# Uradni list L 215/2015

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 215 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5814. avgust 2015 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 215

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5814. avgust 2015

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MEDNARODNI SPORAZUMI |
| | * | Sklep Sveta (EU) 2015/1389 z dne 7. maja 2015 o podpisu Protokola o spremembi Sporazuma o skupnem zračnem prostoru med Evropsko unijo in njenimi državami članicami ter Republiko Moldavijo zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji v imenu Unije in njenih držav članic in o njegovi začasni uporabi | 1 |
| | | Protokol o spremembi Sporazuma o skupnem zračnem prostoru med Evropsko unijo in njenimi državami članicami ter Republiko Moldavijo zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji | 3 |
| | | UREDBE |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/1390 z dne 13. avgusta 2015 o dvestotriintrideseti spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 881/2002 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte, povezane z mrežo Al-Kaida | 6 |
| | * | Uredba Komisije (EU) 2015/1391 z dne 13. avgusta 2015 o spremembi Uredbe (ES) št. 1200/2009 o izvajanju Uredbe (ES) št. 1166/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o raziskovanjih strukture kmetijskih gospodarstev in raziskovanju metod kmetijske proizvodnje v zvezi s koeficienti glav živine ter opredelitvami značilnosti (
  1
  ) | 11 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/1392 z dne 13. avgusta 2015 o odobritvi osnovne snovi fruktoza v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet ter o spremembi Priloge k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 540/2011 (
  1
  ) | 34 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/1393 z dne 13. avgusta 2015 o odobritvi sprememb specifikacije za ime, vpisano v registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb, ki niso manjše (Καλαμάτα (Kalamata) (ZOP)) | 38 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/1394 z dne 13. avgusta 2015 o spremembi Uredbe (EU) št. 470/2014, kakor je bila spremenjena z Uredbo (EU) 2015/588, o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in o dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz solarnega stekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, po ponovni preiskavi za ugotavljanje absorpcije v skladu s členom 12 Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 | 42 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/1395 z dne 13. avgusta 2015 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 50 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

MEDNARODNI SPORAZUMI

*

Sklep Sveta (EU) 2015/1389 z dne 7. maja 2015 o podpisu Protokola o spremembi Sporazuma o skupnem zračnem prostoru med Evropsko unijo in njenimi državami članicami ter Republiko Moldavijo zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji v imenu Unije in njenih držav članic in o njegovi začasni uporabi

1

Protokol o spremembi Sporazuma o skupnem zračnem prostoru med Evropsko unijo in njenimi državami članicami ter Republiko Moldavijo zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji

3

UREDBE

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/1390 z dne 13. avgusta 2015 o dvestotriintrideseti spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 881/2002 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte, povezane z mrežo Al-Kaida

6

*

Uredba Komisije (EU) 2015/1391 z dne 13. avgusta 2015 o spremembi Uredbe (ES) št. 1200/2009 o izvajanju Uredbe (ES) št. 1166/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o raziskovanjih strukture kmetijskih gospodarstev in raziskovanju metod kmetijske proizvodnje v zvezi s koeficienti glav živine ter opredelitvami značilnosti (
  1
  )

1

11

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/1392 z dne 13. avgusta 2015 o odobritvi osnovne snovi fruktoza v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet ter o spremembi Priloge k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 540/2011 (
  1
  )

1

34

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/1393 z dne 13. avgusta 2015 o odobritvi sprememb specifikacije za ime, vpisano v registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb, ki niso manjše (Καλαμάτα (Kalamata) (ZOP))

38

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/1394 z dne 13. avgusta 2015 o spremembi Uredbe (EU) št. 470/2014, kakor je bila spremenjena z Uredbo (EU) 2015/588, o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in o dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz solarnega stekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, po ponovni preiskavi za ugotavljanje absorpcije v skladu s členom 12 Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009

42

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/1395 z dne 13. avgusta 2015 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

50

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

MEDNARODNI SPORAZUMI

| 14.8.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 215/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 215/1

---

SKLEP SVETA (EU) 2015/1389

z dne 7. maja 2015

o podpisu Protokola o spremembi Sporazuma o skupnem zračnem prostoru med Evropsko unijo in njenimi državami članicami ter Republiko Moldavijo zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji v imenu Unije in njenih držav članic in o njegovi začasni uporabi

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 100(2) v povezavi s členom 218(5) Pogodbe,

ob upoštevanju Akta o pristopu Hrvaške in zlasti drugega pododstavka člena 6(2) Akta,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 14. septembra 2012 pooblastil Komisijo za začetek pogajanj v imenu Unije, njenih držav članic in Republike Hrvaške za sklenitev Protokola o spremembi Sporazuma o skupnem zračnem prostoru med Evropsko unijo in njenimi državami članicami ter Republiko Moldavijo (1) zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji (v nadaljnjem besedilu: Protokol). |
| --- | --- |

(1)

Svet je 14. septembra 2012 pooblastil Komisijo za začetek pogajanj v imenu Unije, njenih držav članic in Republike Hrvaške za sklenitev Protokola o spremembi Sporazuma o skupnem zračnem prostoru med Evropsko unijo in njenimi državami članicami ter Republiko Moldavijo (1) zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji (v nadaljnjem besedilu: Protokol).

| (2) | Pogajanja so se uspešno zaključila 16. septembra 2014. |
| --- | --- |

(2)

Pogajanja so se uspešno zaključila 16. septembra 2014.

| (3) | Protokol bi bilo treba podpisati v imenu Unije in njenih držav članic s pridržkom njegove poznejše sklenitve. |
| --- | --- |

(3)

Protokol bi bilo treba podpisati v imenu Unije in njenih držav članic s pridržkom njegove poznejše sklenitve.

| (4) | Protokol bi bilo treba uporabljati začasno – |
| --- | --- |

(4)

Protokol bi bilo treba uporabljati začasno –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Podpis Protokola o spremembi Sporazuma o skupnem zračnem prostoru med Evropsko unijo in njenimi državami članicami ter Republiko Moldavijo zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji se odobri v imenu Unije in njenih držav članic s pridržkom sklenitve navedenega protokola.

Besedilo Protokola je priloženo temu sklepu.

Člen 2

Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e) za podpis Protokola v imenu Unije in njenih držav članic.

Člen 3

Protokol se začasno uporablja v skladu s členom 3(2) Protokola od njegovega podpisa s strani pogodbenic (2), do začetka njegove veljavnosti.

Člen 4

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju, 7. maja 2015

Za Svet

Predsednik

E. RINKĒVIČS

---

(1)  Besedilo Sporazuma je objavljeno v UL L 292, 20.10.2012, str. 3.

1

(2)  Generalni sekretariat Sveta bo v Uradnem listu Evropske unije objavil datum, od katerega se Protokol začasno uporablja.

2

Uradnem listu Evropske unije

---

| 14.8.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 215/3 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 215/3

---

PROTOKOL

o spremembi Sporazuma o skupnem zračnem prostoru med Evropsko unijo in njenimi državami članicami ter Republiko Moldavijo zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji

KRALJEVINA BELGIJA,

REPUBLIKA BOLGARIJA,

ČEŠKA REPUBLIKA,

KRALJEVINA DANSKA,

ZVEZNA REPUBLIKA NEMČIJA,

REPUBLIKA ESTONIJA,

IRSKA,

HELENSKA REPUBLIKA,

KRALJEVINA ŠPANIJA,

FRANCOSKA REPUBLIKA,

REPUBLIKA HRVAŠKA,

ITALIJANSKA REPUBLIKA,

REPUBLIKA CIPER,

REPUBLIKA LATVIJA,

REPUBLIKA LITVA,

VELIKO VOJVODSTVO LUKSEMBURG,

MADŽARSKA,

REPUBLIKA MALTA,

KRALJEVINA NIZOZEMSKA,

REPUBLIKA AVSTRIJA,

REPUBLIKA POLJSKA,

PORTUGALSKA REPUBLIKA,

ROMUNIJA,

REPUBLIKA SLOVENIJA,

SLOVAŠKA REPUBLIKA,

REPUBLIKA FINSKA,

KRALJEVINA ŠVEDSKA,

ZDRUŽENO KRALJESTVO VELIKA BRITANIJA IN SEVERNA IRSKA,

kot pogodbenice Pogodbe o Evropski uniji in Pogodbe o delovanju Evropske unije ter kot države članice Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: države članice), in

EVROPSKA UNIJA

na eni strani ter

REPUBLIKA MOLDAVIJA

na drugi strani SO SE –

OB UPOŠTEVANJU pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji 1. julija 2013 –

DOGOVORILE O NASLEDNJEM:

Člen 1

Republika Hrvaška je pogodbenica Sporazuma o skupnem zračnem prostoru med Evropsko unijo in njenimi državami članicami ter Republiko Moldavijo (1), ki je bil podpisan 26. junija 2012 (v nadaljnjem besedilu: Sporazum).

Člen 2

Besedilo Sporazuma v hrvaškem jeziku (2) je verodostojno pod enakimi pogoji kot druge jezikovne različice.

Člen 3

1.   Ta protokol pogodbenice odobrijo v skladu s svojimi postopki. Veljati začne na dan začetka veljavnosti Sporazuma. Če bi pogodbenice Protokol odobrile po datumu začetka veljavnosti Sporazuma, bi v skladu s členom 29(1) Sporazuma začel veljati en mesec po datumu zadnje od izmenjanih diplomatskih not pogodbenic, v kateri pogodbenice potrjujejo, da so vsi postopki, potrebni za začetek veljavnosti tega protokola, zaključeni.

2.   Ta protokol se začasno uporablja od njegovega podpisa s strani pogodbenic.

V Bruslju, dne 22. julija 2015, v dvojniku v vseh uradnih jezikih pogodbenic, pri čemer so vsa besedila enako verodostojna.

За държавите-членки

Por los Estados miembros

Za členské státy

For medlemsstaterne

Für die Mitgliedstaaten

Liikmesriikide nimel

Για τα κράτη μέλη

For the Member States

Pour les États membres

Za države članice

Per gli Stati membri

Dalībvalstu vārdā –

Valstybių narių vardu

A tagállamok részéről

Għall-Istati Membri

Voor de lidstaten

W imieniu państw członkowskich

Pelos Estados-Membros

Pentru statele membre

Za členské štáty

Za države članice

Jäsenvaltioiden puolesta

För medlemsstaterna

Pentru statele membre

Image

За Европейския съюз

Рог la Unión Europea

Za Evropskou unii

For Den Europæiske Union

Für die Europäische Union

Euroopa Liidu nimel

Για την Ευρωπαϊκή Ένωση

For the European Union

Pour l'Union européenne

Za Europsku uniju

Per l'Unione europea

Eiropas Savienības vārdā –

Europos Sąjungos vardu

Az Európai Unió részéről

Għall-Unjoni Ewropea

Voor de Europese Unie

W imieniu Unii Europejskiej

Pela União Europeia

Pentru Uniunea Europeană

Za Európsku úniu

Za Evropsko unijo

Euroopan unionin puolesta

För Europeiska unionen

Pentru Uniunea Europeană

Image

3a Република Молдова

Por la República de Moldavia

Za Moldavskou republiku

For Republikken Moldova

Für die Republik Moldau

Moldova Vabariigi nimel

Για τη Δημοκρατία της Μολδαβίας

For the Republic of Moldova

Pour la République de Moldavie

Za Republiku Moldovu

Per la Repubblica moldova

Moldovas Republikas vārdā –

Moldovos Respublikos vardu

A Moldovai Köztársaság részéről

Għar-Repubblika tal-Moldova

Voor de Republiek Moldavië

W imieniu Republiki Mołdawii

Pela República da Moldova

Pentru Republica Moldova

Za Moldavskú republiku

Za Republiko Moldavijo

Moldovan tasavallan puolesta

För Republiken Moldavien

Pentru Republica Moldova

Image

---

(1)  Besedilo Sporazuma je objavljeno v UL L 292, 20.10.2012, str. 3.

