономиката и в здравеопазването, напр. собствена категория за биомедицинско инженерство и услуги за предоставяне на грижи в началната страница на уебсайта http://ec.europa.eu/research/health; |
| --- | --- |

—

да се даде повече видимост на обхвата и ролята на сектора на медицинските изделия в икономиката и в здравеопазването, напр. собствена категория за биомедицинско инженерство и услуги за предоставяне на грижи в началната страница на уебсайта http://ec.europa.eu/research/health;

| — | да се консолидира финансирането на научноизследователската и развойна дейност и разработване на продукти (2); |
| --- | --- |

—

да се консолидира финансирането на научноизследователската и развойна дейност и разработване на продукти (2);

| — | финансиране на управлението, разпространяването и използването на иновациите; |
| --- | --- |

—

финансиране на управлението, разпространяването и използването на иновациите;

| — | преглед на всички системи за възстановяване на средства и финансиране, тъй като настоящата ситуация е в повечето случаи твърде трудна и би могла да доведе до голяма загуба на умения и професионализъм. |
| --- | --- |

—

преглед на всички системи за възстановяване на средства и финансиране, тъй като настоящата ситуация е в повечето случаи твърде трудна и би могла да доведе до голяма загуба на умения и професионализъм.

| 1.10. | Европа би трябвало да последва примера на САЩ и да признае тази дисциплина за самостоятелна наука. Това би помогнало и за насърчаването на международната конкурентоспособност на европейските предприятия. |
| --- | --- |

1.10.

Европа би трябвало да последва примера на САЩ и да признае тази дисциплина за самостоятелна наука. Това би помогнало и за насърчаването на международната конкурентоспособност на европейските предприятия.

| 1.11. | ЕИСК подкрепя целите на ЕС:






  — | да се подобри здравето на хората посредством предоставянето на жизненоважна информация чрез използване на инструментите на електронното здравеопазване; |
| --- | --- | --- |

1.11.

ЕИСК подкрепя целите на ЕС:

—

да се подобри здравето на хората посредством предоставянето на жизненоважна информация чрез използване на инструментите на електронното здравеопазване;

| — | да се повиши качеството на здравното обслужване и достъпа до него чрез включване на електронното здравеопазване в здравната политика и координиране на политическите, финансовите и техническите стратегии на страните от ЕС; |
| --- | --- |

—

да се повиши качеството на здравното обслужване и достъпа до него чрез включване на електронното здравеопазване в здравната политика и координиране на политическите, финансовите и техническите стратегии на страните от ЕС;

| — | инструментите за електронно здравеопазване да станат по-ефективни и удобни за ползване и да бъдат широко приети посредством включването на специалисти и пациенти в проектирането и изпълнението на съответните стратегии. |
| --- | --- |

—

инструментите за електронно здравеопазване да станат по-ефективни и удобни за ползване и да бъдат широко приети посредством включването на специалисти и пациенти в проектирането и изпълнението на съответните стратегии.

| 1.12. | Обучението и пригодността за заетост на биомедицинските и биомолекулярните инженери са стратегически фактори за развитието на едно напреднало общество, тъй като тясната връзка между производствената дейност и човешкото здраве придобива все по-голямо значение за социалната организация и следователно и за секторите за производство на хардуер и предоставяне на услуги. |
| --- | --- |

1.12.

Обучението и пригодността за заетост на биомедицинските и биомолекулярните инженери са стратегически фактори за развитието на едно напреднало общество, тъй като тясната връзка между производствената дейност и човешкото здраве придобива все по-голямо значение за социалната организация и следователно и за секторите за производство на хардуер и предоставяне на услуги.

| 1.13. | Основните дейности, които понастоящем имат нужда от специалисти в областта на биомедицинското инженерство, са:






  — | производството, продажбата и оценката на медицинските изделия и оборудване (за превенция/диагностициране/лечение/рехабилитация), специални материали, имплантируеми изделия, протези и роботизирани системи за биомедицински приложения; |
| --- | --- | --- |

1.13.

Основните дейности, които понастоящем имат нужда от специалисти в областта на биомедицинското инженерство, са:

—

производството, продажбата и оценката на медицинските изделия и оборудване (за превенция/диагностициране/лечение/рехабилитация), специални материали, имплантируеми изделия, протези и роботизирани системи за биомедицински приложения;

| — | стратегиите, свързани с използването и обслужването на биомедицинското оборудване и системи; |
| --- | --- |

—

стратегиите, свързани с използването и обслужването на биомедицинското оборудване и системи;

| — | клиничните инженерни услуги в публичните и частните здравни заведения, в света на спорта и развлеченията; |
| --- | --- |

—

клиничните инженерни услуги в публичните и частните здравни заведения, в света на спорта и развлеченията;

| — | телемедицината и телематичните приложения в здравната диагностика и лечение; |
| --- | --- |

—

телемедицината и телематичните приложения в здравната диагностика и лечение;

| — | медицинската информатика, по-специално здравните информационни системи и софтуерът за обработка на биомедицински данни и данни от образна диагностика; |
| --- | --- |

—

медицинската информатика, по-специално здравните информационни системи и софтуерът за обработка на биомедицински данни и данни от образна диагностика;

| — | биотехнологиите и клетъчното инженерство; |
| --- | --- |

—

биотехнологиите и клетъчното инженерство;

| — | фармацевтичната промишленост и хранително-вкусовата промишленост с цел анализиране и количествено определяне на взаимодействието между лекарствата/веществата и биологичните параметри; |
| --- | --- |

—

фармацевтичната промишленост и хранително-вкусовата промишленост с цел анализиране и количествено определяне на взаимодействието между лекарствата/веществата и биологичните параметри;

| — | преработвателната промишленост като цяло — ергономия на продуктите/процесите и въздействие на технологиите върху човешкото здраве. |
| --- | --- |

—

преработвателната промишленост като цяло — ергономия на продуктите/процесите и въздействие на технологиите върху човешкото здраве.

| 1.14. | Европейската и националната нормативна уредба не успя да отговори на бързия темп на промяна на технологията, особено в областта на печата с наслояване, поради което има необходимост от нормативна уредба в два аспекта: от една страна главно за конкретно уреждане на стандартите и сертифицирането, а от друга за преоценка на съществуващото законодателство от гледна точка на ТПН. |
| --- | --- |

1.14.

Европейската и националната нормативна уредба не успя да отговори на бързия темп на промяна на технологията, особено в областта на печата с наслояване, поради което има необходимост от нормативна уредба в два аспекта: от една страна главно за конкретно уреждане на стандартите и сертифицирането, а от друга за преоценка на съществуващото законодателство от гледна точка на ТПН.

| 1.15. | Една от основните причини за безпокойство е, че медицинските изделия се считат за промишлени продукти и могат да бъдат сертифицирани от частноправни субекти. По тази причина е необходимо да се разработи по-специфична и подходяща гаранция за сертифициране на качеството. ЕИСК подкрепя Резолюцията на Европейския парламент от 2 април 2014 г. относно медицинските изделия. |
| --- | --- |

1.15.

Една от основните причини за безпокойство е, че медицинските изделия се считат за промишлени продукти и могат да бъдат сертифицирани от частноправни субекти. По тази причина е необходимо да се разработи по-специфична и подходяща гаранция за сертифициране на качеството. ЕИСК подкрепя Резолюцията на Европейския парламент от 2 април 2014 г. относно медицинските изделия.

| 1.16. | Специално внимание следва да се отдели на ролята на космическите програми за научни изследвания, които също могат да доведат до иновации в медицинската област. |
| --- | --- |

1.16.

Специално внимание следва да се отдели на ролята на космическите програми за научни изследвания, които също могат да доведат до иновации в медицинската област.

| 1.17. | ЕИСК препоръчва на Комисията да предприеме проучване на биомедицинското инженерство в Европа, като анализира ползите от него за промишлеността и здравните услуги. От решаващо значение е да се анализира взаимовръзката между политиките, имащи отношение към здравния пазар, и тези, свързани със сектора на биомедицинското инженерство. |
| --- | --- |

1.17.

ЕИСК препоръчва на Комисията да предприеме проучване на биомедицинското инженерство в Европа, като анализира ползите от него за промишлеността и здравните услуги. От решаващо значение е да се анализира взаимовръзката между политиките, имащи отношение към здравния пазар, и тези, свързани със сектора на биомедицинското инженерство.

| 1.18. | За осъществяването на съгласувана програма за здравеопазване, насочена към ефективни приложения на новите технологии в здравеопазването, са необходими най-малко десет години. Това не съответства на мандата на Европейската комисия, който е само пет години, което означава, че визиите и стратегиите непрекъснато се променят. За постигане на ефикасно здравеопазване в бъдеще има голяма нужда от стабилна визия и ясно определени цели. Необходимо е да се осигури здравно обслужване за всички и равнопоставен достъп до него посредством иновации в сферата на продуктите и услугите, дългосрочна перспектива и последователни политики и стратегии за постигането на целите. |
| --- | --- |

1.18.

За осъществяването на съгласувана програма за здравеопазване, насочена към ефективни приложения на новите технологии в здравеопазването, са необходими най-малко десет години. Това не съответства на мандата на Европейската комисия, който е само пет години, което означава, че визиите и стратегиите непрекъснато се променят. За постигане на ефикасно здравеопазване в бъдеще има голяма нужда от стабилна визия и ясно определени цели. Необходимо е да се осигури здравно обслужване за всички и равнопоставен достъп до него посредством иновации в сферата на продуктите и услугите, дългосрочна перспектива и последователни политики и стратегии за постигането на целите.

2.   Въведение

| 2.1. | „Нашата споделена амбиция би трябвало да бъде да можем да гарантираме на всички европейски граждани достъп до цифрови технологии, свързаност и добро здраве. А също и че Европа ще се възползва от тази възможност и ще заеме челно място в този разрастващ се и силно иновационен пазар.“ (Нели Крус, бивш заместник-председател на Европейската комисия). |
| --- | --- |

2.1.

„Нашата споделена амбиция би трябвало да бъде да можем да гарантираме на всички европейски граждани достъп до цифрови технологии, свързаност и добро здраве. А също и че Европа ще се възползва от тази възможност и ще заеме челно място в този разрастващ се и силно иновационен пазар.“ (Нели Крус, бивш заместник-председател на Европейската комисия).

| 2.2. | „Биомедицинското инженерство е интердисциплинарна наука, основаваща се на медицината, биологията и инженерството. Тя е от основно значение за различни високо иновативни технологии, продукти и процеси в сектора на здравеопазването. Биомедицинското инженерство следва да се разбира като самостоятелна дисциплина с цел по-доброто използване на ресурсите и пълноценното реализиране на съответните възможности. Поради това е важно ЕС да признае пълния потенциал на биомедицинското инженерство и съответно да насърчава съвместните научни изследвания в тази област.“ Това беше определението, дадено на биомедицинското инженерство на проведения в Европейския парламент на 27 март 2012 г. експертен семинар, посветен на политиката в областта на биомедицинското инженерство. |
| --- | --- |

2.2.

„Биомедицинското инженерство е интердисциплинарна наука, основаваща се на медицината, биологията и инженерството. Тя е от основно значение за различни високо иновативни технологии, продукти и процеси в сектора на здравеопазването. Биомедицинското инженерство следва да се разбира като самостоятелна дисциплина с цел по-доброто използване на ресурсите и пълноценното реализиране на съответните възможности. Поради това е важно ЕС да признае пълния потенциал на биомедицинското инженерство и съответно да насърчава съвместните научни изследвания в тази област.“ Това беше определението, дадено на биомедицинското инженерство на проведения в Европейския парламент на 27 март 2012 г. експертен семинар, посветен на политиката в областта на биомедицинското инженерство.

| 2.3. | Биомедицинското или медицинското и биологично инженерство обхваща области като биомедицинската електроника, биомехатрониката, разработването на биоинструменти, биоматериалите, биомеханиката, биониката, клетъчното, тъканното и генното инженерство, клиничното инженерство, инженерството, използвано в невронауките, медицинската образна диагностика, ортопедичното биоинженерство, рехабилитационното инженерство, системната физиология, бионанотехнологиите и невронното инженерство. |
| --- | --- |

2.3.