1

(2)  Posebna izdaja v hrvaščini, poglavje 11 zvezek 102, str. 197.

2

---

UREDBE

| 14.8.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 215/6 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 215/6

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/1390

z dne 13. avgusta 2015

o dvestotriintrideseti spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 881/2002 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte, povezane z mrežo Al-Kaida

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 881/2002 z dne 27. maja 2002 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte, povezane z mrežo Al-Kaida (1) ter zlasti člena 7(1)(a) in (5) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Priloga I k Uredbi (ES) št. 881/2002 navaja osebe, skupine in subjekte, ki jih zadeva zamrznitev sredstev in gospodarskih virov iz navedene uredbe. |
| --- | --- |

(1)

Priloga I k Uredbi (ES) št. 881/2002 navaja osebe, skupine in subjekte, ki jih zadeva zamrznitev sredstev in gospodarskih virov iz navedene uredbe.

| (2) | Odbor za sankcije Varnostnega sveta Združenih narodov (VSZN) je od 22. maja 2015 do 15. junija 2015 na podlagi štirih odločb, sprejetih 22. maja 2015, 15. junija 2015, 26. junija 2015 in 10. julija 2015, sklenil spremeniti šest vpisov na seznamu fizičnih oseb, za katere velja zamrznitev sredstev in gospodarskih virov, ter pet subjektov na tem seznamu. Odbor za sankcije je 6. avgusta 2015 sklenil dodati en subjekt na seznam. |
| --- | --- |

(2)

Odbor za sankcije Varnostnega sveta Združenih narodov (VSZN) je od 22. maja 2015 do 15. junija 2015 na podlagi štirih odločb, sprejetih 22. maja 2015, 15. junija 2015, 26. junija 2015 in 10. julija 2015, sklenil spremeniti šest vpisov na seznamu fizičnih oseb, za katere velja zamrznitev sredstev in gospodarskih virov, ter pet subjektov na tem seznamu. Odbor za sankcije je 6. avgusta 2015 sklenil dodati en subjekt na seznam.

| (3) | Prilogo I k Uredbi (ES) št. 881/2002 bi bilo zato treba ustrezno posodobiti. |
| --- | --- |

(3)

Prilogo I k Uredbi (ES) št. 881/2002 bi bilo zato treba ustrezno posodobiti.

| (4) | Da se zagotovi učinkovitost ukrepov iz te uredbe, bi morala ta uredba začeti veljati takoj – |
| --- | --- |

(4)

Da se zagotovi učinkovitost ukrepov iz te uredbe, bi morala ta uredba začeti veljati takoj –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga I k Uredbi (ES) št. 881/2002 se spremeni v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 13. avgusta 2015

Za Komisijo

V imenu predsednika

Vodja Službe za instrumente zunanje politike

---

(1)  UL L 139, 29.5.2002, str. 9.

1

---

PRILOGA

Priloga I k Uredbi (ES) št. 881/2002 se spremeni:

| 1. | V naslovu „Fizične osebe“ se spremenijo naslednji vnosi:






  (a) | Vnos „Aiman Muhammed Rabi Al-Zawahiri (tudi (a) Ayman Al-Zawahari, (b) Ahmed Fuad Salim, (c) Al Zawahry Aiman Mohamed Rabi Abdel Muaz, (d) Al Zawahiri Ayman, (e) Abdul Qader Abdul Aziz Abdul Moez Al Doctor, (f) Al Zawahry Aiman Mohamed Rabi, (g) Al Zawahry Aiman Mohamed Rabie, (h) Al Zawahry Aiman Mohamed Robi, (i) Dhawahri Ayman, (j) Eddaouahiri Ayman, (k) Nur Al Deen Abu Mohammed, (l) Ayman Al Zawahari, (m) Ahman Fuad Salim, (n) Abu Fatma, (o) Abu Mohammed). Naziv: (a) zdravnik, (b) dr. Datum rojstva: 19.6.1951. Kraj rojstva: Giza, Egipt. Državljanstvo: egipčansko. Potni list št.: (a) 1084010 (egipčanski potni list), (b) 19820215. Drugi podatki: (a) nekdanji operativni in vojaški vodja islamskega džihada v Egiptu, sedaj tesni sodelavec Osame bin Ladna, (b) domnevno živi na mejnem območju med Afganistanom in Pakistanom. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 25.1.2001.“ v naslovu „Fizične osebe“ se nadomesti z naslednjim:
  „Aiman Muhammed Rabi Al-Zawahiri (tudi (a) Ayman Al-Zawahari, (b) Ahmed Fuad Salim, (c) Al Zawahry Aiman Mohamed Rabi Abdel Muaz, (d) Al Zawahiri Ayman, (e) Abdul Qader Abdul Aziz Abdul Moez Al Doctor, (f) Al Zawahry Aiman Mohamed Rabi, (g) Al Zawahry Aiman Mohamed Rabie, (h) Al Zawahry Aiman Mohamed Robi, (i) Dhawahri Ayman, (j) Eddaouahiri Ayman, (k) Nur Al Deen Abu Mohammed, (l) Ayman Al Zawahari, (m) Ahman Fuad Salim, (n) Abu Fatma, (o) Abu Mohammed). Naziv: (a) zdravnik, (b) dr. Datum rojstva: 19.6.1951. Kraj rojstva: Giza, Egipt. Državljanstvo: egiptovsko. Potni list št.: (a) 1084010 (egiptovski potni list), (b) 19820215. Drugi podatki: (a) vodja Al-Kaide, (b) nekdanji operativni in vojaški vodja islamskega džihada v Egiptu, nekdaj tesni sodelavec Osame bin Ladna (pokojni), (c) domnevno živi na mejnem območju med Afganistanom in Pakistanom. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 25.1.2001.“ |
| --- | --- | --- |

1.

V naslovu „Fizične osebe“ se spremenijo naslednji vnosi:

(a)

Vnos „Aiman Muhammed Rabi Al-Zawahiri (tudi (a) Ayman Al-Zawahari, (b) Ahmed Fuad Salim, (c) Al Zawahry Aiman Mohamed Rabi Abdel Muaz, (d) Al Zawahiri Ayman, (e) Abdul Qader Abdul Aziz Abdul Moez Al Doctor, (f) Al Zawahry Aiman Mohamed Rabi, (g) Al Zawahry Aiman Mohamed Rabie, (h) Al Zawahry Aiman Mohamed Robi, (i) Dhawahri Ayman, (j) Eddaouahiri Ayman, (k) Nur Al Deen Abu Mohammed, (l) Ayman Al Zawahari, (m) Ahman Fuad Salim, (n) Abu Fatma, (o) Abu Mohammed). Naziv: (a) zdravnik, (b) dr. Datum rojstva: 19.6.1951. Kraj rojstva: Giza, Egipt. Državljanstvo: egipčansko. Potni list št.: (a) 1084010 (egipčanski potni list), (b) 19820215. Drugi podatki: (a) nekdanji operativni in vojaški vodja islamskega džihada v Egiptu, sedaj tesni sodelavec Osame bin Ladna, (b) domnevno živi na mejnem območju med Afganistanom in Pakistanom. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 25.1.2001.“ v naslovu „Fizične osebe“ se nadomesti z naslednjim:

„Aiman Muhammed Rabi Al-Zawahiri (tudi (a) Ayman Al-Zawahari, (b) Ahmed Fuad Salim, (c) Al Zawahry Aiman Mohamed Rabi Abdel Muaz, (d) Al Zawahiri Ayman, (e) Abdul Qader Abdul Aziz Abdul Moez Al Doctor, (f) Al Zawahry Aiman Mohamed Rabi, (g) Al Zawahry Aiman Mohamed Rabie, (h) Al Zawahry Aiman Mohamed Robi, (i) Dhawahri Ayman, (j) Eddaouahiri Ayman, (k) Nur Al Deen Abu Mohammed, (l) Ayman Al Zawahari, (m) Ahman Fuad Salim, (n) Abu Fatma, (o) Abu Mohammed). Naziv: (a) zdravnik, (b) dr. Datum rojstva: 19.6.1951. Kraj rojstva: Giza, Egipt. Državljanstvo: egiptovsko. Potni list št.: (a) 1084010 (egiptovski potni list), (b) 19820215. Drugi podatki: (a) vodja Al-Kaide, (b) nekdanji operativni in vojaški vodja islamskega džihada v Egiptu, nekdaj tesni sodelavec Osame bin Ladna (pokojni), (c) domnevno živi na mejnem območju med Afganistanom in Pakistanom. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 25.1.2001.“

| (b) | Vnos „Yasser Mohamed Ismail Abu Shaweesh (tudi Yasser Mohamed Abou Shaweesh). Naslov: Nemčija. Datum rojstva: 20.11.1973. Kraj rojstva: Benghazi, Libija. Državljanstvo: Palestinec brez državljanstva. Potni list št.: (a) 939254 (egiptovska potna listina), (b) 0003213 (egiptovski potni list), (c) 981358 (egiptovski potni list), (d) C00071659 (nadomestni potni list, ki ga je izdala Zvezna republika Nemčija). Drugi podatki: (a) v zaporu v Nemčiji, (b) njegov brat je Ismail Mohamed Ismail Abu Shaweesh. Datum uvrstitve na seznam iz člena 2a(4)(b): 6.12.2005.“ v naslovu „Fizične osebe“ se nadomesti z naslednjim:
  „Yasser Mohamed Ismail Abu Shaweesh (tudi Yasser Mohamed Abou Shaweesh). Naslov: Nemčija (v zaporu). Datum rojstva: 20.11.1973. Kraj rojstva: Bengazi, Libija. Državljanstvo: Palestinec brez državljanstva. Potni list št.: (a) 939254 (egiptovska potna listina), (b) 0003213 (egiptovski potni list), (c) 981358 (egiptovski potni list), (d) C00071659 (nadomestni potni list, ki ga je izdala Zvezna republika Nemčija). Drugi podatki: (a) 6. decembra 2007 obsojen na 5 let in 6 mesecev zapora v Nemčiji. Datum uvrstitve na seznam iz člena 2a(4)(b): 6.12.2005.“ |
| --- | --- |

(b)