Биомедицинското или медицинското и биологично инженерство обхваща области като биомедицинската електроника, биомехатрониката, разработването на биоинструменти, биоматериалите, биомеханиката, биониката, клетъчното, тъканното и генното инженерство, клиничното инженерство, инженерството, използвано в невронауките, медицинската образна диагностика, ортопедичното биоинженерство, рехабилитационното инженерство, системната физиология, бионанотехнологиите и невронното инженерство.

| 2.4. | Биомедицинското инженерство е ключов сектор за европейската конкурентоспособност. По-долу са изложени някои данни (3):






  — | понастоящем пазар на стойност 100 млрд. евро (според прогнозите до 2020 г. световният пазар ще е на стойност 514 млрд. щатски долара); |
| --- | --- | --- |

2.4.

Биомедицинското инженерство е ключов сектор за европейската конкурентоспособност. По-долу са изложени някои данни (3):

—

понастоящем пазар на стойност 100 млрд. евро (според прогнозите до 2020 г. световният пазар ще е на стойност 514 млрд. щатски долара);

| — | 25  000 дружества, 90 % от които малки и средни предприятия (МСП); |
| --- | --- |

—

25  000 дружества, 90 % от които малки и средни предприятия (МСП);

| — | 5 75  000 работни места; |
| --- | --- |

—

5 75  000 работни места;

| — | секторът с най-голям брой подадени заявления за получаването на патент — 10  412 през 2012 г.; |
| --- | --- |

—

секторът с най-голям брой подадени заявления за получаването на патент — 10  412 през 2012 г.;

| — | кратък жизнен цикъл на продукта (около 18 месеца); |
| --- | --- |

—

кратък жизнен цикъл на продукта (около 18 месеца);

| — | в рамките на „Хоризонт 2020“ ЕС предоставя 8 млрд. евро за научни изследвания в областта на здравеопазването (от 80 млрд. евро за период от 7 години); |
| --- | --- |

—

в рамките на „Хоризонт 2020“ ЕС предоставя 8 млрд. евро за научни изследвания в областта на здравеопазването (от 80 млрд. евро за период от 7 години);

| — | 5 млрд. евро (50 % от ЕК и 50 % от Европейската федерация на фармацевтичните индустрии и асоциации (ЕФФИА) (4) в Европейското партньорство за здраве на Инициативата за иновативни лекарства (ИИЛ), (партньорство 2008 — 2024 г.). |
| --- | --- |

—

5 млрд. евро (50 % от ЕК и 50 % от Европейската федерация на фармацевтичните индустрии и асоциации (ЕФФИА) (4) в Европейското партньорство за здраве на Инициативата за иновативни лекарства (ИИЛ), (партньорство 2008 — 2024 г.).

| 2.5. | Застаряването на обществото, все по-острото протичане на хроничните заболявания и нарастващите разходи за здравеопазване се превръщат в глобални предизвикателства. Тъй като технологията играе ключова роля в сектора на здравеопазването и предоставянето на грижи, научните изследвания, иновациите, въпросите, касаещи безопасността и развойната дейност в биомедицинското инженерство, свързани със здравните услуги и предоставянето на грижи, са основни предизвикателства с нарастваща социално-икономическа значимост в съвременното общество. |
| --- | --- |

2.5.

Застаряването на обществото, все по-острото протичане на хроничните заболявания и нарастващите разходи за здравеопазване се превръщат в глобални предизвикателства. Тъй като технологията играе ключова роля в сектора на здравеопазването и предоставянето на грижи, научните изследвания, иновациите, въпросите, касаещи безопасността и развойната дейност в биомедицинското инженерство, свързани със здравните услуги и предоставянето на грижи, са основни предизвикателства с нарастваща социално-икономическа значимост в съвременното общество.

| 2.6. | Доброто здраве е от съществено значение за благосъстоянието, икономическия просперитет и устойчивото развитие. Движещи сили на здравния сектор са научният и технологичният напредък, което се отразява върху заетостта, иновациите, устойчивото развитие и растежа. Според Световната здравна организация (СЗО) здравните технологии са от значение за повишаването на качеството на здравните услуги и предоставянето на грижи, включително разрешаването на здравни проблеми и подобряване на качеството на живота на хората. |
| --- | --- |

2.6.

Доброто здраве е от съществено значение за благосъстоянието, икономическия просперитет и устойчивото развитие. Движещи сили на здравния сектор са научният и технологичният напредък, което се отразява върху заетостта, иновациите, устойчивото развитие и растежа. Според Световната здравна организация (СЗО) здравните технологии са от значение за повишаването на качеството на здравните услуги и предоставянето на грижи, включително разрешаването на здравни проблеми и подобряване на качеството на живота на хората.

| 2.7. | Сред основните предизвикателства са:






  — | поставянето на акцент върху засилената профилактика и ранното диагностициране чрез използването на нови технологии; |
| --- | --- | --- |

2.7.

Сред основните предизвикателства са:

—

поставянето на акцент върху засилената профилактика и ранното диагностициране чрез използването на нови технологии;

| — | медицина, основаваща се на ефективност, а не само на установени факти (напр. прилагането на нови процедури в областта на здравеопазването с помощта на технологична подкрепа като дистанционни услуги); |
| --- | --- |

—

медицина, основаваща се на ефективност, а не само на установени факти (напр. прилагането на нови процедури в областта на здравеопазването с помощта на технологична подкрепа като дистанционни услуги);

| — | доказана разходна ефективност, което често се оказва много трудно поради разнородните системи на финансиране в областта на здравеопазването в Европа; |
| --- | --- |

—

доказана разходна ефективност, което често се оказва много трудно поради разнородните системи на финансиране в областта на здравеопазването в Европа;

| — | ситуации, в които присъстват редица заинтересовани страни с конкуриращи се интереси; |
| --- | --- |

—

ситуации, в които присъстват редица заинтересовани страни с конкуриращи се интереси;

| — | фактът, че в зависимост от класификацията на медицинското изделие или изобретение процесът от разработването на идеята до възвръщането на средствата може да отнеме до 10 години; |
| --- | --- |

—

фактът, че в зависимост от класификацията на медицинското изделие или изобретение процесът от разработването на идеята до възвръщането на средствата може да отнеме до 10 години;

| — | улесняването на приемането на разходоефективни мерки, включително и въз основа на нововъзникващи технологии, дори на такива, които се осъществяват от разстояние, посредством определянето на подходящи системи за възстановяване на разходите. |
| --- | --- |

—

улесняването на приемането на разходоефективни мерки, включително и въз основа на нововъзникващи технологии, дори на такива, които се осъществяват от разстояние, посредством определянето на подходящи системи за възстановяване на разходите.

| 2.8. | Новата област, която представлява прецизната медицина (5), може да даде отговор на следните въпроси:






  — | фактът, че всеки пациент е различен — съществуването на уникални ДНК секвенции; |
| --- | --- | --- |

2.8.

Новата област, която представлява прецизната медицина (5), може да даде отговор на следните въпроси:

—

фактът, че всеки пациент е различен — съществуването на уникални ДНК секвенции;

| — | необходимостта от индивидуализирана медицина; |
| --- | --- |

—

необходимостта от индивидуализирана медицина;

| — | клетъчните колонии са генетично различни и съществуват съвместно при раковите образувания; |
| --- | --- |

—

клетъчните колонии са генетично различни и съществуват съвместно при раковите образувания;

| — | след лечението възникват клетъчни подколонии посредством селекция или нови мутации; |
| --- | --- |

—

след лечението възникват клетъчни подколонии посредством селекция или нови мутации;

| — | ефикасността на лечението зависи от генетичните особености; |
| --- | --- |

—

ефикасността на лечението зависи от генетичните особености;

| — | прогноза, основаваща се на ДНК секвенции, може да смекчи интензивността на лечението. |
| --- | --- |

—

прогноза, основаваща се на ДНК секвенции, може да смекчи интензивността на лечението.

| 2.9. | Въпреки че биомедицинското инженерство е признато като дисциплина през 1998 г. в Четвъртата рамкова програма за научни изследвания и иновации, настоящата политика на ЕС в тази област е разпокъсана. Биомедицинското инженерство в Съединените щати се третира като отделна дисциплина, с обособени методологични и аналитични техники. |
| --- | --- |

2.9.

Въпреки че биомедицинското инженерство е признато като дисциплина през 1998 г. в Четвъртата рамкова програма за научни изследвания и иновации, настоящата политика на ЕС в тази област е разпокъсана. Биомедицинското инженерство в Съединените щати се третира като отделна дисциплина, с обособени методологични и аналитични техники.

| 2.10. | Според ОИСР през 2012 г. общите разходи за здравеопазване възлизат средно на 9,3 % от БВП на страните от ОИСР, докато в САЩ те възлизат на 16,9 % от БВП, което е най-високият дял в рамките на ОИСР (6). В Европа за здравеопазване се изразходват средно 10,4 % от БВП. Около 7,5 % от тази сума се падат на медицинските технологии, като разликите между отделните държави — членки на ЕС, са значителни. Освен това разходите за медицински технологии в Европа възлизат на около 195 евро на глава от населението (средно претеглено) в сравнение с 380 евро на глава от населението в САЩ (7). |
| --- | --- |

2.10.

Според ОИСР през 2012 г. общите разходи за здравеопазване възлизат средно на 9,3 % от БВП на страните от ОИСР, докато в САЩ те възлизат на 16,9 % от БВП, което е най-високият дял в рамките на ОИСР (6). В Европа за здравеопазване се изразходват средно 10,4 % от БВП. Около 7,5 % от тази сума се падат на медицинските технологии, като разликите между отделните държави — членки на ЕС, са значителни. Освен това разходите за медицински технологии в Европа възлизат на около 195 евро на глава от населението (средно претеглено) в сравнение с 380 евро на глава от населението в САЩ (7).

| 2.11. | Очаква се през следващите няколко години биомедицинското инженерство да се превърне в най-бързо растящия пазар на труда в Съединените щати. Според американското Бюро по трудова статистика (BLS) между 2012 г. и 2022 г. се очаква заетостта на биомедицинските инженери да нарасне с 27 % (8). |
| --- | --- |

2.11.

Очаква се през следващите няколко години биомедицинското инженерство да се превърне в най-бързо растящия пазар на труда в Съединените щати. Според американското Бюро по трудова статистика (BLS) между 2012 г. и 2022 г. се очаква заетостта на биомедицинските инженери да нарасне с 27 % (8).

| 2.12. | През 2012 г. и 2013 г. професията на биомедицинския инженер заема първо място в класацията „Най-добрите работни места в Америка“ (9). |
| --- | --- |

2.12.

През 2012 г. и 2013 г. професията на биомедицинския инженер заема първо място в класацията „Най-добрите работни места в Америка“ (9).

| 2.13. | В Европа в сектора са заети пряко около 5 75  000 души, като много от тях заемат висококвалифицирани, високостойностни иновационни работни места. В областта на медицинските технологии работят близо 25  000 дружества, от които 95 % са МСП, които инвестират и в научно-изследователска и развойна дейност. Размерът на пазара понастоящем се оценява на приблизително 100 млрд. евро. Въз основа на цените на производителя европейският пазар на медицински технологии се оценява на около 30 % от световния пазар. Той е вторият по големина пазар на медицински технологии след САЩ (около 40 % от световния пазар) (10). |
| --- | --- |

2.13.

В Европа в сектора са заети пряко около 5 75  000 души, като много от тях заемат висококвалифицирани, високостойностни иновационни работни места. В областта на медицинските технологии работят близо 25  000 дружества, от които 95 % са МСП, които инвестират и в научно-изследователска и развойна дейност. Размерът на пазара понастоящем се оценява на приблизително 100 млрд. евро. Въз основа на цените на производителя европейският пазар на медицински технологии се оценява на около 30 % от световния пазар. Той е вторият по големина пазар на медицински технологии след САЩ (около 40 % от световния пазар) (10).

| 2.14. | Европейската комисия активно преразглежда законодателството и технологичните изисквания за изделия и диагностика и участва в разпространението на знания и умения по интернет. |
| --- | --- |

2.14.

Европейската комисия активно преразглежда законодателството и технологичните изисквания за изделия и диагностика и участва в разпространението на знания и умения по интернет.

| 2.15. | Секторът на медицинските технологии допринася значително за европейската икономика и за конкурентоспособността, като осигурява голям брой висококачествени работни места, привлича значителни чужди инвестиции и създава иновационни възли. Той предлага огромен потенциал за европейската индустрия на световния пазар; потенциал, който трябва да се използва. |
| --- | --- |

2.15.

Секторът на медицинските технологии допринася значително за европейската икономика и за конкурентоспособността, като осигурява голям брой висококачествени работни места, привлича значителни чужди инвестиции и създава иновационни възли. Той предлага огромен потенциал за европейската индустрия на световния пазар; потенциал, който трябва да се използва.

| 2.16. | Много важна роля играят нанотехнологиите (11). Понастоящем можем да разполагаме с новаторски подходи, основаващи се на нано- и биоматериали, насочени към:






  — | раковите заболявания; |
| --- | --- | --- |

2.16.

Много важна роля играят нанотехнологиите (11). Понастоящем можем да разполагаме с новаторски подходи, основаващи се на нано- и биоматериали, насочени към:

—

раковите заболявания;

| — | атеросклерозата; |
| --- | --- |

—

атеросклерозата;

| — | болестта на Алцхаймер; |
| --- | --- |

—

болестта на Алцхаймер;

| — | диабета; |
| --- | --- |

—

диабета;

| — | артрита; |
| --- | --- |

—

артрита;

| — | офталмологичните заболявания; |
| --- | --- |

—

офталмологичните заболявания;

| — | уврежданията; |
| --- | --- |

—

уврежданията;

| — | инфекциозните и възпалителните заболявания. |
| --- | --- |

—

инфекциозните и възпалителните заболявания.

Настоящата ситуация в ЕС: съществуват над 700 предприятия, които развиват дейност в областта на наномедицината и биоматериалите; в рамките на Седмата рамкова програма са инвестирани 650 млн. евро (12).

| 2.17. | Много добър пример за необходимото в тази област сътрудничество може да се намери във Фландрия, Белгия — MedTech Flanders (13). Този клъстер разглежда обстойно всичко необходимо за постигане на напредък във внедряването на биомедицински иновации — от транссекторното сътрудничество до оптимизирането на процесите, ефикасното използване на човешките ресурси, финансовите аспекти и др.
  Той подпомага съществуващите дружества в областта на медицинските технологии по отношение на:






  — | свързването във вътрешна мрежа и споделянето на знания; |
| --- | --- | --- |

2.17.

Много добър пример за необходимото в тази област сътрудничество може да се намери във Фландрия, Белгия — MedTech Flanders (13). Този клъстер разглежда обстойно всичко необходимо за постигане на напредък във внедряването на биомедицински иновации — от транссекторното сътрудничество до оптимизирането на процесите, ефикасното използване на човешките ресурси, финансовите аспекти и др.

Той подпомага съществуващите дружества в областта на медицинските технологии по отношение на:

—

свързването във вътрешна мрежа и споделянето на знания;

| — | популяризирането на дейността им; |
| --- | --- |

—

популяризирането на дейността им;

| — | споделянето на оборудване и инфраструктура; |
| --- | --- |

—

споделянето на оборудване и инфраструктура;

| — | въпроси, свързани с регулирането и качеството (QARA); |
| --- | --- |

—

въпроси, свързани с регулирането и качеството (QARA);

| — | човешките ресурси и наемането на персонал; |
| --- | --- |

—

човешките ресурси и наемането на персонал;

| — | възстановяването на разходите; |
| --- | --- |

—

възстановяването на разходите;

| — | достъпа до капитал; |
| --- | --- |

—

достъпа до капитал;

| — | бизнес наставничеството; |
| --- | --- |

—

бизнес наставничеството;

| — | развитието на нови дружества/дейности; |
| --- | --- |

—

развитието на нови дружества/дейности;

| — | обединяването на клинични специалисти, техници и предприемачи; |
| --- | --- |

—

обединяването на клинични специалисти, техници и предприемачи;

| — | доближаването на технологиите и иновациите до болните; |
| --- | --- |

—

доближаването на технологиите и иновациите до болните;

| — | укрепването на общата екосистема; |
| --- | --- |

—

укрепването на общата екосистема;

| — | по-добрата подкрепа за клиничните изпитвания; |
| --- | --- |

—

по-добрата подкрепа за клиничните изпитвания;

| — | системите за събиране на данни; |
| --- | --- |

—

системите за събиране на данни;

| — | по-ефикасното и (разходо)ефективно здравеопазване. |
| --- | --- |

—

по-ефикасното и (разходо)ефективно здравеопазване.

3.   Бележки

| 3.1. | Възможностите, породени от все по-персонализираното лечение и усъвършенстваното разработване на приспособявани за конкретния случай лекарства, изделия, лечение, софтуерни продукти и др. разкриват нови възможности за европейската промишленост и МСП. Освен това поради огромния и все още бързо разрастващ се сектор на общите грижи за възрастните хора, хората с увреждания и страдащите от хронични заболявания, особено грижите, предоставяни в домашна обстановка, интелигентната заобикаляща среда се превръща във важен фактор, който трябва да бъде вземан предвид, тъй като тя повишава качеството на живот и безопасност у дома, особено за хора, които не могат да си позволят постоянен престой в специализирани заведения. Новите технологии би трябвало да подобрят здравословните и безопасни условия на труд и да предоставят на персонала повече време за персонална помощ за деца, възрастни хора, хора с увреждания и хронично болни. |
| --- | --- |

3.1.

Възможностите, породени от все по-персонализираното лечение и усъвършенстваното разработване на приспособявани за конкретния случай лекарства, изделия, лечение, софтуерни продукти и др. разкриват нови възможности за европейската промишленост и МСП. Освен това поради огромния и все още бързо разрастващ се сектор на общите грижи за възрастните хора, хората с увреждания и страдащите от хронични заболявания, особено грижите, предоставяни в домашна обстановка, интелигентната заобикаляща среда се превръща във важен фактор, който трябва да бъде вземан предвид, тъй като тя повишава качеството на живот и безопасност у дома, особено за хора, които не могат да си позволят постоянен престой в специализирани заведения. Новите технологии би трябвало да подобрят здравословните и безопасни условия на труд и да предоставят на персонала повече време за персонална помощ за деца, възрастни хора, хора с увреждания и хронично болни.

| 3.2. | На 2 април 2014 г. Европейският парламент прие законодателна резолюция относно предложението на Европейската комисия за регламент за медицинските изделия. Една от особено важните мерки е участието на Европейската агенция по лекарствата (ЕМА) в регулирането на медицинските изделия, по-специално що се отнася до квалификацията и мониторинга на нотифицираните органи. Друга мярка касае укрепването на ролята на други органи, включително новата Координационна група по медицинските изделия (КГМИ), съставена от представители на съответните органи на държавите членки и Комитета за оценяване на медицинските изделия (КОМИ), група от научни експерти, която подпомага КГМИ. В Резолюцията на Европейския парламент се предвижда въвеждане на засилени изисквания за компетентност за нотифицираните органи, както и „специални нотифицирани органи“ за специфични категории изделия. |
| --- | --- |

3.2.

На 2 април 2014 г. Европейският парламент прие законодателна резолюция относно предложението на Европейската комисия за регламент за медицинските изделия. Една от особено важните мерки е участието на Европейската агенция по лекарствата (ЕМА) в регулирането на медицинските изделия, по-специално що се отнася до квалификацията и мониторинга на нотифицираните органи. Друга мярка касае укрепването на ролята на други органи, включително новата Координационна група по медицинските изделия (КГМИ), съставена от представители на съответните органи на държавите членки и Комитета за оценяване на медицинските изделия (КОМИ), група от научни експерти, която подпомага КГМИ. В Резолюцията на Европейския парламент се предвижда въвеждане на засилени изисквания за компетентност за нотифицираните органи, както и „специални нотифицирани органи“ за специфични категории изделия.

| 3.3. | Инициативата за иновативни лекарства (ИИЛ), чието начало бе поставено през 2008 г., е най-голямата европейска публично-частна инициатива. Тя има за цел ускоряване на разработването на по-добри и по-безопасни лекарства за пациентите чрез подпомагане на съвместни изследователски проекти и изграждане на мрежи от индустриални и академични експерти, с цел да се стимулират иновациите във фармацевтичния сектор в Европа. |
| --- | --- |

3.3.

Инициативата за иновативни лекарства (ИИЛ), чието начало бе поставено през 2008 г., е най-голямата европейска публично-частна инициатива. Тя има за цел ускоряване на разработването на по-добри и по-безопасни лекарства за пациентите чрез подпомагане на съвместни изследователски проекти и изграждане на мрежи от индустриални и академични експерти, с цел да се стимулират иновациите във фармацевтичния сектор в Европа.

| 3.4. | Когато информационните и комуникационните технологии (ИКТ) се прилагат в системите за здравеопазване и здравно обслужване, те могат да увеличат тяхната ефективност, да подобрят качеството на живота и да освободят иновационния потенциал на здравните пазари. Новият План за действие за електронно здравеопазване има за цел да разгледа и да премахне съществуващите бариери пред изграждането на напълно развита и оперативно съвместима система за електронно здравеопазване в Европа, в съответствие с целите на стратегията „Европа 2020“ и Програмата в областта на цифровите технологии за Европа. Член 14 от Директивата за упражняване на правата на пациентите при трансгранично здравно обслужване, с който се създава мрежата за електронно здравеопазване, представлява по-нататъшна стъпка към официално сътрудничество в сферата на електронното здравеопазване между държавите членки. |
| --- | --- |

3.4.

Когато информационните и комуникационните технологии (ИКТ) се прилагат в системите за здравеопазване и здравно обслужване, те могат да увеличат тяхната ефективност, да подобрят качеството на живота и да освободят иновационния потенциал на здравните пазари. Новият План за действие за електронно здравеопазване има за цел да разгледа и да премахне съществуващите бариери пред изграждането на напълно развита и оперативно съвместима система за електронно здравеопазване в Европа, в съответствие с целите на стратегията „Европа 2020“ и Програмата в областта на цифровите технологии за Европа. Член 14 от Директивата за упражняване на правата на пациентите при трансгранично здравно обслужване, с който се създава мрежата за електронно здравеопазване, представлява по-нататъшна стъпка към официално сътрудничество в сферата на електронното здравеопазване между държавите членки.

| 3.5. | Във връзка с това би трябвало да се постави специален акцент върху електронното предписване. В тази област в Гърция съществуват добри практики, които показват, че електронното здравеопазване не е лукс, а необходимост. Целта на първия проект на насоки на ЕС за електронните рецепти, които трябваше да бъдат приети през ноември 2014 г., е да се улесни трансграничната оперативна съвместимост на електронните рецепти, така че електронните рецепти да могат да се обработват лесно във всички страни от Европейския съюз. |
| --- | --- |

3.5.

Във връзка с това би трябвало да се постави специален акцент върху електронното предписване. В тази област в Гърция съществуват добри практики, които показват, че електронното здравеопазване не е лукс, а необходимост. Целта на първия проект на насоки на ЕС за електронните рецепти, които трябваше да бъдат приети през ноември 2014 г., е да се улесни трансграничната оперативна съвместимост на електронните рецепти, така че електронните рецепти да могат да се обработват лесно във всички страни от Европейския съюз.

| 3.6. | Future internet Challenge eHealth (FICHe) — проект за сътрудничество, координация и подкрепа, съфинансиран от Европейската комисия, предоставя финансиране на европейски малки и средни (МСП), както и на новосъздадени предприятия, работещи в сферата на електронното здравеопазване, които желаят да разработят иновационни приложения в електронното здравеопазване, като използват технологията FIWARE. |
| --- | --- |

3.6.

Future internet Challenge eHealth (FICHe) — проект за сътрудничество, координация и подкрепа, съфинансиран от Европейската комисия, предоставя финансиране на европейски малки и средни (МСП), както и на новосъздадени предприятия, работещи в сферата на електронното здравеопазване, които желаят да разработят иновационни приложения в електронното здравеопазване, като използват технологията FIWARE.

| 3.7. | Напредналата медицина трябва:






  — | да бъде интелигентна при всички обстоятелства, да гарантира мобилност дори за хора със сериозни заболявания; |
| --- | --- | --- |

3.7.

Напредналата медицина трябва:

—

да бъде интелигентна при всички обстоятелства, да гарантира мобилност дори за хора със сериозни заболявания;

| — | да измести фокуса си от реактивното лечение към превантивни стратегии; |
| --- | --- |

—

да измести фокуса си от реактивното лечение към превантивни стратегии;

| — | да премине от „хитови“ лечения към индивидуализирани подходи; |
| --- | --- |

—

да премине от „хитови“ лечения към индивидуализирани подходи;

| — | да повиши оправомощаването и участието на пациентите; |
| --- | --- |

—

да повиши оправомощаването и участието на пациентите;

| — | да усъвършенства механизмите за защита на данни. |
| --- | --- |

—

да усъвършенства механизмите за защита на данни.

| 3.8. | Все по-иновативните изделия, материали и процедури, както и бързите промени в области като биотехнологиите налагат гъвкаво законодателство без допълнителни нива на бюрокрация, които забавят достъпа на пациентите до иновативни технологии. В този случай използването на делегирани актове изглежда целесъобразно, ако те се отнасят до технически изисквания. |
| --- | --- |

3.8.