Vnos „Yasser Mohamed Ismail Abu Shaweesh (tudi Yasser Mohamed Abou Shaweesh). Naslov: Nemčija. Datum rojstva: 20.11.1973. Kraj rojstva: Benghazi, Libija. Državljanstvo: Palestinec brez državljanstva. Potni list št.: (a) 939254 (egiptovska potna listina), (b) 0003213 (egiptovski potni list), (c) 981358 (egiptovski potni list), (d) C00071659 (nadomestni potni list, ki ga je izdala Zvezna republika Nemčija). Drugi podatki: (a) v zaporu v Nemčiji, (b) njegov brat je Ismail Mohamed Ismail Abu Shaweesh. Datum uvrstitve na seznam iz člena 2a(4)(b): 6.12.2005.“ v naslovu „Fizične osebe“ se nadomesti z naslednjim:

„Yasser Mohamed Ismail Abu Shaweesh (tudi Yasser Mohamed Abou Shaweesh). Naslov: Nemčija (v zaporu). Datum rojstva: 20.11.1973. Kraj rojstva: Bengazi, Libija. Državljanstvo: Palestinec brez državljanstva. Potni list št.: (a) 939254 (egiptovska potna listina), (b) 0003213 (egiptovski potni list), (c) 981358 (egiptovski potni list), (d) C00071659 (nadomestni potni list, ki ga je izdala Zvezna republika Nemčija). Drugi podatki: (a) 6. decembra 2007 obsojen na 5 let in 6 mesecev zapora v Nemčiji. Datum uvrstitve na seznam iz člena 2a(4)(b): 6.12.2005.“

| (c) | Vnos „Nasir 'Abd-Al-Karim 'Abdullah Al-Wahishi (tudi (a) Nasir al-Wahishi, (b) Abu Basir Nasir al-Wahishi, (c) Naser Abdel Karim al-Wahishi, (d) Nasir Abd al-Karim al-Wuhayshi, (e) Abu Basir Nasir Al-Wuhayshi, (f) Nasser Abdul-karim Abdullah al-Wouhichi, (g) Abu Baseer al-Wehaishi, (h) Abu Basir Nasser al-Wuhishi, (i) Abdul Kareem Abdullah Al-Woohaishi, (j) Nasser Abdelkarim Saleh Al Wahichi, (k) Abu Basir, (l) Abu Bashir). Datum rojstva: (a) 1.10.1976, (b) 8.10.1396 (po muslimanskem koledarju). Kraj rojstva: Jemen. Državljanstvo: jemensko. Št. potnega lista: 40483 (števila jemenskega potnega lista z datumom izdaje: 5.1.1997). Druge informacije: v zaporu v Jemnu med leti 2003 in 2006. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 19.1.2010.“ v naslovu „Fizične osebe“ se nadomesti z naslednjim:
  „Nasir 'Abd-Al-Karim 'Abdullah Al-Wahishi (tudi (a) Nasir al-Wahishi, (b) Abu Basir Nasir al-Wahishi, (c) Naser Abdel Karim al-Wahishi, (d) Nasir Abd al-Karim al-Wuhayshi, (e) Abu Basir Nasir Al-Wuhayshi, (f) Nasser Abdul-karim Abdullah al-Wouhichi, (g) Abu Baseer al-Wehaishi, (h) Abu Basir Nasser al-Wuhishi, (i) Abdul Kareem Abdullah Al-Woohaishi, (j) Nasser Abdelkarim Saleh Al Wahichi, (k) Abu Basir, (l) Abu Bashir). Datum rojstva: (a) 1.10.1976, (b) 8.10.1396 (po muslimanskem koledarju). Kraj rojstva: Jemen. Državljanstvo: jemensko. Potni list št.: 40483 (števila jemenskega potnega lista z datumom izdaje 5.1.1997). Drugi podatki: (a) od leta 2007 vodja Al-Kaide v Jemnu (AQY), (b) od januarja 2009 vodja Al-Kaide z Arabskega polotoka, deluje v Jemnu in Saudovi Arabiji, (c) povezan z visokim vodstvom Al-Kaide, (d) trdi, da je bil pred letom 2003 sekretar Osame bin Ladna (pokojni), (e) leta 2003 aretiran v Iranu in izročen Jemnu, od koder je leta 2006 pobegnil iz zapora, od januarja 2010 še vedno na begu. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 19.1.2010.“ |
| --- | --- |

(c)

Vnos „Nasir 'Abd-Al-Karim 'Abdullah Al-Wahishi (tudi (a) Nasir al-Wahishi, (b) Abu Basir Nasir al-Wahishi, (c) Naser Abdel Karim al-Wahishi, (d) Nasir Abd al-Karim al-Wuhayshi, (e) Abu Basir Nasir Al-Wuhayshi, (f) Nasser Abdul-karim Abdullah al-Wouhichi, (g) Abu Baseer al-Wehaishi, (h) Abu Basir Nasser al-Wuhishi, (i) Abdul Kareem Abdullah Al-Woohaishi, (j) Nasser Abdelkarim Saleh Al Wahichi, (k) Abu Basir, (l) Abu Bashir). Datum rojstva: (a) 1.10.1976, (b) 8.10.1396 (po muslimanskem koledarju). Kraj rojstva: Jemen. Državljanstvo: jemensko. Št. potnega lista: 40483 (števila jemenskega potnega lista z datumom izdaje: 5.1.1997). Druge informacije: v zaporu v Jemnu med leti 2003 in 2006. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 19.1.2010.“ v naslovu „Fizične osebe“ se nadomesti z naslednjim:

„Nasir 'Abd-Al-Karim 'Abdullah Al-Wahishi (tudi (a) Nasir al-Wahishi, (b) Abu Basir Nasir al-Wahishi, (c) Naser Abdel Karim al-Wahishi, (d) Nasir Abd al-Karim al-Wuhayshi, (e) Abu Basir Nasir Al-Wuhayshi, (f) Nasser Abdul-karim Abdullah al-Wouhichi, (g) Abu Baseer al-Wehaishi, (h) Abu Basir Nasser al-Wuhishi, (i) Abdul Kareem Abdullah Al-Woohaishi, (j) Nasser Abdelkarim Saleh Al Wahichi, (k) Abu Basir, (l) Abu Bashir). Datum rojstva: (a) 1.10.1976, (b) 8.10.1396 (po muslimanskem koledarju). Kraj rojstva: Jemen. Državljanstvo: jemensko. Potni list št.: 40483 (števila jemenskega potnega lista z datumom izdaje 5.1.1997). Drugi podatki: (a) od leta 2007 vodja Al-Kaide v Jemnu (AQY), (b) od januarja 2009 vodja Al-Kaide z Arabskega polotoka, deluje v Jemnu in Saudovi Arabiji, (c) povezan z visokim vodstvom Al-Kaide, (d) trdi, da je bil pred letom 2003 sekretar Osame bin Ladna (pokojni), (e) leta 2003 aretiran v Iranu in izročen Jemnu, od koder je leta 2006 pobegnil iz zapora, od januarja 2010 še vedno na begu. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 19.1.2010.“

| (d) | Vnos „Ibrahim Hassan Tali Al-Asiri (tudi (a) Ibrahim Hassan Tali Asiri, (b) Ibrahim Hasan Talea Aseeri, (c) Ibrahim Hassan al-Asiri, (d) Ibrahim Hasan Tali Asiri, (e) Ibrahim Hassan Tali Assiri, (f) Ibrahim Hasan Tali'A 'Asiri, (g) Ibrahim Hasan Tali al-'Asiri, (h) Ibrahim al-'Asiri, (i) Ibrahim Hassan Al Asiri, (j) Abu Saleh, (k) Abosslah, (l) Abu-Salaah). Naslov: Jemen. Datum rojstva: (a) 19.4.1982, (b) 18.4.1982, (c) 24.6.1402 (po muslimanskem koledarju). Kraj rojstva: Rijad, Saudova Arabija. Državljanstvo: Saudove Arabije. Št. potnega lista: F654645 (številka potnega lista Saudove Arabije; izdan 30.4.2005, prenehal veljati 7.3.2010, datum izdaje po muslimanskem koledarju: 24.6.1426, pretek veljavnosti po muslimanskem koledarju: 21.3.1431). Nacionalna matična številka: 1028745097 (identifikacijska številka Saudove Arabije). Druge informacije: (a) agent in glavni izdelovalec bomb pri Al-Kaidi na Arabskem polotoku; (b) od marca 2011 naj bi se skrival v Jemnu; (c) išče se v Saudovi Arabiji; (d) zanj je bilo izdano oranžno opozorilo Interpola (dosje #2009/52/OS/CCC, #81); (e) povezan z Nasirjem 'abd-al-Karimom 'Abdullahom Al-Wahishijem, Saidom Alijem al-Shihrijem, Qasimom Yahyo Mahdijem al-Rimijem in Anwarjem Nasserjem Abdullo Al-Aulaqijem. Datum določitve iz člena 2a(4)(b): 24.3.2011.“ v naslovu „Fizične osebe“ se nadomesti z naslednjim:
  „Ibrahim Hassan Tali Al-Asiri (tudi (a) Ibrahim Hassan Tali Asiri, (b) Ibrahim Hasan Talea Aseeri, (c) Ibrahim Hassan al-Asiri, (d) Ibrahim Hasan Tali Asiri, (e) Ibrahim Hassan Tali Assiri, (f) Ibrahim Hasan Tali'A 'Asiri, (g) Ibrahim Hasan Tali al-'Asiri, (h) Ibrahim al-'Asiri, (i) Ibrahim Hassan Al Asiri, (j) Abu Saleh, (k) Abosslah, (l) Abu-Salaah). Naslov: Jemen. Datum rojstva: (a) 19.4.1982, (b) 18.4.1982, (c) 24.6.1402 (po muslimanskem koledarju). Kraj rojstva: Riad, Saudova Arabija. Državljanstvo: savdsko. Potni list št.: F654645 (številka savdskega potnega lista, izdan 30.4.2005, prenehal veljati 7.3.2010, datum izdaje po muslimanskem koledarju: 24.6.1426, pretek veljavnosti po muslimanskem koledarju: 21.3.1431). Nacionalna identifikacijska številka: savdska 1028745097 (identifikacijska številka). Drugi podatki: (a) agent in glavni izdelovalec bomb pri Al-Kaidi na Arabskem polotoku, (b) od marca 2011 naj bi se skrival v Jemnu, (c) išče se v Saudovi Arabiji, (d) povezan tudi z Nasirjem 'abd-al-Karimom 'Abdullahom Al-Wahishijem, Qasimom Yahyo Mahdijem al-Rimijem in Anwarjem Nasserjem Abdullo Al-Aulaqijem. Datum uvrstitve na seznam iz člena 2a(4)(b): 24.3.2011.“ |
| --- | --- |

(d)