Все по-иновативните изделия, материали и процедури, както и бързите промени в области като биотехнологиите налагат гъвкаво законодателство без допълнителни нива на бюрокрация, които забавят достъпа на пациентите до иновативни технологии. В този случай използването на делегирани актове изглежда целесъобразно, ако те се отнасят до технически изисквания.

4.   Предизвикателства и възможности

| 4.1. | Според Международната федерация за медицинско и биологично инженерство (IFMBE) за биомедицинското инженерство съществуват предизвикателства и възможности в следните области:






  — | ИКТ в медицината и здравеопазването; |
| --- | --- | --- |

4.1.

Според Международната федерация за медицинско и биологично инженерство (IFMBE) за биомедицинското инженерство съществуват предизвикателства и възможности в следните области:

—

ИКТ в медицината и здравеопазването;

| — | минимално инвазивните хирургични интервенции; |
| --- | --- |

—

минимално инвазивните хирургични интервенции;

| — | биомедицинските сензори; |
| --- | --- |

—

биомедицинските сензори;

| — | диагностиката; |
| --- | --- |

—

диагностиката;

| — | образната диагностика и визуализирането на данни; |
| --- | --- |

—

образната диагностика и визуализирането на данни;

| — | интелигентните материали; |
| --- | --- |

—

интелигентните материали;

| — | клетъчното инженерство и стволовите клетки; |
| --- | --- |

—

клетъчното инженерство и стволовите клетки;

| — | нанотехнологиите; |
| --- | --- |

—

нанотехнологиите;

| — | моделирането и симулацията на физиологичните системи и на човешкото тяло като цяло. |
| --- | --- |

—

моделирането и симулацията на физиологичните системи и на човешкото тяло като цяло.

| 4.2. | Благодарение на все по-ефективното използване на медицинските изделия и комбинираното използване на медицински изделия и лекарства (напр. електрохимиотерапия), ракът понастоящем се счита за хронично заболяване, като през последните десет години очакваната продължителност на живота и качеството на живота на заболелите на практика са се подобрили трикратно. |
| --- | --- |

4.2.

Благодарение на все по-ефективното използване на медицинските изделия и комбинираното използване на медицински изделия и лекарства (напр. електрохимиотерапия), ракът понастоящем се счита за хронично заболяване, като през последните десет години очакваната продължителност на живота и качеството на живота на заболелите на практика са се подобрили трикратно.

| 4.3. | Новаторските медицински технологии осигуряват изключително важни ползи за гражданите на Европа, като им помагат да остават по-дълго време в по-добро здраве. Много хора, страдали от хронични заболявания, такива с увреждания или хронични болки, вече могат да водят нормален или почти нормален живот. Ето няколко примера:






  — | използването на коронарни стентове при лечението на сърдечносъдови заболявания е намалило броя на смъртните случаи от сърдечен инфаркт или сърдечна недостатъчност; |
| --- | --- | --- |

4.3.

Новаторските медицински технологии осигуряват изключително важни ползи за гражданите на Европа, като им помагат да остават по-дълго време в по-добро здраве. Много хора, страдали от хронични заболявания, такива с увреждания или хронични болки, вече могат да водят нормален или почти нормален живот. Ето няколко примера:

—

използването на коронарни стентове при лечението на сърдечносъдови заболявания е намалило броя на смъртните случаи от сърдечен инфаркт или сърдечна недостатъчност;

| — | пациентите, страдащи от диабет, вече имат достъп до технологии, позволяващи много точно наблюдение на кръвната захар, което намалява риска от усложнения, свързани с диабета, като слепота и увреждане на периферните нерви; |
| --- | --- |

—

пациентите, страдащи от диабет, вече имат достъп до технологии, позволяващи много точно наблюдение на кръвната захар, което намалява риска от усложнения, свързани с диабета, като слепота и увреждане на периферните нерви;

| — | използването на минимално инвазивни хирургически методи за лечение на аневризми позволява възстановителен период от около четири седмици, в сравнение с период от повече от една година при старите процедури. |
| --- | --- |

—

използването на минимално инвазивни хирургически методи за лечение на аневризми позволява възстановителен период от около четири седмици, в сравнение с период от повече от една година при старите процедури.

| 4.4. | Триизмерният печат (3D) е новаторска област, която има ключова роля за възможностите, с които ще разполагат в бъдеще лекарите, изследователите и производителите на медицински изделия. Технологиите за триизмерен печат позволяват адаптиране към конкретните нужди в широк спектър от приложения в областта на медицината и производство на изделия, които да съответстват напълно на нуждите на даден човек. Вече съществуват редица области на приложения за триизмерен печат със специализирани материали, които трябва да отговарят на стриктни и високи стандарти за биологична съвместимост (биологично съвместими материали, влизащи в контакт с лекарства и др.). Освен това се предвижда законодателство, което да обхване третирането на продуктите, произвеждани с 3D принтери, и да определи приложенията на тези продукти в областта на медицината. |
| --- | --- |

4.4.

Триизмерният печат (3D) е новаторска област, която има ключова роля за възможностите, с които ще разполагат в бъдеще лекарите, изследователите и производителите на медицински изделия. Технологиите за триизмерен печат позволяват адаптиране към конкретните нужди в широк спектър от приложения в областта на медицината и производство на изделия, които да съответстват напълно на нуждите на даден човек. Вече съществуват редица области на приложения за триизмерен печат със специализирани материали, които трябва да отговарят на стриктни и високи стандарти за биологична съвместимост (биологично съвместими материали, влизащи в контакт с лекарства и др.). Освен това се предвижда законодателство, което да обхване третирането на продуктите, произвеждани с 3D принтери, и да определи приложенията на тези продукти в областта на медицината.

5.   Образованието в областта на биомедицинското инженерство и неговото развитие в Европа

| 5.1. | В заключенията на Европейския съвет от 20 и 21 март 2014 г. се отправя настоятелен призив към Комисията и държавите членки „да предприемат спешни действия във връзка с недостига на умения в областта на науката, технологиите, инженерството и математиката с по-активно участие от страна на промишлеността“. |
| --- | --- |

5.1.

В заключенията на Европейския съвет от 20 и 21 март 2014 г. се отправя настоятелен призив към Комисията и държавите членки „да предприемат спешни действия във връзка с недостига на умения в областта на науката, технологиите, инженерството и математиката с по-активно участие от страна на промишлеността“.

| 5.2. | ЕИСК призовава Комисията да гарантира подходящи последващи действия във връзка с това искане на Европейския съвет, както на европейско, така и на национално и местно равнище. |
| --- | --- |

5.2.

ЕИСК призовава Комисията да гарантира подходящи последващи действия във връзка с това искане на Европейския съвет, както на европейско, така и на национално и местно равнище.

| 5.3. | Бъдещата стратегия „ЕС 2020“ следва да включва мерки за насърчаване на качеството и наличието на умения в областта на науката, технологиите, инженерството и математиката както в публичния, така и частния сектор. |
| --- | --- |

5.3.

Бъдещата стратегия „ЕС 2020“ следва да включва мерки за насърчаване на качеството и наличието на умения в областта на науката, технологиите, инженерството и математиката както в публичния, така и частния сектор.

| 5.4. | Биомедицинското инженерство в медицинските услуги и полагането на грижи може да играе важна роля при справянето с общи предизвикателства пред обществото като демографската промяна, свиването на данъчната основа и увеличаването на търсенето на здравни заведения. |
| --- | --- |

5.4.

Биомедицинското инженерство в медицинските услуги и полагането на грижи може да играе важна роля при справянето с общи предизвикателства пред обществото като демографската промяна, свиването на данъчната основа и увеличаването на търсенето на здравни заведения.

| 5.5. | Във връзка с това Световната здравна организация призвана, че са необходими повече биомедицински инженери, които да проектират, оценяват, регулират, поддържат и управляват медицинските продукти и да предоставят обучение във връзка с безопасното им използване в здравните системи в целия свят (14). |
| --- | --- |

5.5.

Във връзка с това Световната здравна организация призвана, че са необходими повече биомедицински инженери, които да проектират, оценяват, регулират, поддържат и управляват медицинските продукти и да предоставят обучение във връзка с безопасното им използване в здравните системи в целия свят (14).

| 5.6. | Държавите членки следва да приемат дългосрочни, последователни програми и планове за действие в здравеопазването за разработване на новаторски научни изследвания, нови технологии и висококачествено образование в биомедицинската и други области на инженерството, имащи отношение към здравеопазването. |
| --- | --- |

5.6.

Държавите членки следва да приемат дългосрочни, последователни програми и планове за действие в здравеопазването за разработване на новаторски научни изследвания, нови технологии и висококачествено образование в биомедицинската и други области на инженерството, имащи отношение към здравеопазването.

| 5.7. | ЕС следва да насърчава единен пазар за европейския сектор на медицинските технологии, наред с другото чрез подходяща стандартизация в областта на биомедицинското инженерство в комбинация със сектора на грижите, ИКТ и здравната информатика. Това би могло да донесе огромни ползи за европейската промишленост и да повиши качеството на медицинските грижи. |
| --- | --- |

5.7.

ЕС следва да насърчава единен пазар за европейския сектор на медицинските технологии, наред с другото чрез подходяща стандартизация в областта на биомедицинското инженерство в комбинация със сектора на грижите, ИКТ и здравната информатика. Това би могло да донесе огромни ползи за европейската промишленост и да повиши качеството на медицинските грижи.

| 5.8. | Специално внимание следва да се отдели на МСП, например по отношение на достъпа до финансиране за новосъздадени предприятия, насърчаването на новаторски форми на сътрудничество между МСП и съответните институции за научни изследвания и мерки за улесняване на пускането на техните изобретения на пазара. |
| --- | --- |

5.8.

Специално внимание следва да се отдели на МСП, например по отношение на достъпа до финансиране за новосъздадени предприятия, насърчаването на новаторски форми на сътрудничество между МСП и съответните институции за научни изследвания и мерки за улесняване на пускането на техните изобретения на пазара.

| 5.9. | Биомедицинското инженерство е най-бързо разрастващата се инженерна дисциплина и в днешно време се счита за една от най-обещаващите възможности за професионална кариера. Тя свързва медицинските, биомедицинските и инженерните специалности, като укрепва и увеличава ефикасността на здравеопазването като цяло. Биомедицинските инженери проектират и изграждат иновационни изделия като изкуствени крайници и органи, апаратура за образна диагностика от ново поколение и усъвършенствани протези и подобряват процедурите за генетично тестване и за създаване и приемане на лекарства. |
| --- | --- |

5.9.

Биомедицинското инженерство е най-бързо разрастващата се инженерна дисциплина и в днешно време се счита за една от най-обещаващите възможности за професионална кариера. Тя свързва медицинските, биомедицинските и инженерните специалности, като укрепва и увеличава ефикасността на здравеопазването като цяло. Биомедицинските инженери проектират и изграждат иновационни изделия като изкуствени крайници и органи, апаратура за образна диагностика от ново поколение и усъвършенствани протези и подобряват процедурите за генетично тестване и за създаване и приемане на лекарства.

| 5.10. | Докато САЩ отбелязаха напредък в развитието на възможностите за образование и обучение в областта на биомедицинското инженерство, в Европа, въпреки наличието на голям биотехнологичен сектор на медицинско и биоинженерство и отлични образователни системи, се наблюдават трудности при създаването на единни стандарти, поради все още съществуващите национални правни пречки. Инициативата BIOMEDEA, стартирана през 2004 г., има за цел разработването и създаването на образователни и професионални стандарти в тази област. |
| --- | --- |

5.10.

Докато САЩ отбелязаха напредък в развитието на възможностите за образование и обучение в областта на биомедицинското инженерство, в Европа, въпреки наличието на голям биотехнологичен сектор на медицинско и биоинженерство и отлични образователни системи, се наблюдават трудности при създаването на единни стандарти, поради все още съществуващите национални правни пречки. Инициативата BIOMEDEA, стартирана през 2004 г., има за цел разработването и създаването на образователни и професионални стандарти в тази област.

| 5.11. | Биомедицинското инженерство трябва да бъде признато в Директивата на ЕС за професионалните квалификации (15). |
| --- | --- |

5.11.