Vnos „Ibrahim Hassan Tali Al-Asiri (tudi (a) Ibrahim Hassan Tali Asiri, (b) Ibrahim Hasan Talea Aseeri, (c) Ibrahim Hassan al-Asiri, (d) Ibrahim Hasan Tali Asiri, (e) Ibrahim Hassan Tali Assiri, (f) Ibrahim Hasan Tali'A 'Asiri, (g) Ibrahim Hasan Tali al-'Asiri, (h) Ibrahim al-'Asiri, (i) Ibrahim Hassan Al Asiri, (j) Abu Saleh, (k) Abosslah, (l) Abu-Salaah). Naslov: Jemen. Datum rojstva: (a) 19.4.1982, (b) 18.4.1982, (c) 24.6.1402 (po muslimanskem koledarju). Kraj rojstva: Rijad, Saudova Arabija. Državljanstvo: Saudove Arabije. Št. potnega lista: F654645 (številka potnega lista Saudove Arabije; izdan 30.4.2005, prenehal veljati 7.3.2010, datum izdaje po muslimanskem koledarju: 24.6.1426, pretek veljavnosti po muslimanskem koledarju: 21.3.1431). Nacionalna matična številka: 1028745097 (identifikacijska številka Saudove Arabije). Druge informacije: (a) agent in glavni izdelovalec bomb pri Al-Kaidi na Arabskem polotoku; (b) od marca 2011 naj bi se skrival v Jemnu; (c) išče se v Saudovi Arabiji; (d) zanj je bilo izdano oranžno opozorilo Interpola (dosje #2009/52/OS/CCC, #81); (e) povezan z Nasirjem 'abd-al-Karimom 'Abdullahom Al-Wahishijem, Saidom Alijem al-Shihrijem, Qasimom Yahyo Mahdijem al-Rimijem in Anwarjem Nasserjem Abdullo Al-Aulaqijem. Datum določitve iz člena 2a(4)(b): 24.3.2011.“ v naslovu „Fizične osebe“ se nadomesti z naslednjim:

„Ibrahim Hassan Tali Al-Asiri (tudi (a) Ibrahim Hassan Tali Asiri, (b) Ibrahim Hasan Talea Aseeri, (c) Ibrahim Hassan al-Asiri, (d) Ibrahim Hasan Tali Asiri, (e) Ibrahim Hassan Tali Assiri, (f) Ibrahim Hasan Tali'A 'Asiri, (g) Ibrahim Hasan Tali al-'Asiri, (h) Ibrahim al-'Asiri, (i) Ibrahim Hassan Al Asiri, (j) Abu Saleh, (k) Abosslah, (l) Abu-Salaah). Naslov: Jemen. Datum rojstva: (a) 19.4.1982, (b) 18.4.1982, (c) 24.6.1402 (po muslimanskem koledarju). Kraj rojstva: Riad, Saudova Arabija. Državljanstvo: savdsko. Potni list št.: F654645 (številka savdskega potnega lista, izdan 30.4.2005, prenehal veljati 7.3.2010, datum izdaje po muslimanskem koledarju: 24.6.1426, pretek veljavnosti po muslimanskem koledarju: 21.3.1431). Nacionalna identifikacijska številka: savdska 1028745097 (identifikacijska številka). Drugi podatki: (a) agent in glavni izdelovalec bomb pri Al-Kaidi na Arabskem polotoku, (b) od marca 2011 naj bi se skrival v Jemnu, (c) išče se v Saudovi Arabiji, (d) povezan tudi z Nasirjem 'abd-al-Karimom 'Abdullahom Al-Wahishijem, Qasimom Yahyo Mahdijem al-Rimijem in Anwarjem Nasserjem Abdullo Al-Aulaqijem. Datum uvrstitve na seznam iz člena 2a(4)(b): 24.3.2011.“

| (e) | Vnos „Adil Muhammad Mahmud Abd Al-Khaliq (tudi (a) Adel Mohamed Mahmoud Abdul Khaliq; (b) Adel Mohamed Mahmood Abdul Khaled). Datum rojstva: 2.3.1984. Kraj rojstva: Bahrajn. Državljanstvo: bahrajnsko. Potni list št.: 1632207 (bahrajnski). Datum določitve iz člena 2a(4)(b): 10.10.2008.“ v naslovu „Fizične osebe“ se nadomesti z naslednjim:
  „Adil Muhammad Mahmud Abd Al-Khaliq (tudi (a) Adel Mohamed Mahmoud Abdul Khaliq; (b) Adel Mohamed Mahmood Abdul Khaled). Datum rojstva: 2.3.1984. Kraj rojstva: Bahrajn. Državljanstvo: bahrajnsko. Potni list št.: 1632207 (bahrajnski). Drugi podatki: (a) deloval v imenu Al-Kaide in skupine Libyan Islamic Fighting Group (LIFG) ter jima zagotavljal finančno, materialno in logistično podporo, (b) januarja 2007 aretiran v Združenih arabskih emiratih (ZAE) na podlagi obtožb, da je član Al-Kaide in skupine LIFG, (c) konec leta 2007 po obsodbi v ZAE premeščen v Bahrajn na začetku leta 2008, kjer naj bi odslužil preostanek kazni, (d) po odpustitvi leta 2008 je nadaljeval z zbiranjem sredstev za Al-Kaido vsaj do leta 2012, (e) zbiral je tudi denarna sredstva za talibane. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 10.10.2008.“ |
| --- | --- |

(e)

Vnos „Adil Muhammad Mahmud Abd Al-Khaliq (tudi (a) Adel Mohamed Mahmoud Abdul Khaliq; (b) Adel Mohamed Mahmood Abdul Khaled). Datum rojstva: 2.3.1984. Kraj rojstva: Bahrajn. Državljanstvo: bahrajnsko. Potni list št.: 1632207 (bahrajnski). Datum določitve iz člena 2a(4)(b): 10.10.2008.“ v naslovu „Fizične osebe“ se nadomesti z naslednjim:

„Adil Muhammad Mahmud Abd Al-Khaliq (tudi (a) Adel Mohamed Mahmoud Abdul Khaliq; (b) Adel Mohamed Mahmood Abdul Khaled). Datum rojstva: 2.3.1984. Kraj rojstva: Bahrajn. Državljanstvo: bahrajnsko. Potni list št.: 1632207 (bahrajnski). Drugi podatki: (a) deloval v imenu Al-Kaide in skupine Libyan Islamic Fighting Group (LIFG) ter jima zagotavljal finančno, materialno in logistično podporo, (b) januarja 2007 aretiran v Združenih arabskih emiratih (ZAE) na podlagi obtožb, da je član Al-Kaide in skupine LIFG, (c) konec leta 2007 po obsodbi v ZAE premeščen v Bahrajn na začetku leta 2008, kjer naj bi odslužil preostanek kazni, (d) po odpustitvi leta 2008 je nadaljeval z zbiranjem sredstev za Al-Kaido vsaj do leta 2012, (e) zbiral je tudi denarna sredstva za talibane. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 10.10.2008.“

| (f) | Vnos „Ibrahim Ali Abu Bakr Tantoush (tudi (a) Abd al-Muhsin, (b) Ibrahim Ali Muhammad Abu Bakr, (c) Abdul Rahman, (d) Abu Anas, (e) Ibrahim Abubaker Tantouche, (f) Ibrahim Abubaker Tantoush, (g) Abd al-Muhsi, (h) Abd al-Rahman, (i) Al-Libi). Naslov: Johanesburg, Južna Afrika. Datum rojstva: 1966. Kraj rojstva: al Aziziyya, Libija. Državljanstvo: libijsko. Potni list št.: 203037 (libijski potni list izdan v Tripoliju). Drugi podatki: (a) povezan z Afghan Support Committee (Afganistanski odbor za podporo) in z Revival of Islamic Heritage Society (Društvo za oživitev islamske dediščine) ter Libyan Islamic Fighting Group (Libijska islamska bojna skupina). Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 11.1.2002.“ v naslovu „Fizične osebe“ se nadomesti z naslednjim:
  „Ibrahim Ali Abu Bakr Tantoush (tudi (a) Abd al-Muhsin, (b) Ibrahim Ali Muhammad Abu Bakr, (c) Abdul Rahman, (d) Abu Anas, (e) Ibrahim Abubaker Tantouche, (f) Ibrahim Abubaker Tantoush, (g) Abd al-Muhsi, (h) Abd al-Rahman, (i) Abdel Ilah Sabri (lažna identiteta v povezavi z lažno južnoafriško identifikacijsko številko 6910275240086, ki je povezana s številko južnoafriškega potnega lista 434021161; oba dokumenta sta bila zasežena). Naslov: Tripoli, Libija (od februarja 2014). Datum rojstva: 2.2.1966. Kraj rojstva: al Aziziyya, Libija. Državljanstvo: libijsko. Potni list št.: (a) 203037 (libijski potni list, izdan v Tripoliju v Libiji), (b) 347834 (libijski potni list, izdan na ime Ibrahim Ali Tantoush, prenehal veljati 21.2. 2014). Drugi podatki: (a) povezan z organizacijama Afghan Support Committee (ASC) in Revival of Islamic Heritage Society (RIHS) ter skupino Libyan Islamic Fighting Group (LIFG); fotografija in prstni odtisi so na voljo za vključitev v posebno obvestilo Interpola in Varnostnega sveta Združenih narodov. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 11.1.2002.“ |
| --- | --- |

(f)

Vnos „Ibrahim Ali Abu Bakr Tantoush (tudi (a) Abd al-Muhsin, (b) Ibrahim Ali Muhammad Abu Bakr, (c) Abdul Rahman, (d) Abu Anas, (e) Ibrahim Abubaker Tantouche, (f) Ibrahim Abubaker Tantoush, (g) Abd al-Muhsi, (h) Abd al-Rahman, (i) Al-Libi). Naslov: Johanesburg, Južna Afrika. Datum rojstva: 1966. Kraj rojstva: al Aziziyya, Libija. Državljanstvo: libijsko. Potni list št.: 203037 (libijski potni list izdan v Tripoliju). Drugi podatki: (a) povezan z Afghan Support Committee (Afganistanski odbor za podporo) in z Revival of Islamic Heritage Society (Društvo za oživitev islamske dediščine) ter Libyan Islamic Fighting Group (Libijska islamska bojna skupina). Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 11.1.2002.“ v naslovu „Fizične osebe“ se nadomesti z naslednjim:

„Ibrahim Ali Abu Bakr Tantoush (tudi (a) Abd al-Muhsin, (b) Ibrahim Ali Muhammad Abu Bakr, (c) Abdul Rahman, (d) Abu Anas, (e) Ibrahim Abubaker Tantouche, (f) Ibrahim Abubaker Tantoush, (g) Abd al-Muhsi, (h) Abd al-Rahman, (i) Abdel Ilah Sabri (lažna identiteta v povezavi z lažno južnoafriško identifikacijsko številko 6910275240086, ki je povezana s številko južnoafriškega potnega lista 434021161; oba dokumenta sta bila zasežena). Naslov: Tripoli, Libija (od februarja 2014). Datum rojstva: 2.2.1966. Kraj rojstva: al Aziziyya, Libija. Državljanstvo: libijsko. Potni list št.: (a) 203037 (libijski potni list, izdan v Tripoliju v Libiji), (b) 347834 (libijski potni list, izdan na ime Ibrahim Ali Tantoush, prenehal veljati 21.2. 2014). Drugi podatki: (a) povezan z organizacijama Afghan Support Committee (ASC) in Revival of Islamic Heritage Society (RIHS) ter skupino Libyan Islamic Fighting Group (LIFG); fotografija in prstni odtisi so na voljo za vključitev v posebno obvestilo Interpola in Varnostnega sveta Združenih narodov. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 11.1.2002.“

| (g) | Vnos „Zulkifli Abdul Hir (tudi (a) Musa Abdul Hir, (b) Muslimin Abdulmotalib, (c) Salim Alombra, (d) Armand Escalante, (e) Normina Hashim, (f) Henri Lawi, (g) Hendri Lawi, (h) Norhana Mohamad, (i) Omar Salem, (j) Ahmad Shobirin, (k) Bin Abdul Hir Zulkifli, (l) Abdulhir Bin Hir, (m) Hassan, (n) Hogalu, (o) Hugalu, (p) Lagu, (q) Marwan). Naslov: Seksyen 17, Shah Alam, Selangor, Malezija Datum rojstva: (a) 5.1.1966, (b) 5.10.1966. Kraj rojstva: Muar Johor, Malezija. Državljanstvo: malezijsko. Št. potnega lista: A 11263265. Nacionalna matična št.: 660105-01-5297. Druge informacije: (a) materino ime: Minah Binto Aogist Abd Aziz, (b) številka vozniškega dovoljenja D2161572, izdanega v Kaliforniji, ZDA. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 9.9.2003.“ v naslovu „Fizične osebe“ se nadomesti z naslednjim:
  „Zulkifli Abdul Hir (tudi (a) Musa Abdul Hir, (b) Muslimin Abdulmotalib, (c) Salim Alombra, (d) Armand Escalante, (e) Normina Hashim, (f) Henri Lawi, (g) Hendri Lawi, (h) Norhana Mohamad, (i) Omar Salem, (j) Ahmad Shobirin, (k) Bin Abdul Hir Zulkifli, (l) Abdulhir Bin Hir, (m) Hassan, (n) Hogalu, (o) Hugalu, (p) Lagu, (q) Marwan (zelo znan po tem imenu)). Naslov: (a) Seksyen 17, Shah Alam, Selangor, Malezija (prejšnje bivališče), (b) Maguindanao, Filipini (od januarja 2015). Datum rojstva: (a) 5.1.1966, (b) 5.10.1966. Kraj rojstva: Muar Johor, Malezija. Državljanstvo: malezijsko. Potni list št.: (a) A 11263265, (b) nacionalna identifikacijska številka: 660105-01-5297, (c) vozniško dovoljenje št. D2161572, izdano v Kaliforniji, ZDA. Drugi podatki: (a) Okrožno sodišče v severni Kaliforniji v ZDA je 1.8.2007 izdalo nalog za njegovo aretacijo, (b) potrjeno, da je januarja 2015 umrl v Maguindanau na Filipinih, (c) materino ime: Minah Binto Aogist Abd Aziz. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 9.9.2003.“ |
| --- | --- |

(g)

Vnos „Zulkifli Abdul Hir (tudi (a) Musa Abdul Hir, (b) Muslimin Abdulmotalib, (c) Salim Alombra, (d) Armand Escalante, (e) Normina Hashim, (f) Henri Lawi, (g) Hendri Lawi, (h) Norhana Mohamad, (i) Omar Salem, (j) Ahmad Shobirin, (k) Bin Abdul Hir Zulkifli, (l) Abdulhir Bin Hir, (m) Hassan, (n) Hogalu, (o) Hugalu, (p) Lagu, (q) Marwan). Naslov: Seksyen 17, Shah Alam, Selangor, Malezija Datum rojstva: (a) 5.1.1966, (b) 5.10.1966. Kraj rojstva: Muar Johor, Malezija. Državljanstvo: malezijsko. Št. potnega lista: A 11263265. Nacionalna matična št.: 660105-01-5297. Druge informacije: (a) materino ime: Minah Binto Aogist Abd Aziz, (b) številka vozniškega dovoljenja D2161572, izdanega v Kaliforniji, ZDA. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 9.9.2003.“ v naslovu „Fizične osebe“ se nadomesti z naslednjim:

„Zulkifli Abdul Hir (tudi (a) Musa Abdul Hir, (b) Muslimin Abdulmotalib, (c) Salim Alombra, (d) Armand Escalante, (e) Normina Hashim, (f) Henri Lawi, (g) Hendri Lawi, (h) Norhana Mohamad, (i) Omar Salem, (j) Ahmad Shobirin, (k) Bin Abdul Hir Zulkifli, (l) Abdulhir Bin Hir, (m) Hassan, (n) Hogalu, (o) Hugalu, (p) Lagu, (q) Marwan (zelo znan po tem imenu)). Naslov: (a) Seksyen 17, Shah Alam, Selangor, Malezija (prejšnje bivališče), (b) Maguindanao, Filipini (od januarja 2015). Datum rojstva: (a) 5.1.1966, (b) 5.10.1966. Kraj rojstva: Muar Johor, Malezija. Državljanstvo: malezijsko. Potni list št.: (a) A 11263265, (b) nacionalna identifikacijska številka: 660105-01-5297, (c) vozniško dovoljenje št. D2161572, izdano v Kaliforniji, ZDA. Drugi podatki: (a) Okrožno sodišče v severni Kaliforniji v ZDA je 1.8.2007 izdalo nalog za njegovo aretacijo, (b) potrjeno, da je januarja 2015 umrl v Maguindanau na Filipinih, (c) materino ime: Minah Binto Aogist Abd Aziz. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 9.9.2003.“

| 2. | V naslovu „Pravne osebe, skupine in entitete“ se spremenijo naslednji vnosi:






  (a) | Vnos „Revival of Islamic Heritage Society (tudi (a) Jamiat Ihia Al-Turath Al-Islamiya, (b) Revival of Islamic Society Heritage on the African Continent, (c) Jamia Ihya Ul Turath, (d) RIHS). Naslov: (a) Pakistan, (b) Afganistan. Drugi podatki: (a) upoštevajo se le uradi tega subjekta v Pakistanu in Afganistanu, (b) organizacija je povezana z Abujem Bakrom al-Jazirijem in organizacijo Afghan Support Committee (ASC). Datum uvrstitve na seznam iz člena 2a(4)(b): 11.1.2002.“ v naslovu „Pravne osebe, skupine in entitete“ se nadomesti z naslednjim:
  „Revival of Islamic Heritage Society (tudi (a) Revival of Islamic Society Heritage on the African Continent (b) Jamia Ihya ul Turath (c) RIHS (d) Jamiat Ihia Al-Turath Al-Islamiya (e) Al-Furqan Foundation Welfare Trust (f) Al-Furqan Welfare Foundation. Naslov: (a) Pakistan, (b) Afganistan. Drugi podatki: (a) upoštevajo se le uradi tega subjekta v Pakistanu in Afganistanu, (b) organizacija je povezana z Abujem Bakrom al-Jazirijem in organizacijo Afghan Support Committee (ASC). Datum uvrstitve na seznam iz člena 2a(4)(b): 11.1.2002.“ |
| --- | --- | --- |

2.

V naslovu „Pravne osebe, skupine in entitete“ se spremenijo naslednji vnosi:

(a)

Vnos „Revival of Islamic Heritage Society (tudi (a) Jamiat Ihia Al-Turath Al-Islamiya, (b) Revival of Islamic Society Heritage on the African Continent, (c) Jamia Ihya Ul Turath, (d) RIHS). Naslov: (a) Pakistan, (b) Afganistan. Drugi podatki: (a) upoštevajo se le uradi tega subjekta v Pakistanu in Afganistanu, (b) organizacija je povezana z Abujem Bakrom al-Jazirijem in organizacijo Afghan Support Committee (ASC). Datum uvrstitve na seznam iz člena 2a(4)(b): 11.1.2002.“ v naslovu „Pravne osebe, skupine in entitete“ se nadomesti z naslednjim:

„Revival of Islamic Heritage Society (tudi (a) Revival of Islamic Society Heritage on the African Continent (b) Jamia Ihya ul Turath (c) RIHS (d) Jamiat Ihia Al-Turath Al-Islamiya (e) Al-Furqan Foundation Welfare Trust (f) Al-Furqan Welfare Foundation. Naslov: (a) Pakistan, (b) Afganistan. Drugi podatki: (a) upoštevajo se le uradi tega subjekta v Pakistanu in Afganistanu, (b) organizacija je povezana z Abujem Bakrom al-Jazirijem in organizacijo Afghan Support Committee (ASC). Datum uvrstitve na seznam iz člena 2a(4)(b): 11.1.2002.“

| (b) | Vnos „Al-Haramain Islamic Foundation (Somalija). Naslov: Somalija. Drugi podatki: ustanovitelj in nekdanji vodja je Aqeel Abdulaziz Aqeel al-Aqeel. Datum uvrstitve na seznam iz člena 2a(4)(b): 13.3.2002.“ v naslovu „Pravne osebe, skupine in entitete“ se nadomesti z naslednjim:
  „Al-Haramain Islamic Foundation (Somalija). Naslov: Somalija. Datum uvrstitve na seznam iz člena 2a(4)(b): 13.3.2002.“ |
| --- | --- |

(b)

Vnos „Al-Haramain Islamic Foundation (Somalija). Naslov: Somalija. Drugi podatki: ustanovitelj in nekdanji vodja je Aqeel Abdulaziz Aqeel al-Aqeel. Datum uvrstitve na seznam iz člena 2a(4)(b): 13.3.2002.“ v naslovu „Pravne osebe, skupine in entitete“ se nadomesti z naslednjim:

„Al-Haramain Islamic Foundation (Somalija). Naslov: Somalija. Datum uvrstitve na seznam iz člena 2a(4)(b): 13.3.2002.“

| (c) | Vnos „Al-Qaida z Arabskega polotoka (tudi (a) AQAP, Al-Kaida organizacije Džihad z Arabskega polotoka, (c) Tanzim Qa'idat al-Jihad fi Jazirat al-Arabm, (d) organizacija Al-Kaida z Arabskega polotoka, (e) Al-Kaida z južnega dela Arabskega polotoka, (f) Ansar al-Shari'a, (g) AAS, (h) Al-Qaida in Yemen, (i) AQY). Drugi podatki: sedež: Jemen ali Saudova Arabija. Ansar al-Shari'a je AQAP ustanovila zgodaj leta 2011. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 19.1.2010.“ v naslovu „Pravne osebe, skupine in entitete“ se nadomesti z naslednjim:
  „Al-Kaida z Arabskega polotoka (tudi (a) AQAP, Al-Kaida organizacije Džihad z Arabskega polotoka, (c) Tanzim Qa'idat al-Jihad fi Jazirat al-Arabm, (d) organizacija Al-Kaida z Arabskega polotoka, (e) Al-Kaida z južnega dela Arabskega polotoka, (f) Ansar al-Shari'a, (g) AAS, (h) Al-Kaida v Jemnu, (i) AQY). Drugi podatki: (a) sedež: Jemen ali Saudova Arabija (2004–2006), (b) ustanovljena januarja 2009 z združitvijo Al-Kaide v Jemnu in savdskimi operativci Al-Kaide, (c) vodja AQAP je Nasir 'abd-al-Karim 'Abdullah Al-Wahishi, (d) AQAP je na začetku leta 2011 ustanovila skupino Ansar al-Shari'a, ki je prevzela odgovornost za več napadov na vladne in civilne cilje v Jemnu. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 19.1.2010.“ |
| --- | --- |

(c)

Vnos „Al-Qaida z Arabskega polotoka (tudi (a) AQAP, Al-Kaida organizacije Džihad z Arabskega polotoka, (c) Tanzim Qa'idat al-Jihad fi Jazirat al-Arabm, (d) organizacija Al-Kaida z Arabskega polotoka, (e) Al-Kaida z južnega dela Arabskega polotoka, (f) Ansar al-Shari'a, (g) AAS, (h) Al-Qaida in Yemen, (i) AQY). Drugi podatki: sedež: Jemen ali Saudova Arabija. Ansar al-Shari'a je AQAP ustanovila zgodaj leta 2011. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 19.1.2010.“ v naslovu „Pravne osebe, skupine in entitete“ se nadomesti z naslednjim:

„Al-Kaida z Arabskega polotoka (tudi (a) AQAP, Al-Kaida organizacije Džihad z Arabskega polotoka, (c) Tanzim Qa'idat al-Jihad fi Jazirat al-Arabm, (d) organizacija Al-Kaida z Arabskega polotoka, (e) Al-Kaida z južnega dela Arabskega polotoka, (f) Ansar al-Shari'a, (g) AAS, (h) Al-Kaida v Jemnu, (i) AQY). Drugi podatki: (a) sedež: Jemen ali Saudova Arabija (2004–2006), (b) ustanovljena januarja 2009 z združitvijo Al-Kaide v Jemnu in savdskimi operativci Al-Kaide, (c) vodja AQAP je Nasir 'abd-al-Karim 'Abdullah Al-Wahishi, (d) AQAP je na začetku leta 2011 ustanovila skupino Ansar al-Shari'a, ki je prevzela odgovornost za več napadov na vladne in civilne cilje v Jemnu. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 19.1.2010.“

| (d) | Vnos „Tehrik-e Taliban Pakistan (TTP) (tudi (a) Tehrik-I-Taliban Pakistan, (b) Tehrik-e-Taliban, (c) Pakistani Taliban, (d) Tehreek-e-Taliban). Drugi podatki: (a) organizacija Tehrik-e Taliban deluje na plemenskih območjih ob afganistansko-pakistanski meji; (b) ustanovljena 2007, pod vodstvom Hakimullaha Mehsuda; (c) Wali Ur Rehman je emir TTP za Južni Vaziristan. Datum določitve iz člena 2a(4)(b): 29.7.2011.“ v naslovu „Pravne osebe, skupine in entitete“ se nadomesti z naslednjim:
  „Tehrik-e Taliban Pakistan (TTP) (tudi (a) Tehrik-I-Taliban Pakistan, (b) Tehrik-e-Taliban, (c) Pakistani Taliban, (d) Tehreek-e-Taliban). Drugi podatki: (a) organizacija Tehrik-e Taliban deluje na plemenskih območjih ob afganistansko-pakistanski meji, (b) ustanovljena 2007, pod vodstvom Maulana Fazlullaha. Datum uvrstitve na seznam iz člena 2a(4)(b): 29.7.2011.“ |
| --- | --- |

(d)

Vnos „Tehrik-e Taliban Pakistan (TTP) (tudi (a) Tehrik-I-Taliban Pakistan, (b) Tehrik-e-Taliban, (c) Pakistani Taliban, (d) Tehreek-e-Taliban). Drugi podatki: (a) organizacija Tehrik-e Taliban deluje na plemenskih območjih ob afganistansko-pakistanski meji; (b) ustanovljena 2007, pod vodstvom Hakimullaha Mehsuda; (c) Wali Ur Rehman je emir TTP za Južni Vaziristan. Datum določitve iz člena 2a(4)(b): 29.7.2011.“ v naslovu „Pravne osebe, skupine in entitete“ se nadomesti z naslednjim:

„Tehrik-e Taliban Pakistan (TTP) (tudi (a) Tehrik-I-Taliban Pakistan, (b) Tehrik-e-Taliban, (c) Pakistani Taliban, (d) Tehreek-e-Taliban). Drugi podatki: (a) organizacija Tehrik-e Taliban deluje na plemenskih območjih ob afganistansko-pakistanski meji, (b) ustanovljena 2007, pod vodstvom Maulana Fazlullaha. Datum uvrstitve na seznam iz člena 2a(4)(b): 29.7.2011.“

| 3. | Pod naslov „Pravne osebe, skupine in entitete“ se doda naslednji vnos:






  (a) | „The Army Of Emigrants And Supporters (tudi (a) Battalion of Emigrants and Supporters (b) Army of Emigrants and Supporters organization (c) Battalion of Emigrants and Ansar d) Jaysh al-Muhajirin wal-Ansar (JAMWA). Naslov: Jabal Turkuman area, Lattakia Governorate, Sirska arabska republika. Drugi podatki: leta 2013 so skupino ustanovili tuji teroristični borci. Sedež: Sirska arabska republika. Povezana z Islamsko državo Iraka in Levanta, v Iraku navedena kot Al-Kaida in Al-Nusrah Front for the People of the Levant. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 6.8.2015“. |
| --- | --- | --- |

3.

Pod naslov „Pravne osebe, skupine in entitete“ se doda naslednji vnos:

(a)

„The Army Of Emigrants And Supporters (tudi (a) Battalion of Emigrants and Supporters (b) Army of Emigrants and Supporters organization (c) Battalion of Emigrants and Ansar d) Jaysh al-Muhajirin wal-Ansar (JAMWA). Naslov: Jabal Turkuman area, Lattakia Governorate, Sirska arabska republika. Drugi podatki: leta 2013 so skupino ustanovili tuji teroristični borci. Sedež: Sirska arabska republika. Povezana z Islamsko državo Iraka in Levanta, v Iraku navedena kot Al-Kaida in Al-Nusrah Front for the People of the Levant. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 6.8.2015“.

---

| 14.8.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 215/11 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 215/11

---

UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/1391

z dne 13. avgusta 2015

o spremembi Uredbe (ES) št. 1200/2009 o izvajanju Uredbe (ES) št. 1166/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o raziskovanjih strukture kmetijskih gospodarstev in raziskovanju metod kmetijske proizvodnje v zvezi s koeficienti glav živine ter opredelitvami značilnosti

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1166/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o raziskovanjih strukture kmetijskih gospodarstev in metod kmetijske proizvodnje ter zlasti člena 7(4) in člena 11(7) Uredbe (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 1166/2008 vzpostavlja okvir za zagotavljanje primerljivih statističnih podatkov Unije o strukturi kmetijskih gospodarstev in za raziskovanje metod kmetijske proizvodnje. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 1166/2008 vzpostavlja okvir za zagotavljanje primerljivih statističnih podatkov Unije o strukturi kmetijskih gospodarstev in za raziskovanje metod kmetijske proizvodnje.

| (2) | Uredba Komisije (EU) št. 715/2014 (2) določa nov seznam značilnosti, ki se zbirajo v raziskovanju strukture kmetijskih gospodarstev 2016. Zato je treba spremeniti opredelitev pojmov. |
| --- | --- |

(2)

Uredba Komisije (EU) št. 715/2014 (2) določa nov seznam značilnosti, ki se zbirajo v raziskovanju strukture kmetijskih gospodarstev 2016. Zato je treba spremeniti opredelitev pojmov.

| (3) | Zaradi primerljivosti bi bilo treba izraze na seznamu značilnosti iz uvodne izjave (2) razumeti in uporabljati enotno po vsej Uniji. Zato je treba spremeniti opredelitve značilnosti, ki se uporabljajo za raziskovanje strukture kmetijskih gospodarstev. |
| --- | --- |

(3)

Zaradi primerljivosti bi bilo treba izraze na seznamu značilnosti iz uvodne izjave (2) razumeti in uporabljati enotno po vsej Uniji. Zato je treba spremeniti opredelitve značilnosti, ki se uporabljajo za raziskovanje strukture kmetijskih gospodarstev.

| (4) | Prilogo II k Uredbi Komisije (ES) št. 1200/2009 (3) bi bilo treba prilagoditi novemu seznamu značilnosti iz uvodne izjave (2). |
| --- | --- |

(4)

Prilogo II k Uredbi Komisije (ES) št. 1200/2009 (3) bi bilo treba prilagoditi novemu seznamu značilnosti iz uvodne izjave (2).

| (5) | Uredbo (ES) št. 1200/2009 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(5)

Uredbo (ES) št. 1200/2009 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (6) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za kmetijsko statistiko, ki je bil ustanovljen s Sklepom Sveta 72/279/EGS (4) – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za kmetijsko statistiko, ki je bil ustanovljen s Sklepom Sveta 72/279/EGS (4) –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga II k Uredbi (ES) št. 1200/2009 se nadomesti z besedilom iz Priloge k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 13. avgusta 2015

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  UL L 321, 1.12.2008, str. 16.

1

(2)  Uredba Komisije (EU) št. 715/2014 z dne 26. junija 2014 o spremembi Priloge III k Uredbi (ES) št. 1166/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o raziskovanjih strukture kmetijskih gospodarstev in raziskovanju metod kmetijske proizvodnje v zvezi s seznamom značilnosti, ki se zbirajo v raziskovanju o strukturi kmetijskih gospodarstev 2016 (UL L 190, 28.6.2014, str. 8).

2

(3)  Uredba Komisije (ES) št. 1200/2009 z dne 30. novembra 2009 o izvajanju Uredbe (ES) št. 1166/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o raziskovanjih strukture kmetijskih gospodarstev in raziskovanju metod kmetijske proizvodnje v zvezi s koeficienti glav živine ter opredelitvami značilnosti (UL L 329, 15.12.2009, str. 1).

3

(4)  Sklep Sveta 72/279/EGS z dne 31. julija 1972 o ustanovitvi Stalnega odbora za kmetijsko statistiko (UL L 179, 7.8.1972, str. 1).

4

---

PRILOGA

„PRILOGA II

Opredelitve značilnosti, ki se uporabljajo za raziskovanje strukture kmetijskih gospodarstev Unije
   (1)

I.   SPLOŠNE ZNAČILNOSTI

Lega kmetijskega gospodarstva

Lega kmetijskega gospodarstva je opredeljena v členu 2(e) Uredbe (ES) št. 1166/2008.

Regija NUTS 3

Regija NUTS 3 (v skladu z Uredbo Komisije (EU) št. 31/20111 (2)), v kateri je kmetijsko gospodarstvo.

Ali je gospodarstvo na območju z omejenimi možnostmi (LFA)?

Informacije o LFA se zagotovijo v skladu s členom 32 Uredbe (EU) št. 1305/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3).

L– kmetijsko gospodarstvo je na območju z omejenimi možnostmi, ki ni gorsko območje in ima pomembne naravne omejitve, ali je na drugem območju s posebnimi omejitvami.

M– kmetijsko gospodarstvo je na gorskem območju z omejenimi možnostmi.

N– običajno območje (ne LFA).

Pravna oseba kmetijskega gospodarstva

Pravna oseba kmetijskega gospodarstva je odvisna od statusa gospodarja.

Ali je gospodarstvo enota skupnega zemljišča?

Posebna ‚kmetijska enota skupnega zemljišča‘– virtualni subjekt, ustvarjen za zbiranje in zajemanje podatkov, ki vključuje kmetijska zemljišča v uporabi, ki jih kmetijska gospodarstva uporabljajo, vendar jih neposredno ne posedujejo, tj. za katera veljajo skupne pravice.