Биомедицинското инженерство трябва да бъде признато в Директивата на ЕС за професионалните квалификации (15).

| 5.12. | Европейските и националните стратегии в здравеопазването и услугите за предоставяне на грижи и научноизследователските политики на университетите трябва да се допълват взаимно, за да се осигури широка база от знания и опит, улесняваща сътрудничеството с промишлеността (по-специално МСП), създаването на нови предприятия и изграждането на международни сътрудничества. Призовава за насочване на усилията към интегриране на нововъзникващите технологии и медицинските и биологичните науки с цел Европа да се превърне в световен лидер в областта на медицинските технологии (търсене на решение на реалните медицински предизвикателства). |
| --- | --- |

5.12.

Европейските и националните стратегии в здравеопазването и услугите за предоставяне на грижи и научноизследователските политики на университетите трябва да се допълват взаимно, за да се осигури широка база от знания и опит, улесняваща сътрудничеството с промишлеността (по-специално МСП), създаването на нови предприятия и изграждането на международни сътрудничества. Призовава за насочване на усилията към интегриране на нововъзникващите технологии и медицинските и биологичните науки с цел Европа да се превърне в световен лидер в областта на медицинските технологии (търсене на решение на реалните медицински предизвикателства).

| 5.13. | В рамките на проекта „Темпус“ CRH-BME, 150 университета в Европа предлагат общо 309 програми в областта на биомедицинското инженерство, разпределени между бакалавърски, магистърски и докторски курсове. Европейската магистърска програма CEMACUBE, създадена в рамките на програмата „Еразмус Мундус“ на Европейската комисия за периода 2009 — 2013 г., има за цел да засили сътрудничеството между висшите учебни заведения и академичните среди в Европа и трети страни. Програмата „Еразмус Мундус“ вече не предлага курсове, което означава, че вече няма стипендии за CEMACUBE. |
| --- | --- |

5.13.

В рамките на проекта „Темпус“ CRH-BME, 150 университета в Европа предлагат общо 309 програми в областта на биомедицинското инженерство, разпределени между бакалавърски, магистърски и докторски курсове. Европейската магистърска програма CEMACUBE, създадена в рамките на програмата „Еразмус Мундус“ на Европейската комисия за периода 2009 — 2013 г., има за цел да засили сътрудничеството между висшите учебни заведения и академичните среди в Европа и трети страни. Програмата „Еразмус Мундус“ вече не предлага курсове, което означава, че вече няма стипендии за CEMACUBE.

Брюксел, 23 април 2015 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Henri MALOSSE

---

(1)  J. F. Kennedy, André C. Linnenbank, EAMBES (изслушване, организирано от ЕИСК).

1

(2)  Manfred Bammer, ръководител на „Биомедицински системи“, AIT (изслушване, организирано от ЕИСК).

2

(3)  Ruxandra Draghia-Akli, директор на дирекция „Здравеопазване“, ГД „Научни изследвания и иновации“, Европейска комисия (изслушване, организирано от ЕИСК).

3

(4)  Вж. бележка под линия 3.

4

(5)  Проф. Ştefan N. Constantinescu, началник на отделение „Сигнална трансдукция и молекулярна хематология“. Член на Ludwig Institute for Cancer Research Ltd, de Duve Institute, Université Catholique de Louvain (изслушване, организирано от ЕИСК).

5

(6)  Статистически данни на ОИСР за здравеопазването за 2014 г.

6

(7)  Европейският сектор на медицинските технологии в цифри, MedTech Europe 2013 г.

7

(8)  http://www.bls.gov/ooh/architecture-and-engineering/biomedical-engineers.htm

8

(9)  http://money.cnn.com/pf/best-jobs/2013/snapshots/1.html

9

(10)  Вж. бележка под линия 7.

10

(11)  Вж. становището на ЕИСК относно „Нанонауки и нанотехнологии — план за действие за периода 2005 — 2009 г.“ (ОВ C 185, 8.8.2006 г., стp. 1).

11

(12)  Nicolas Gouze, генерален секретар на Европейската технологична платформа за наномедицина (изслушване, организирано от ЕИСК).

12

(13)  Проф. Pascal Verdonck, NCBME (Национален комитет по биомедицинско инженерство), старши щатен преподавател по биомедицинско инженерство, Университет на Гент; директор на Института Maria Middelares, Гент (изслушване, организирано от ЕИСК).

13

(14)  СТО, последно посетен на 23 март 2015 г.; http://www.who.int/medical_devices/support/en/

14

(15)  André C Linnenbank, генерален секретар на EAMBES (изслушване, организирано от ЕИСК).

15

---

III Подготвителни актове

ЕВРОПЕЙСКИ ИКОНОМИЧЕСКИ И СОЦИАЛЕН КОМИТЕТ

507-а пленарна сесия на ЕИСК, 22 и 23 април 2015 г.

| 4.9.2015 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 291/54 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2015

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 291/54

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съобщение от Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите относно „Градското измерение на политиките на ЕС — ключови характеристики на една програма на ЕС за градовете“

[COM(2014) 490 final]

(2015/C 291/08)

| Докладчик: | г-н Etele BARÁTH |
| --- | --- |

Докладчик:

г-н Etele BARÁTH

На 18 юли 2014 г. Европейската комисия реши, в съответствие с член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз, да се консултира с Европейския икономически и социален комитет относно

„Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Градското измерение на политиките на ЕС — ключови характеристики на една програма на ЕС за градовете“

[COM(2014) 490 final].

Специализирана секция „Икономически и паричен съюз, икономическо и социално сближаване“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 26 март 2015 г.

На 507-ата си пленарна сесия, проведена на 22 и 23 април 2015 г. (заседание от 23 април), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 151 гласа „за“, 2 гласа „против“ и 2 гласа „въздържал се“.

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | Съществуващата финансова криза продължава да възпрепятства растежа на икономическата конкурентоспособност на ЕС, укрепването на социалното и териториалното сближаване и дори запазването му на настоящото равнище. В резултат на европейските политики, или по-точно на недоброто им прилагане днес Съюзът е по-далеч от постигането на целите на стратегията „Европа 2020“, отколкото през 2010 г. |
| --- | --- |

1.1.

Съществуващата финансова криза продължава да възпрепятства растежа на икономическата конкурентоспособност на ЕС, укрепването на социалното и териториалното сближаване и дори запазването му на настоящото равнище. В резултат на европейските политики, или по-точно на недоброто им прилагане днес Съюзът е по-далеч от постигането на целите на стратегията „Европа 2020“, отколкото през 2010 г.

| 1.2. | ЕИСК счита, че новата Европейска комисия, която наскоро пое функциите си, и публикуваните от нея насоки „Ново начало за Европа“ ще окажат значително въздействие върху развитието на градовете и градските райони, а оттам и върху съдържанието на програмата за градовете, тъй като тези насоки очертават нови приоритети в областта на сътрудничество по въпросите на управлението, разработването на икономически и финансови инструменти и поемането на риск, както и в областта на развитието на човешкия капитал и физическата инфраструктура, и създаването на мрежи на европейско равнище. |
| --- | --- |

1.2.

ЕИСК счита, че новата Европейска комисия, която наскоро пое функциите си, и публикуваните от нея насоки „Ново начало за Европа“ ще окажат значително въздействие върху развитието на градовете и градските райони, а оттам и върху съдържанието на програмата за градовете, тъй като тези насоки очертават нови приоритети в областта на сътрудничество по въпросите на управлението, разработването на икономически и финансови инструменти и поемането на риск, както и в областта на развитието на човешкия капитал и физическата инфраструктура, и създаването на мрежи на европейско равнище.

| 1.3. | Според ЕИСК реформата на икономическото управление и повишаването на неговата ефикасност и ефективност изискват, предвид новите финансови ресурси и условията за тяхното използване, да се извърши преоценка на ролята на градовете и градските райони за икономическото развитие, създаването на работни места и установяването на необходимите социални и екологични условия и да се следи тази роля да бъде съобразена в по-голяма степен с поставените задачи. |
| --- | --- |

1.3.

Според ЕИСК реформата на икономическото управление и повишаването на неговата ефикасност и ефективност изискват, предвид новите финансови ресурси и условията за тяхното използване, да се извърши преоценка на ролята на градовете и градските райони за икономическото развитие, създаването на работни места и установяването на необходимите социални и екологични условия и да се следи тази роля да бъде съобразена в по-голяма степен с поставените задачи.

| 1.4. | ЕИСК обръща внимание на необходимостта паралелно с изготвянето и приемането на програма за градовете, целите, определени в оперативните програми, да бъдат адаптирани към изменените условия от програмата за стратегически инвестиции. Съгласно настоящите споразумения за партньорство тези оперативни програми също използват европейските структурни фондове и Кохезионния фонд. Разработването и прилагането на нови инструменти и модели на финансиране може да се окажат необходими за установяването на интегрирано градско развитие. |
| --- | --- |

1.4.

ЕИСК обръща внимание на необходимостта паралелно с изготвянето и приемането на програма за градовете, целите, определени в оперативните програми, да бъдат адаптирани към изменените условия от програмата за стратегически инвестиции. Съгласно настоящите споразумения за партньорство тези оперативни програми също използват европейските структурни фондове и Кохезионния фонд. Разработването и прилагането на нови инструменти и модели на финансиране може да се окажат необходими за установяването на интегрирано градско развитие.

| 1.5. | Европейският икономически и социален комитет потвърждава и допълва позициите, изразени в предходните му становища, че за отстраняване на съществуващите пропуски е важно, целесъобразно и необходимо да се изготви програма за градовете и тя да се превърне в пълноправна политика на ЕС. До 2050 г. приблизително 80 % от населението на ЕС ще живее в градски райони. Просперитетът на Съюза още отсега се обуславя от просперитета на градовете. |
| --- | --- |

1.5.

Европейският икономически и социален комитет потвърждава и допълва позициите, изразени в предходните му становища, че за отстраняване на съществуващите пропуски е важно, целесъобразно и необходимо да се изготви програма за градовете и тя да се превърне в пълноправна политика на ЕС. До 2050 г. приблизително 80 % от населението на ЕС ще живее в градски райони. Просперитетът на Съюза още отсега се обуславя от просперитета на градовете.

| 1.6. | Значителна добавена стойност може да бъде генерирана чрез увеличеното използване на ресурсите на градовете и техните регионални системи благодарение на икономическите и социалните ползи от многостепенното управление и на териториалната и градската координация на различните секторни политики, но това би изисквало също така нов подход и нови усилия от страна на европейските власти. При все това липсата на координация, която характеризира развитието, носи риск от възникване на местно или регионално равнище на социални или екологични кризи, които биха могли да застрашат дори разрастването на градската среда в широкия смисъл на думата. |
| --- | --- |

1.6.

Значителна добавена стойност може да бъде генерирана чрез увеличеното използване на ресурсите на градовете и техните регионални системи благодарение на икономическите и социалните ползи от многостепенното управление и на териториалната и градската координация на различните секторни политики, но това би изисквало също така нов подход и нови усилия от страна на европейските власти. При все това липсата на координация, която характеризира развитието, носи риск от възникване на местно или регионално равнище на социални или екологични кризи, които биха могли да застрашат дори разрастването на градската среда в широкия смисъл на думата.

| 1.7. | Аналогично, партньорствата, които могат да възникват на различните равнища, структурираното участие на стопанските субекти и на гражданското общество в различните етапи от процеса на вземане на решения — от създаването до изпълнението — ще донесат добавена стойност. ЕИСК предлага да се засили ролята на стратегическото планиране, основано на широкото демократично участие, и да се укрепи участието на гражданите и гражданския контрол в рамките на процеса на планиране. |
| --- | --- |

1.7.

Аналогично, партньорствата, които могат да възникват на различните равнища, структурираното участие на стопанските субекти и на гражданското общество в различните етапи от процеса на вземане на решения — от създаването до изпълнението — ще донесат добавена стойност. ЕИСК предлага да се засили ролята на стратегическото планиране, основано на широкото демократично участие, и да се укрепи участието на гражданите и гражданския контрол в рамките на процеса на планиране.

| 1.8. | Програмата за градовете би трябвало да даде възможност за иновативно и балансирано развитие на политиката, администрацията, икономиката, инфраструктурата и ролята на участниците от обществото, като в същото време гарантира максимално зачитане на околната среда. |
| --- | --- |

1.8.

Програмата за градовете би трябвало да даде възможност за иновативно и балансирано развитие на политиката, администрацията, икономиката, инфраструктурата и ролята на участниците от обществото, като в същото време гарантира максимално зачитане на околната среда.

| 1.9. | ЕИСК счита, че, за да се положат основите на програмата за градовете, е необходимо да се разработи и стратегия за европейската градска мрежа, основаваща се на постигнатите до момента резултати. Тази стратегия би могла да бъде насочена към създаване на връзки между секторните политики, от една страна, и от друга страна, мрежата на агломерациите във вида, в който е конкретно установена в съответния район. |
| --- | --- |

1.9.

ЕИСК счита, че, за да се положат основите на програмата за градовете, е необходимо да се разработи и стратегия за европейската градска мрежа, основаваща се на постигнатите до момента резултати. Тази стратегия би могла да бъде насочена към създаване на връзки между секторните политики, от една страна, и от друга страна, мрежата на агломерациите във вида, в който е конкретно установена в съответния район.

| 1.10. | В контекста на средносрочния преглед на стратегията „Европа 2020“ е възможно и необходимо да се разработи рамката на селищна политика с диференцирани срокове на изпълнение в по-дългосрочен план, въз основа на координацията и на принципа на субсидиарност. |
| --- | --- |

1.10.

В контекста на средносрочния преглед на стратегията „Европа 2020“ е възможно и необходимо да се разработи рамката на селищна политика с диференцирани срокове на изпълнение в по-дългосрочен план, въз основа на координацията и на принципа на субсидиарност.

| 1.11. | Съгласуващият орган „на високо равнище“ с членове от 28-те държави от ЕС, който бе създаден с цел укрепване на управлението на макрорегионалните стратегии, би могъл да поеме ролята на основен гарант на координирано управление, основано на партньорството на селищната политика, при положение че бъдат привлечени за участие икономическите и социалните партньори и тези, които представляват регионалните интереси. |
| --- | --- |

1.11.

Съгласуващият орган „на високо равнище“ с членове от 28-те държави от ЕС, който бе създаден с цел укрепване на управлението на макрорегионалните стратегии, би могъл да поеме ролята на основен гарант на координирано управление, основано на партньорството на селищната политика, при положение че бъдат привлечени за участие икономическите и социалните партньори и тези, които представляват регионалните интереси.

| 1.12. | ЕИСК препоръчва на Комисията да развие управленския капацитет, който ще позволи да се изпълнят задачите, свързани с координираното прилагане на предложената селищна политика и дейностите ѝ за проследяване и оценка. В тази рамка би било подходящо да се създаде работна група на високо равнище за развитие на градовете наред със съществуващата междуведомствена група за градско развитие към Комисията. Тази оперативна група би имала за задача и разработването на съгласувана и ефективна европейска програма за градско развитие до 2050 г. |
| --- | --- |

1.12.

ЕИСК препоръчва на Комисията да развие управленския капацитет, който ще позволи да се изпълнят задачите, свързани с координираното прилагане на предложената селищна политика и дейностите ѝ за проследяване и оценка. В тази рамка би било подходящо да се създаде работна група на високо равнище за развитие на градовете наред със съществуващата междуведомствена група за градско развитие към Комисията. Тази оперативна група би имала за задача и разработването на съгласувана и ефективна европейска програма за градско развитие до 2050 г.

2.   За необходимостта от изготвяне на програма за градовете

| 2.1. | В своето съобщение Европейската комисия изтъква, че „Политическият отговор на европейско и на национално равнище е бавен и неорганизиран, с множество, но зле интегрирани секторни инициативи, макар ролята на градовете за икономическото, социалното и културното развитие и техният потенциал на местообитание с по-ефективно използване на ресурсите отдавна да са признати“. |
| --- | --- |

2.1.

В своето съобщение Европейската комисия изтъква, че „Политическият отговор на европейско и на национално равнище е бавен и неорганизиран, с множество, но зле интегрирани секторни инициативи, макар ролята на градовете за икономическото, социалното и културното развитие и техният потенциал на местообитание с по-ефективно използване на ресурсите отдавна да са признати“.

| 2.2. | „Това се изразява в призиви за създаване на програма на ЕС за градовете от страна на широк кръг заинтересовани страни на равнище ЕС, на национално и местно равнище. В отговор на тези призиви Европейската комисия организира форума CITIES с цел да се започне дебат за необходимостта от програма на ЕС за градовете. След форума CITIES държавите членки обсъдиха необходимостта от разработването на програма на ЕС за градовете, като бяха отчетени исканията и очакванията на Европейския парламент, Комитета на регионите, асоциациите на градовете и самите градове, както и тяхната готовност да участват в процеса.“ |
| --- | --- |

2.2.

„Това се изразява в призиви за създаване на програма на ЕС за градовете от страна на широк кръг заинтересовани страни на равнище ЕС, на национално и местно равнище. В отговор на тези призиви Европейската комисия организира форума CITIES с цел да се започне дебат за необходимостта от програма на ЕС за градовете. След форума CITIES държавите членки обсъдиха необходимостта от разработването на програма на ЕС за градовете, като бяха отчетени исканията и очакванията на Европейския парламент, Комитета на регионите, асоциациите на градовете и самите градове, както и тяхната готовност да участват в процеса.“

| 2.3. | Въз основа на широк консенсус между държавите членки Комисията представи за открит дебат предложението си относно разработването на програма на ЕС за градовете. |
| --- | --- |

2.3.

Въз основа на широк консенсус между държавите членки Комисията представи за открит дебат предложението си относно разработването на програма на ЕС за градовете.

| 2.4. | В отговор на тази покана Европейският икономически и социален комитет изготви становище въз основа на известната до този момент информация и на съобщението. |
| --- | --- |

2.4.

В отговор на тази покана Европейският икономически и социален комитет изготви становище въз основа на известната до този момент информация и на съобщението.

| 2.5. | Независимо от това ЕИСК счита, че в становището му трябва да бъдат разгледани не само настоящите проблеми във връзка с програмата за градовете, а да се набележат насоки в дългосрочен план, с които, от една страна, да може да се оказва съдействие на Европейската комисия при разработването на подходяща програма, и от друга, да се подпомагат държавите членки при изпълнението на техните задачи в контекста на прилагането на програмата. |
| --- | --- |

2.5.

Независимо от това ЕИСК счита, че в становището му трябва да бъдат разгледани не само настоящите проблеми във връзка с програмата за градовете, а да се набележат насоки в дългосрочен план, с които, от една страна, да може да се оказва съдействие на Европейската комисия при разработването на подходяща програма, и от друга, да се подпомагат държавите членки при изпълнението на техните задачи в контекста на прилагането на програмата.

| 2.6. | Поради своята сложност и водещата роля, която са имали и ще продължават да имат в бъдеще за развитието на континента, както и поради решаващата си роля за бъдещото развитие на Европа, европейските градове и техните мрежи представляват уникални и специфични ценности на Европа. |
| --- | --- |

2.6.

Поради своята сложност и водещата роля, която са имали и ще продължават да имат в бъдеще за развитието на континента, както и поради решаващата си роля за бъдещото развитие на Европа, европейските градове и техните мрежи представляват уникални и специфични ценности на Европа.

| 2.7. | Европа е изправена пред различни нарастващи предизвикателства, свързани с икономиката, обществото в по-широк смисъл и околната среда. Тези предизвикателства се характеризират с особено изразено териториално, но и най-вече градско измерение. Като цяло именно в градските или крайградските райони са съсредоточени, например, бедността, социалната сегрегация и влошаването на околната среда (1). Следователно тези въпроси представляват все по-голямо предизвикателство, по-специално в градските квартали, страдащи от други неблагоприятни условия. |
| --- | --- |

2.7.

Европа е изправена пред различни нарастващи предизвикателства, свързани с икономиката, обществото в по-широк смисъл и околната среда. Тези предизвикателства се характеризират с особено изразено териториално, но и най-вече градско измерение. Като цяло именно в градските или крайградските райони са съсредоточени, например, бедността, социалната сегрегация и влошаването на околната среда (1). Следователно тези въпроси представляват все по-голямо предизвикателство, по-специално в градските квартали, страдащи от други неблагоприятни условия.

| 2.7.1. | ЕИСК насочва вниманието към наличието на известни предизвикателства в резултат на миграциите. От една страна, нараства емиграцията от европейски региони и градове с по-слабо или по-бавно развитие, което се изразява в загуба на значителна стойност за съответните територии, а от друга страна, процесът на имиграция в посока ЕС представлява едновременно културно и икономическо предизвикателство за градските общества. |
| --- | --- |

2.7.1.

ЕИСК насочва вниманието към наличието на известни предизвикателства в резултат на миграциите. От една страна, нараства емиграцията от европейски региони и градове с по-слабо или по-бавно развитие, което се изразява в загуба на значителна стойност за съответните територии, а от друга страна, процесът на имиграция в посока ЕС представлява едновременно културно и икономическо предизвикателство за градските общества.

| 2.8. | В същото време главно в градовете и регионите, на които те са център, може да се намерят отговори на тези предизвикателства. Именно добре организираните и разумно управлявани градски райони са тези, които създават най-благоприятната среда за икономическото развитие, за ефективното използване на ресурсите, за икономическите и социалните иновации и за социалното приобщаване (2). |
| --- | --- |

2.8.

В същото време главно в градовете и регионите, на които те са център, може да се намерят отговори на тези предизвикателства. Именно добре организираните и разумно управлявани градски райони са тези, които създават най-благоприятната среда за икономическото развитие, за ефективното използване на ресурсите, за икономическите и социалните иновации и за социалното приобщаване (2).

| 2.8.1. | Управлението на ЕС се разви значително, по-специално благодарение на отговорите на кризата през последното десетилетие. Посланията, изпратени до момента от институциите — които станаха свидетели на появата на нови сили — и средносрочният преглед на стратегията „Европа 2020“ поставят акцента най-вече върху икономическия растеж, създаването на работни места, иновациите и социалното приобщаване. |
| --- | --- |

2.8.1.

Управлението на ЕС се разви значително, по-специално благодарение на отговорите на кризата през последното десетилетие. Посланията, изпратени до момента от институциите — които станаха свидетели на появата на нови сили — и средносрочният преглед на стратегията „Европа 2020“ поставят акцента най-вече върху икономическия растеж, създаването на работни места, иновациите и социалното приобщаване.

| 2.8.2. | Опазването и обогатяването на европейските демократични ценности, чиито корени са неразривно свързани с историята на развитието на градовете, са бъдеща задача от първостепенно значение. |
| --- | --- |

2.8.2.

Опазването и обогатяването на европейските демократични ценности, чиито корени са неразривно свързани с историята на развитието на градовете, са бъдеща задача от първостепенно значение.

| 2.9. | Европейските градове, с различна големина и степен на развитие, както и техните мрежи, поради своите исторически характеристики, са едновременно пазители и люлка на тези различни способности и роли, които модерният свят се опитва да опише посредством концепцията за иновация. |
| --- | --- |

2.9.

Европейските градове, с различна големина и степен на развитие, както и техните мрежи, поради своите исторически характеристики, са едновременно пазители и люлка на тези различни способности и роли, които модерният свят се опитва да опише посредством концепцията за иновация.

| 2.9.1. | Както показа неотдавнашната криза, икономиката на метрополните региони устоява по-добре на конюнктурните колебания в световната икономика. Предполага се, че тази по-голяма издръжливост е свързана с диверсификацията на икономиката на големите градове, на стабилността на изградените връзки и, следователно, на големия капацитет за обновяване и приспособяване на метрополиите. При все това програмата на ЕС за градовете би трябвало да обърне специално внимание на подходящото развитие на местната икономика, по-конкретно на микропредприятията и малките предприятия, както и на търговията на дребно и на занаятите. |
| --- | --- |

2.9.1.

Както показа неотдавнашната криза, икономиката на метрополните региони устоява по-добре на конюнктурните колебания в световната икономика. Предполага се, че тази по-голяма издръжливост е свързана с диверсификацията на икономиката на големите градове, на стабилността на изградените връзки и, следователно, на големия капацитет за обновяване и приспособяване на метрополиите. При все това програмата на ЕС за градовете би трябвало да обърне специално внимание на подходящото развитие на местната икономика, по-конкретно на микропредприятията и малките предприятия, както и на търговията на дребно и на занаятите.

| 2.9.2. | Значителна част от социалните проблеми, силно концентрирани в градовете, могат да бъдат преодолени чрез иновационни решения. Както е в случая с икономиката, социалните иновации в различните им форми се проявяват основно в градовете. Сложността на градските системи и на тяхното функциониране е това, което дава възможност за обновяването на икономиката, както и за появата и укрепването на нови форми на икономика. |
| --- | --- |

2.9.2.