Ali pravno in ekonomsko odgovornost za kmetijsko gospodarstvo prevzame:

| | fizična oseba, ki je edini gospodar, če je kmetijsko gospodarstvo neodvisno?

  Posameznik in fizična oseba, ki je gospodar gospodarstva, ki ni niti s skupnim vodstvom niti s podobnimi dogovori povezano z gospodarstvi drugih gospodarjev.
  Če je odgovor na prejšnje vprašanje ‚da‘, ali je ta oseba (gospodar) tudi upravitelj?
  Če ta oseba ni upravitelj, ali je upravitelj član gospodarjeve družine?
  Če je upravitelj član gospodarjeve družine, ali je upravitelj zakonski partner gospodarja? |
| --- | --- |

fizična oseba, ki je edini gospodar, če je kmetijsko gospodarstvo neodvisno?

Posameznik in fizična oseba, ki je gospodar gospodarstva, ki ni niti s skupnim vodstvom niti s podobnimi dogovori povezano z gospodarstvi drugih gospodarjev.

Če je odgovor na prejšnje vprašanje ‚da‘, ali je ta oseba (gospodar) tudi upravitelj?

Če ta oseba ni upravitelj, ali je upravitelj član gospodarjeve družine?

Če je upravitelj član gospodarjeve družine, ali je upravitelj zakonski partner gospodarja?

| | fizična oseba ali skupina fizičnih oseb, ki so družbeniki, če je kmetijsko gospodarstvo skupinsko?

  Družbeniki skupinskega gospodarstva so fizične osebe, ki imajo eno kmetijsko gospodarstvo v lasti, zakupu ali ga kako drugače skupaj upravljajo ali ki svoja posamezna gospodarstva skupaj upravljajo tako, kot če bi bila eno gospodarstvo. Njihovo sodelovanje mora biti urejeno zakonsko ali s pisnim sporazumom. |
| --- | --- |

fizična oseba ali skupina fizičnih oseb, ki so družbeniki, če je kmetijsko gospodarstvo skupinsko?

Družbeniki skupinskega gospodarstva so fizične osebe, ki imajo eno kmetijsko gospodarstvo v lasti, zakupu ali ga kako drugače skupaj upravljajo ali ki svoja posamezna gospodarstva skupaj upravljajo tako, kot če bi bila eno gospodarstvo. Njihovo sodelovanje mora biti urejeno zakonsko ali s pisnim sporazumom.

| | pravna oseba?

  Pravna oseba, ki ni fizična oseba, vendar ima normalne pravice in dolžnosti posameznika, kot na primer sposobnost, da toži ali je tožena (lastna splošna pravna sposobnost). |
| --- | --- |

pravna oseba?

Pravna oseba, ki ni fizična oseba, vendar ima normalne pravice in dolžnosti posameznika, kot na primer sposobnost, da toži ali je tožena (lastna splošna pravna sposobnost).

Vrsta lastništva (v povezavi z gospodarjem) in sistem kmetovanja

Kmetijsko zemljišče v uporabi

Kmetijsko zemljišče v uporabi je celotna površina, ki jo zavzemajo njive, trajno travinje, trajni nasadi in vrtovi, ki jih kmetijsko gospodarstvo obdeluje, ne glede na lastništvo ali če se obdeluje kot del skupnih zemljišč.

Za kmetovanje na lastnem zemljišču

Kmetijsko zemljišče v uporabi, ki ga obdeluje kmetijsko gospodarstvo in ga ima gospodar v lasti ter ga obdeluje kot uživalec, v dednem zakupu ali drugi enakovredni obliki posesti.

Za kmetovanje na najetem zemljišču

Kmetijsko zemljišče v uporabi, ki ga ima gospodarstvo v zakupu proti plačilu vnaprej dogovorjenega plačila (v denarju, naravi ali drugi obliki) in za katera obstaja (pisna ali ustna) zakupna pogodba. Kmetijsko zemljišče v uporabi se dodeli samo enemu gospodarstvu. Če se kmetijsko zemljišče v uporabi v referenčnem letu odda v zakup več kmetijskim gospodarstvom, se običajno pripiše gospodarstvu, ki ga je imelo v najemu na referenčni dan popisa ali ki ga je imelo v referenčnem letu najdlje v najemu.

Za skupinsko kmetovanje ali druge načine kmetovanja

| (a) | Kmetijsko zemljišče v skupni obdelavi je kmetijsko zemljišče v uporabi (lahko tudi celotno gospodarstvo), ki se obdeluje v sodelovanju med zemljiškim posestnikom in delnim zakupnikom na podlagi pisne ali ustne pogodbe o delnem zakupu. Proizvodnja (ekonomska ali materialna) zemljišč v skupni obdelavi se deli med obema stranema na dogovorjeni osnovi. |
| --- | --- |

(a)

Kmetijsko zemljišče v skupni obdelavi je kmetijsko zemljišče v uporabi (lahko tudi celotno gospodarstvo), ki se obdeluje v sodelovanju med zemljiškim posestnikom in delnim zakupnikom na podlagi pisne ali ustne pogodbe o delnem zakupu. Proizvodnja (ekonomska ali materialna) zemljišč v skupni obdelavi se deli med obema stranema na dogovorjeni osnovi.

| (b) | Kmetijsko zemljišče v uporabi v drugih oblikah posesti je kmetijsko zemljišče v uporabi, ki ni zajeto v prejšnjih postavkah. |
| --- | --- |

(b)

Kmetijsko zemljišče v uporabi v drugih oblikah posesti je kmetijsko zemljišče v uporabi, ki ni zajeto v prejšnjih postavkah.

Skupno zemljišče

Kmetijsko zemljišče v uporabi, ki ga kmetijsko gospodarstvo obdeluje, vendar ne spada neposredno h gospodarstvu, tj. na katerem veljajo skupne pravice.

Ekološko kmetovanje

Načini kmetovanja v skladu z opredeljenimi standardi in pravili, določenimi v (i) Uredbi Sveta (ES) št. 834/2007 (4) ali, če je primerno, v najnovejši zakonodaji ter v (ii) ustreznih nacionalnih izvedbenih pravilih za ekološko pridelavo.

Skupna kmetijska zemljišča v uporabi kmetijskega gospodarstva, na katerem se proizvodne metode ekološkega kmetovanja uporabljajo in so potrjene v skladu z nacionalnimi pravili in pravili Evropske unije

Del kmetijskega zemljišča v uporabi gospodarstva, na katerem je proizvodna metoda v celoti skladna z načeli ekološke pridelave na ravni gospodarstva, kot je določeno v (i) Uredbi (ES) št. 834/2007 ali, če je primerno, v najnovejši zakonodaji ter v (ii) ustreznih nacionalnih izvedbenih pravilih za potrjevanje ekološke pridelave.

Skupna kmetijska zemljišča v uporabi kmetijskega gospodarstva, ki je v fazi preusmeritve v proizvodne metode ekološkega kmetovanja, ki jih je treba potrditi v skladu z nacionalnimi pravili in pravili Evropske unije

Del kmetijskega zemljišča v uporabi gospodarstva, na katerem se uporabljajo metode ekološkega kmetovanja, vendar pa še ni poteklo prehodno obdobje, da bi se pridelava štela kot v celoti skladna z načeli ekološke pridelave na ravni kmetijskega gospodarstva, kot je določeno v (i) Uredbi (ES) št. 834/2007 ali, če je primerno, v najnovejši zakonodaji ter (ii) ustreznih nacionalnih izvedbenih pravilih za potrjevanje ekološke pridelave.

Zemljišče kmetijskega gospodarstva, na katerem se proizvodne metode ekološkega kmetovanja v skladu z nacionalnimi pravili in pravili Evropske unije uporabljajo in so certificirane ali pa so v fazi preusmeritve za certifikacijo

Zemljišče kmetijskega gospodarstva, na katerem se metode ekološkega pridelovanja uporabljajo in so certificirane ali pa so v fazi preusmeritve za certifikacijo v skladu z nekaterimi opredeljenimi standardi in pravili, določenimi v (i) Uredbi (ES) št. 834/2007 ali, če je primerno, v najnovejši zakonodaji ter v (ii) ustreznih nacionalnih izvedbenih pravilih za ekološko pridelavo, razvrščeno po poljščinah.

Različne kategorije poljščin za ekološko pridelavo so navedene v nadaljevanju. Poljščine so opredeljene v oddelku II. Zemljišča.

| | Žita za pridelavo zrnja (vključno s semeni) |
| --- | --- |

Žita za pridelavo zrnja (vključno s semeni)

| | Sušeno zrnje stročnic in stročnice za pridelavo zrnja (vključno s semeni in mešanicami žit in zrnja stročnic) |
| --- | --- |

Sušeno zrnje stročnic in stročnice za pridelavo zrnja (vključno s semeni in mešanicami žit in zrnja stročnic)

| | Krompir (vključno z zgodnjim in semenskim) |
| --- | --- |

Krompir (vključno z zgodnjim in semenskim)

| | Sladkorna pesa (brez semena) |
| --- | --- |

Sladkorna pesa (brez semena)

| | Oljnice |
| --- | --- |

Oljnice

| | Sveže vrtnine, melone in jagode |
| --- | --- |

Sveže vrtnine, melone in jagode

| | Pašniki in travniki, brez ekstenzivnih pašnikov |
| --- | --- |

Pašniki in travniki, brez ekstenzivnih pašnikov

| | Sadovnjaki in nasadi jagodičja |
| --- | --- |

Sadovnjaki in nasadi jagodičja

| | Nasadi citrusov |
| --- | --- |

Nasadi citrusov

| | Nasadi oljk |
| --- | --- |

Nasadi oljk

| | Vinogradi |
| --- | --- |

Vinogradi

| | Drugi nasadi (predivnice itd.), vključno z ekstenzivnimi pašniki |
| --- | --- |

Drugi nasadi (predivnice itd.), vključno z ekstenzivnimi pašniki

Postopki ekološke pridelave, ki se uporabljajo za živinorejo in so potrjeni v skladu z nacionalnimi pravili ali pravili Evropske unije

Število živali, rejenih na gospodarstvu, na katerem je celotna prireja ali del prireje v celoti skladen z načeli ekološke pridelave na ravni gospodarstva, kot je določeno v (i) Uredbi (ES) št. 834/2007 ali, če je primerno, v najnovejši zakonodaji ter v (ii) ustreznih nacionalnih pravilih za potrjevanje ekološke pridelave, razvrščeno po kategorijah živali.

Živina je opredeljena v oddelku III. Živina.

| | Govedo |
| --- | --- |

Govedo

| | Prašiči |
| --- | --- |

Prašiči

| | Ovce in koze |
| --- | --- |

Ovce in koze

| | Perutnina |
| --- | --- |

Perutnina

| | Ostale živali |
| --- | --- |

Ostale živali

Namembnost proizvodnje kmetijskega gospodarstva

Gospodinjstvo samo porabi več kot 50 % vrednosti končne proizvodnje kmetijskega gospodarstva

Gospodinjstvo je družinska enota, h kateri spada gospodar in katere člani stanujejo v skupnem gospodinjstvu, združujejo ves ali del svojega prihodka in premoženja ter skupaj uporabljajo nekatere vrste blaga in storitev, predvsem bivališče in hrano.