Значителна част от социалните проблеми, силно концентрирани в градовете, могат да бъдат преодолени чрез иновационни решения. Както е в случая с икономиката, социалните иновации в различните им форми се проявяват основно в градовете. Сложността на градските системи и на тяхното функциониране е това, което дава възможност за обновяването на икономиката, както и за появата и укрепването на нови форми на икономика.

| 2.9.3. | За да се увеличи капацитетът за обновяване, би следвало да продължи насърчаването на изграждането на мрежи от градове и различни форми на разпространение на добри практики, които засягат различни аспекти на градските политики и по този начин да се допринесе за повишаването на европейската добавена стойност. |
| --- | --- |

2.9.3.

За да се увеличи капацитетът за обновяване, би следвало да продължи насърчаването на изграждането на мрежи от градове и различни форми на разпространение на добри практики, които засягат различни аспекти на градските политики и по този начин да се допринесе за повишаването на европейската добавена стойност.

| 2.10. | Следователно е целесъобразно, също и поради гореизложените съображения, да се приветства инициативата на Европейската комисия относно изготвянето на програма за градовете и да се подкрепят усилията, насочени към това, създаването и развитието на селищна политика да бъде плод на широкообхватни консултации. |
| --- | --- |

2.10.

Следователно е целесъобразно, също и поради гореизложените съображения, да се приветства инициативата на Европейската комисия относно изготвянето на програма за градовете и да се подкрепят усилията, насочени към това, създаването и развитието на селищна политика да бъде плод на широкообхватни консултации.

| 2.10.1. | Гражданското общество изразява желание и занапред да участва в този процес, в обновената му и структурирана форма. |
| --- | --- |

2.10.1.

Гражданското общество изразява желание и занапред да участва в този процес, в обновената му и структурирана форма.

3.   Програма на ЕС за градовете

| 3.1. | Ако до момента ЕС се е въздържал — и ще продължи да се въздържа и в бъдеще — да разработва селищна политика, изразяваща се в конкретна намеса в развитието на градовете, това не е само поради съблюдаване на принципа на субсидиарност и на ценностите, отнасящи се до многостепенното управление, но и поради факта, че градското развитие и развитието на жилищните зони като цяло почиват на друга логика, която разглежда пространственото измерение като определящ фактор, за разлика от повечето секторни политики. |
| --- | --- |

3.1.

Ако до момента ЕС се е въздържал — и ще продължи да се въздържа и в бъдеще — да разработва селищна политика, изразяваща се в конкретна намеса в развитието на градовете, това не е само поради съблюдаване на принципа на субсидиарност и на ценностите, отнасящи се до многостепенното управление, но и поради факта, че градското развитие и развитието на жилищните зони като цяло почиват на друга логика, която разглежда пространственото измерение като определящ фактор, за разлика от повечето секторни политики.

| 3.2. | Когато към икономическото и социалното сближаване Европейският съюз добави цел за териториално сближаване, той преодоля важен етап, поставяйки инструментите си в услуга на интервенции, които имат конкретни последици за пространствената структура на европейското общество, икономика и околна среда. |
| --- | --- |

3.2.

Когато към икономическото и социалното сближаване Европейският съюз добави цел за териториално сближаване, той преодоля важен етап, поставяйки инструментите си в услуга на интервенции, които имат конкретни последици за пространствената структура на европейското общество, икономика и околна среда.

| 3.3. | Резултатите и слабостите, установени до момента, все пак насочиха вниманието върху факта, че макар и да е допълнена от териториалността, политиката на сближаване не е постигнала в пълна степен своите цели. Тази политика не можа да бъде осъществена изцяло, тъй като липсва политиката на синтез и координация, която да дава насоки относно:






  — | прилагането на регионално и местно равнище на секторните политики, изготвени на „макро“, паневропейско равнище, от една страна, и |
| --- | --- | --- |

3.3.

Резултатите и слабостите, установени до момента, все пак насочиха вниманието върху факта, че макар и да е допълнена от териториалността, политиката на сближаване не е постигнала в пълна степен своите цели. Тази политика не можа да бъде осъществена изцяло, тъй като липсва политиката на синтез и координация, която да дава насоки относно:

—

прилагането на регионално и местно равнище на секторните политики, изготвени на „макро“, паневропейско равнище, от една страна, и

| — | сътрудничеството от индивидуално и саморегулаторно естество между регионите и общините, от друга (3). |
| --- | --- |

—

сътрудничеството от индивидуално и саморегулаторно естество между регионите и общините, от друга (3).

| 3.4. | Необходимо е да се гарантира, че съдържанието на тази координационна политика е в съответствие с принципа на субсидиарност. |
| --- | --- |

3.4.

Необходимо е да се гарантира, че съдържанието на тази координационна политика е в съответствие с принципа на субсидиарност.

| 3.5. | Тройната цел на стратегията „Европа 2020“ — интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж — ще престане да бъде абстракция едва когато икономическите, екологичните и социалните връзки между тези три елемента се проявят конкретно. Взаимодействията между тях ще се извършат в градските системи на различни равнища, където ще бъде възможно те да се определят и измерят, което ще позволи ефективно и ефикасно разработване на настоящата тройна цел. |
| --- | --- |

3.5.

Тройната цел на стратегията „Европа 2020“ — интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж — ще престане да бъде абстракция едва когато икономическите, екологичните и социалните връзки между тези три елемента се проявят конкретно. Взаимодействията между тях ще се извършат в градските системи на различни равнища, където ще бъде възможно те да се определят и измерят, което ще позволи ефективно и ефикасно разработване на настоящата тройна цел.

| 3.5.1. | Изпълнението на основните цели на ЕС в градските системи, като например все по-застъпеното използване на информационните и комуникационните технологии или осведомеността по енергийните въпроси на равнището на градовете (напр. инициативата „интелигентни градове“), ще допринесе за засилване на конкурентоспособността на ЕС. |
| --- | --- |

3.5.1.

Изпълнението на основните цели на ЕС в градските системи, като например все по-застъпеното използване на информационните и комуникационните технологии или осведомеността по енергийните въпроси на равнището на градовете (напр. инициативата „интелигентни градове“), ще допринесе за засилване на конкурентоспособността на ЕС.

| 3.6. | Европейска програма за градовете е възможна само ако е изготвена въз основа на преразгледаните цели на стратегията „Европа 2020“, на дългосрочната стратегия на новата Комисия, подкрепена от Европейския парламент, както и на взаимното отчитане на регионалните интереси и интересите на дългосрочното градско развитие, основаващи се на историческите ценности. |
| --- | --- |

3.6.

Европейска програма за градовете е възможна само ако е изготвена въз основа на преразгледаните цели на стратегията „Европа 2020“, на дългосрочната стратегия на новата Комисия, подкрепена от Европейския парламент, както и на взаимното отчитане на регионалните интереси и интересите на дългосрочното градско развитие, основаващи се на историческите ценности.

| 3.7. | Би било разумно в предвидената програма за градовете да се обърне внимание на това градовете и техните региони, както и метрополните региони да могат, чрез управление, което полага сериозни грижи за постигане на правилния баланс, да гарантират, че:






  — | процесите, които представляват, от една страна, дейностите, ориентирани към пазара и икономиката и уредени от закони, основаващи се на интереса, и от друга, общественото обновяване, основаващо се на исторически ценности, съгласувано насърчават растежа, опазвайки околната среда, |
| --- | --- | --- |

3.7.

Би било разумно в предвидената програма за градовете да се обърне внимание на това градовете и техните региони, както и метрополните региони да могат, чрез управление, което полага сериозни грижи за постигане на правилния баланс, да гарантират, че:

—

процесите, които представляват, от една страна, дейностите, ориентирани към пазара и икономиката и уредени от закони, основаващи се на интереса, и от друга, общественото обновяване, основаващо се на исторически ценности, съгласувано насърчават растежа, опазвайки околната среда,

| — | последователно и хармонично ще бъдат осигурени основните условия за обновяването, а именно: квалифицирана работна ръка, системи за извършване на услуги, основаващи се на развити инфраструктури и приобщаваща социална и природна среда — елементи, благодарение на които градовете допринасят съществено и незаменимо за икономическата дейност (4). |
| --- | --- |

—

последователно и хармонично ще бъдат осигурени основните условия за обновяването, а именно: квалифицирана работна ръка, системи за извършване на услуги, основаващи се на развити инфраструктури и приобщаваща социална и природна среда — елементи, благодарение на които градовете допринасят съществено и незаменимо за икономическата дейност (4).

| 3.8. | Най-основните взаимодействия между европейските политики и градското развитие могат да бъдат дефинирани с помощта на сравнение между нужното ниво на работната ръка и инфраструктурата и необходимата среда за различните дейности. „Създаването“ на тези три определящи фактора е прерогатив на градските системи. |
| --- | --- |

3.8.

Най-основните взаимодействия между европейските политики и градското развитие могат да бъдат дефинирани с помощта на сравнение между нужното ниво на работната ръка и инфраструктурата и необходимата среда за различните дейности. „Създаването“ на тези три определящи фактора е прерогатив на градските системи.

| 3.8.1. | Целесъобразно е да се отчита фактът, че ако политиките на ЕС — включително онези, които предвиждат икономически и финансови мерки — и определящите елементи на стратегията „Европа 2020“ са средносрочни и дългосрочни, то времевите рамки на някои секторни политики понякога могат да бъдат много различни. Така например при инфраструктурното развитие те може да варират между 30 и 50 години. |
| --- | --- |

3.8.1.

Целесъобразно е да се отчита фактът, че ако политиките на ЕС — включително онези, които предвиждат икономически и финансови мерки — и определящите елементи на стратегията „Европа 2020“ са средносрочни и дългосрочни, то времевите рамки на някои секторни политики понякога могат да бъдат много различни. Така например при инфраструктурното развитие те може да варират между 30 и 50 години.

| 3.8.2. | Като резултат от бавен исторически процес градовете, техният капацитет и ценности, местното общество, качеството на застроената и околната среда също се променят и се приспособяват с по-бавни темпове. |
| --- | --- |

3.8.2.

Като резултат от бавен исторически процес градовете, техният капацитет и ценности, местното общество, качеството на застроената и околната среда също се променят и се приспособяват с по-бавни темпове.

| 3.8.3. | Отговор на това предизвикателство беше даден чрез регионализиране на градските системи, създаване на градски мрежи, укрепване на регионалната координация и, в по-общ план, чрез насърчаване на междуинституционалното сътрудничество, което позволява разнообразието да се гарантира успоредно със специализацията. Относителната стабилност на развитието на урбанистичните функции, натрупаните знания и способности, както и компетентността, развита с оглед на сътрудничеството, създават благоприятно положение за постоянното обновяване и иновациите. |
| --- | --- |

3.8.3.

Отговор на това предизвикателство беше даден чрез регионализиране на градските системи, създаване на градски мрежи, укрепване на регионалната координация и, в по-общ план, чрез насърчаване на междуинституционалното сътрудничество, което позволява разнообразието да се гарантира успоредно със специализацията. Относителната стабилност на развитието на урбанистичните функции, натрупаните знания и способности, както и компетентността, развита с оглед на сътрудничеството, създават благоприятно положение за постоянното обновяване и иновациите.

| 3.8.4. | С оглед изготвянето на програмата за градовете е добре да се обърне внимание на многообразието на европейските мрежи от градове, на голямото разнообразие от градове, които водят до различни подходи, а именно:






  — | интегрираното градско развитие, което е налице, когато политиките за градско развитие и инструментите, с които те разполагат, са достатъчно гъвкави, за да бъдат прилагани ефективно към различните условия и особености на градовете в социално, икономическо и екологично отношение, и по този начин се гарантира максимална синергия между политиките, |
| --- | --- | --- |

3.8.4.

С оглед изготвянето на програмата за градовете е добре да се обърне внимание на многообразието на европейските мрежи от градове, на голямото разнообразие от градове, които водят до различни подходи, а именно:

—

интегрираното градско развитие, което е налице, когато политиките за градско развитие и инструментите, с които те разполагат, са достатъчно гъвкави, за да бъдат прилагани ефективно към различните условия и особености на градовете в социално, икономическо и екологично отношение, и по този начин се гарантира максимална синергия между политиките,

| — | диференцираната политика, която обхваща цялата мрежа на градовете, с оглед разбиране и реално влияние на многобройните процеси на сътрудничество между европейските градове. |
| --- | --- |

—

диференцираната политика, която обхваща цялата мрежа на градовете, с оглед разбиране и реално влияние на многобройните процеси на сътрудничество между европейските градове.

| 3.9. | За тази цел — и с оглед полагане основите на програмата за градовете — е необходимо да се разработи и стратегия за европейската градска мрежа, основаваща се на постигнатите до момента резултати. По този начин Европейският съюз би могъл да внесе значителна добавена стойност към масовото разпространение на конкретни резултати в областта на градското развитие. |
| --- | --- |

3.9.

За тази цел — и с оглед полагане основите на програмата за градовете — е необходимо да се разработи и стратегия за европейската градска мрежа, основаваща се на постигнатите до момента резултати. По този начин Европейският съюз би могъл да внесе значителна добавена стойност към масовото разпространение на конкретни резултати в областта на градското развитие.

| 3.9.1. | Тази стратегия би могла да бъде насочена към създаване на връзки между секторните политики, от една страна, и от друга страна, мрежата на агломерациите във вида, в който е конкретно установена в съответния район. Биха могли да бъдат разработени различни стратегии за различните елементи на градската мрежа в рамките на тази стратегия, в единна европейска рамка. |
| --- | --- |

3.9.1.

Тази стратегия би могла да бъде насочена към създаване на връзки между секторните политики, от една страна, и от друга страна, мрежата на агломерациите във вида, в който е конкретно установена в съответния район. Биха могли да бъдат разработени различни стратегии за различните елементи на градската мрежа в рамките на тази стратегия, в единна европейска рамка.

| 3.9.2. | Стратегията за европейската градска мрежа би представлявала насока от териториален характер, която би допълнила секторната политика на ЕС (5). |
| --- | --- |

3.9.2.

Стратегията за европейската градска мрежа би представлявала насока от териториален характер, която би допълнила секторната политика на ЕС (5).

| 3.9.2.1. | В стратегията се определят, в диференцирана, но единна и балансирана рамка, насоки за развитието на малките, средните и големите градове и техните мрежи, като се вземат под внимание индивидуалните характеристики на факторите, които играят ключова роля в това развитие. |
| --- | --- |

3.9.2.1.

В стратегията се определят, в диференцирана, но единна и балансирана рамка, насоки за развитието на малките, средните и големите градове и техните мрежи, като се вземат под внимание индивидуалните характеристики на факторите, които играят ключова роля в това развитие.

| 3.10. | Един от положителните резултати от кризата, наближаваща своя край, е, че при обсъжданията се акцентира на подход, изразяващ се в преминаване „отвъд БВП“, разпространението на по-разнообразни и различни тълкувания на понятието за развитие. |
| --- | --- |

3.10.

Един от положителните резултати от кризата, наближаваща своя край, е, че при обсъжданията се акцентира на подход, изразяващ се в преминаване „отвъд БВП“, разпространението на по-разнообразни и различни тълкувания на понятието за развитие.

| 3.10.1. | Нищо не обосновава в по-голяма степен спешната нужда от програма за градовете от факта, че именно градските и общинските системи играят ключова роля в разработването на показатели, отразяващи в дълбочина качеството на живот и надхвърлящи факторите, включвани досега в БВП. |
| --- | --- |

3.10.1.

Нищо не обосновава в по-голяма степен спешната нужда от програма за градовете от факта, че именно градските и общинските системи играят ключова роля в разработването на показатели, отразяващи в дълбочина качеството на живот и надхвърлящи факторите, включвани досега в БВП.

4.   Координационни функции

| 4.1. | Регулаторните мерки на Европейската комисия за периода 2014 — 2020 г., „споразуменията за партньорство“ и оперативните програми, разполагащи с инструменти за тяхното прилагане, не са в състояние изцяло да запълнят съществуващата празнина между системата за макроикономическо управление, целите на стратегията „Европа 2020“ и инструментите за прилагане на политиката на сближаване. Това потвърждава необходимостта от интегрирана селищна политика. |
| --- | --- |

4.1.

Регулаторните мерки на Европейската комисия за периода 2014 — 2020 г., „споразуменията за партньорство“ и оперативните програми, разполагащи с инструменти за тяхното прилагане, не са в състояние изцяло да запълнят съществуващата празнина между системата за макроикономическо управление, целите на стратегията „Европа 2020“ и инструментите за прилагане на политиката на сближаване. Това потвърждава необходимостта от интегрирана селищна политика.

| 4.1.1. | Политиките, които създават възможност за интегрирани интервенции, са абсолютно необходим елемент на координиран многостепенен процес на вземане на решения (6). |
| --- | --- |

4.1.1.

Политиките, които създават възможност за интегрирани интервенции, са абсолютно необходим елемент на координиран многостепенен процес на вземане на решения (6).

| 4.1.2. | Предвид гореописаните системни различия е възможно нуждите на градски системи и мрежи да бъдат включени по сектори в тематични (секторни) политики благодарение на координирана политика, която би се съсредоточила върху няколко ключови фактора с първостепенно значение, би позволила на развиващите се и бавно приспособяващи се системи да си сътрудничат — главно чрез развитието на мрежите — за да отговорят на краткосрочните нужди, и би разполагала със система за управление и орган за оперативно прилагане, способни да внасят корекции чрез действия, основани на постоянно наблюдение. |
| --- | --- |

4.1.2.

Предвид гореописаните системни различия е възможно нуждите на градски системи и мрежи да бъдат включени по сектори в тематични (секторни) политики благодарение на координирана политика, която би се съсредоточила върху няколко ключови фактора с първостепенно значение, би позволила на развиващите се и бавно приспособяващи се системи да си сътрудничат — главно чрез развитието на мрежите — за да отговорят на краткосрочните нужди, и би разполагала със система за управление и орган за оперативно прилагане, способни да внасят корекции чрез действия, основани на постоянно наблюдение.

| 4.1.3. | Съгласуващият орган „на високо равнище“ с членове от 28-те държави от ЕС, създаден с цел укрепване на управлението на макрорегионалните стратегии, би могъл да се окаже липсващото звено, което следи за прилагането на предложената координационна политика. |
| --- | --- |

4.1.3.

Съгласуващият орган „на високо равнище“ с членове от 28-те държави от ЕС, създаден с цел укрепване на управлението на макрорегионалните стратегии, би могъл да се окаже липсващото звено, което следи за прилагането на предложената координационна политика.

| 4.1.3.1. | Този орган, в настоящия си вид, все още не е достатъчно развит. Участието на териториалните участници и социално-икономическите партньори както в изготвянето на политиките и разработването на стратегиите, така и на всички етапи от прилагането е абсолютно необходимо. |
| --- | --- |

4.1.3.1.

Този орган, в настоящия си вид, все още не е достатъчно развит. Участието на териториалните участници и социално-икономическите партньори както в изготвянето на политиките и разработването на стратегиите, така и на всички етапи от прилагането е абсолютно необходимо.

| 4.2. | В контекста на управлението на градовете и регионалните системи, изградени около тях, е необходимо да се изтъква сътрудничеството, представляващо демократично избрано политическо ръководство, независими икономически интереси и ценностната система на обществото. |
| --- | --- |

4.2.

В контекста на управлението на градовете и регионалните системи, изградени около тях, е необходимо да се изтъква сътрудничеството, представляващо демократично избрано политическо ръководство, независими икономически интереси и ценностната система на обществото.

| 4.2.1. | За ЕИСК е много важно участието на гражданското общество (тоест на представителите на социално-икономическите среди и на различните дейности) да бъде неоспорим елемент от многостепенното управление на Съюза, при това на всички етапи — от изготвянето на решението до контрола върху изпълнението. |
| --- | --- |

4.2.1.

За ЕИСК е много важно участието на гражданското общество (тоест на представителите на социално-икономическите среди и на различните дейности) да бъде неоспорим елемент от многостепенното управление на Съюза, при това на всички етапи — от изготвянето на решението до контрола върху изпълнението.

| 4.2.2. | Представителството на хоризонталните интереси и тези на териториалната политика, от една страна, и социално-икономическите интереси, от друга, което се осигурява съответно от Комитета на регионите и ЕИСК при взаимно допълване, е съществен елемент от управлението на Съюза (7). |
| --- | --- |

4.2.2.

Представителството на хоризонталните интереси и тези на териториалната политика, от една страна, и социално-икономическите интереси, от друга, което се осигурява съответно от Комитета на регионите и ЕИСК при взаимно допълване, е съществен елемент от управлението на Съюза (7).

| 4.3. | Важно е, в рамките на изготвянето на програмата за градовете, предвид по-специално преобразуването на икономическото и финансовото управление в политика, насочена към развитието, да се отреди приоритет на ограничен брой фактори, което позволява да се постигне баланс между различните системи и представлява основа за ефективна и ефикасна намеса. |
| --- | --- |

4.3.

Важно е, в рамките на изготвянето на програмата за градовете, предвид по-специално преобразуването на икономическото и финансовото управление в политика, насочена към развитието, да се отреди приоритет на ограничен брой фактори, което позволява да се постигне баланс между различните системи и представлява основа за ефективна и ефикасна намеса.

| 4.3.1. | Във връзка с това е целесъобразно също така да се припомни предложението относно създаването на група на високо равнище или оперативна група по развитие на градовете наред със съществуващата междуведомствена група за градско развитие към Комисията. Тази оперативна група би имала за задача разработването на съгласувана и ефективна европейска програма за градско развитие до 2050 г. |
| --- | --- |

4.3.1.

Във връзка с това е целесъобразно също така да се припомни предложението относно създаването на група на високо равнище или оперативна група по развитие на градовете наред със съществуващата междуведомствена група за градско развитие към Комисията. Тази оперативна група би имала за задача разработването на съгласувана и ефективна европейска програма за градско развитие до 2050 г.

| 4.3.2. | Това предложение е в духа на изразеното в становището на Комитета на регионите COTER-V-046 (107-а пленарна сесия на 25 и 26 юни 2014 г.), според което е необходимо градовете и местните и регионалните власти да бъдат привлечени за активно участие в изготвянето на Бяла книга относно интегрирана селищна политика, и също така е в съответствие с договореното на неофициалната среща на министрите в Атина по време на гръцкото председателство (24 април). |
| --- | --- |

4.3.2.

Това предложение е в духа на изразеното в становището на Комитета на регионите COTER-V-046 (107-а пленарна сесия на 25 и 26 юни 2014 г.), според което е необходимо градовете и местните и регионалните власти да бъдат привлечени за активно участие в изготвянето на Бяла книга относно интегрирана селищна политика, и също така е в съответствие с договореното на неофициалната среща на министрите в Атина по време на гръцкото председателство (24 април).

Брюксел, 23 април 2015 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Henri MALOSSE

---

(1)  COM(2014) 490 final.

1

(2)  Пак там.

2

(3)  Пак там.

3

(4)  Пак там.

4

(5)  Пак там.

5

(6)  Пак там.

6

(7)  Пак там.

7

---

| 4.9.2015 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 291/60 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2015

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 291/60

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за определяне на предвидената в Регламент (ЕС) No 1306/2013 ставка на корекция на директните плащания за календарната 2015 г.“

[COM(2015) 141 final — 2015/0070 COD]

(2015/C 291/09)

На 7 април 2015 г. Съветът реши, в съответствие с член 43, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз, да се консултира с Европейския икономически и социален комитет относно

„Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за определяне на предвидената в Регламент (ЕС) No 1306/2013 ставка на корекция на директните плащания за календарната 2015 г.“

[COM(2015) 141 final — 2015/0070 COD].

Тъй като Комитетът вече е изразил мнението си по съдържанието на въпросното предложение в своите становища ОВ C 271, 19.9.2013 г., стр. 143, прието на 22 май 2013 г. (1), и ОВ C 424, 26.11.2014 г., стр. 73, прието на 5 юни 2014 г. (2), той взе решение на 507-ата си пленарна сесия, проведена на 22 и 23 април 2015 г. (заседание от 22 април) със 152 гласа „за“, 2 гласа „против“ и 7 гласа „въздържал се“, да не изготвя ново становище по въпроса, а да се позове на изложената в горепосочените документи позиция.

Брюксел, 22 април 2015 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Henri MALOSSE

---

(1)  Становище на ЕИСК относно „Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за определяне на ставка за корекция на директните плащания, предвидена в Регламент (ЕО) No 73/2009, за календарната 2013 г.“, ОВ C 271, 19.9.2013, стp. 143.

1

(2)  Становище на ЕИСК NAT/646 относно „Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за определяне на ставка за корекция на директните плащания, предвидена в Регламент (ЕО) No 73/2009 на Съвета, за календарната 2014 г.“, ОВ C 424, 26.11.2014, стp. 73.

2

---