Za končno proizvodnjo iz te značilnosti velja opredelitev uporabne proizvodnje v ekonomskih računih za kmetijstvo (5).

Neposredna prodaja končnemu potrošniku pomeni več kot 50 % skupne prodaje kmetijskega gospodarstva

Neposredna prodaja končnemu potrošniku pomeni prodajo lastnih predelanih ali nepredelanih kmetijskih proizvodov, ki jih gospodarstvo proda neposredno potrošnikom za njihovo osebno porabo. Odstotek se izračuna na podlagi vrednosti, izmerjene v denarju, ne glede na to, ali je bila prodaja plačana v denarju, v naravi ali na druge načine.

II.   ZEMLJIŠČE

Celotno površino kmetijskega gospodarstva sestavljajo kmetijska zemljišča v uporabi (njive, trajno travinje, trajni nasadi in vrtovi) ter druga zemljišča (kmetijska zemljišča, ki niso v uporabi, gozdna zemljišča in druga zemljišča).

Njive

Zemljišča, ki se redno obdelujejo (orjejo ali drugače obdelujejo) in so praviloma v sistemu kolobarjenja.

Kolobarjenje je metoda menjave enoletnih poljščin na njivi po načrtovanem vzorcu ali zaporedju v zaporednih pridelovalnih letih, tako da poljščine iste vrste ne rastejo na isti njivi brez prekinitve. Običajno se poljščine menjavajo letno, lahko pa so tudi večletne. Za razlikovanje med njivami ter trajnimi nasadi ali trajnim travinjem se uporablja prag petih let. Če se torej na parceli pet let ali več seje ali sadi ista poljščina, ne da bi se v tem času odstranila predhodna in zasadila nova, se to zemljišče ne šteje več za njive.

Žita za pridelavo zrnja (vključno s semeni)

Tu se zajamejo vse površine z žiti, ki se pospravljajo za suho zrnje, ne glede na uporabo (vključno z žiti za proizvodnjo obnovljive energije).

| | Navadna pšenica in pira


  Triticum aestivum L. emend. Fiori et Paol., Triticum spelta L. in Triticum monococcum L. |
| --- | --- |

Navadna pšenica in pira

Triticum aestivum L. emend. Fiori et Paol., Triticum spelta L. in Triticum monococcum L.

| | Pšenica durum


  Triticum durum Desf. |
| --- | --- |

Pšenica durum

Triticum durum Desf.

| | Rž


  Secale cereale L., vključno z mešanicami rži in drugih žit, posejanimi jeseni (soržica). |
| --- | --- |

Rž

Secale cereale L., vključno z mešanicami rži in drugih žit, posejanimi jeseni (soržica).

| | Ječmen


  Hordeum vulgare L. |
| --- | --- |

Ječmen

Hordeum vulgare L.

| | Oves


  Avena sativa L., vključno z mešanicami ovsa in drugih žit, posejanimi spomladi. |
| --- | --- |

Oves

Avena sativa L., vključno z mešanicami ovsa in drugih žit, posejanimi spomladi.

| | Koruza v zrnju

  Koruza (Zea mays L.), ki se pospravlja za zrnje. |
| --- | --- |

Koruza v zrnju

Koruza (Zea mays L.), ki se pospravlja za zrnje.

| | Riž


  Oryza sativa L. |
| --- | --- |

Riž

Oryza sativa L.

| | Druga žita za pridelavo zrnja

  Žita, ki se sejejo kot čisti posevki ter žanjejo v suhem stanju za zrnje in niso zajeta drugje pod prejšnjimi postavkami. |
| --- | --- |

Druga žita za pridelavo zrnja

Žita, ki se sejejo kot čisti posevki ter žanjejo v suhem stanju za zrnje in niso zajeta drugje pod prejšnjimi postavkami.

Sušeno zrnje stročnic in stročnice za pridelavo zrnja (vključno s semeni in mešanicami žit in zrnja stročnic)

Posevki, ki se sejejo in pospravljajo predvsem zaradi njihove vsebnosti beljakovin.

Tu se zajamejo vse površine s stročnicami in stročnicami za pridelavo zrnja, ne glede na uporabo (vključno s poljščinami za proizvodnjo obnovljive energije).

od tega grah, fižol in volčji bob

Pisum sativum L., Vicia faba L., Lupinus spp., ki se sejejo kot čisti posevki in pospravljajo za suho zrnje.

Krompir (vključno z zgodnjim in semenskim)

Solanum tuberosum L.

Sladkorna pesa (brez semena)

Beta vulgaris L., namenjena za industrijo sladkorja in proizvodnjo alkohola (vključno s proizvodnjo energije).

Krmne korenovke in kapusnice (brez semena)

Krmna pesa (Beta vulgaris L.) in rastline družine Brassicae, ki so namenjene za krmo, ne glede na to, ali se za krmo namenijo koreni ali steblo, kot tudi druge rastline, ki se gojijo predvsem zaradi korenov za krmo in niso navedene drugje.

Industrijske rastline

Poljščine, ki se običajno ne prodajajo neposredno za potrošnjo, ker jih je treba pred končno uporabo industrijsko predelati.

Tu se zajamejo vse površine z industrijskimi rastlinami ne glede na uporabo (vključno s poljščinami za proizvodnjo obnovljive energije).

| | Tobak


  Nicotiana tabacum L. |
| --- | --- |

Tobak

Nicotiana tabacum L.

| | Hmelj


  Humulus lupulus L. |
| --- | --- |

Hmelj

Humulus lupulus L.

| | Bombaž


  Gossypium spp., namenjen za predivo in olje. |
| --- | --- |

Bombaž

Gossypium spp., namenjen za predivo in olje.

| | Oljna ogrščica in oljna repica


  Brassica napus L. (partim) in Brassica rapa L. var. sylvestris (Lam.) Briggs, ki se prideluje za proizvodnjo olja in pospravlja kot suho zrnje. |
| --- | --- |

Oljna ogrščica in oljna repica

Brassica napus L. (partim) in Brassica rapa L. var. sylvestris (Lam.) Briggs, ki se prideluje za proizvodnjo olja in pospravlja kot suho zrnje.

| | Sončnice


  Helianthus annuus L., ki se pospravlja kot suho zrnje. |
| --- | --- |

Sončnice

Helianthus annuus L., ki se pospravlja kot suho zrnje.

| | Soja


  Glycine max L. Merril, ki se pospravlja kot suho zrnje. |
| --- | --- |

Soja

Glycine max L. Merril, ki se pospravlja kot suho zrnje.

| | Laneno seme (oljni lan)


  Linum usitatissimum L., sorte, ki se pridelujejo predvsem za proizvodnjo olja in pospravljajo kot suho zrnje. |
| --- | --- |

Laneno seme (oljni lan)

Linum usitatissimum L., sorte, ki se pridelujejo predvsem za proizvodnjo olja in pospravljajo kot suho zrnje.

| | Druge oljnice

  Druge poljščine, ki se pridelujejo predvsem zaradi njihove vsebnosti olja ter pospravljajo kot suho zrnje in niso navedene drugje. |
| --- | --- |

Druge oljnice

Druge poljščine, ki se pridelujejo predvsem zaradi njihove vsebnosti olja ter pospravljajo kot suho zrnje in niso navedene drugje.

| | Lan


  Linum usitatissimum L., sorte, ki se pridelujejo predvsem za proizvodnjo vlaknin. |
| --- | --- |

Lan

Linum usitatissimum L., sorte, ki se pridelujejo predvsem za proizvodnjo vlaknin.

| | Konoplja


  Cannabis sativa L. |
| --- | --- |

Konoplja

Cannabis sativa L.

| | Ostale vlaknene rastline

  Druge rastline, ki se pridelujejo predvsem zaradi njihove vsebnosti vlaknin in niso navedene drugje. |
| --- | --- |

Ostale vlaknene rastline

Druge rastline, ki se pridelujejo predvsem zaradi njihove vsebnosti vlaknin in niso navedene drugje.

| | Dišavnice, zdravilne rastline in začimbnice

  Rastline ali deli rastlin za uporabo v farmaciji, za izdelavo parfumov ali človeško prehrano.
  Začimbnice se od zelenjave razlikujejo po tem, da se uporabljajo v majhnih količinah ter dajejo hrani okus in niso njena glavna sestavina. |
| --- | --- |

Dišavnice, zdravilne rastline in začimbnice

Rastline ali deli rastlin za uporabo v farmaciji, za izdelavo parfumov ali človeško prehrano.

Začimbnice se od zelenjave razlikujejo po tem, da se uporabljajo v majhnih količinah ter dajejo hrani okus in niso njena glavna sestavina.

| | Druge industrijske rastline, ki niso navedene drugje

  Druge industrijske rastline, ki niso navedene drugje.
  Zajete so površine s poljščinami, ki se uporabljajo samo za proizvodnjo obnovljive energije. |
| --- | --- |

Druge industrijske rastline, ki niso navedene drugje

Druge industrijske rastline, ki niso navedene drugje.

Zajete so površine s poljščinami, ki se uporabljajo samo za proizvodnjo obnovljive energije.

Sveže vrtnine, melone in jagode, od tega:

Na prostem ali pod nizko zaščito (pod katero ni mogoče hoditi)

Sveže vrtnine, melone in jagode na prostem ali pod nizko zaščito (pod katero ni mogoče hoditi).

Na njivah

Sveže vrtnine, melone in jagode, gojene na njivah v kolobarjenju z drugimi poljščinami.

Tržna pridelava na vrtovih

Sveže vrtnine, melone in jagode, gojene na njivah v kolobarjenju z drugimi vrtninami.

V steklenjakih ali pod drugo zaščito (pod katero je mogoče hoditi)

Poljščine, ki so celotno obdobje svoje rasti ali pretežni del tega obdobja zavarovane v rastlinjakih ali pod fiksno ali premično visoko zaščito (steklo, trda ali mehka plastika).

Cvetje in okrasne rastline (razen drevesnic)

Na prostem ali pod nizko zaščito (pod katero ni mogoče hoditi)

Cvetje in okrasne rastline (razen drevesnic), na prostem ali pod nizko zaščito (pod katero ni mogoče hoditi).

V steklenjakih ali pod drugo zaščito (pod katero je mogoče hoditi)

Cvetje in okrasne rastline (razen drevesnic), ki so celotno obdobje svoje rasti ali pretežni del tega obdobja zavarovane v rastlinjakih ali pod fiksno ali premično visoko zaščito (stekleno ali trdo ali mehko plastiko).

Rastline, ki se spravljajo zelene

Vse ‚zelene‘ poljščine, namenjene v glavnem krmi, proizvodnji obnovljive energije (na primer proizvodnji biomase iz silažne koruze) ali zelenemu gnojenju, so vključene na tem mestu, in sicer žita, trave, stročnice ali industrijske rastline in druge poljščine, ki se pospravljajo in/ali uporabljajo zelene.

Poljščine bi se morale gojiti v kolobarjenju z drugimi poljščinami in zavzemati isto površino manj kot pet let (enoletne ali večletne krmne poljščine).

Vključene so tudi poljščine, ki jih gospodarstvo ne porabi, temveč proda bodisi za neposredno uporabo na drugih kmetijskih gospodarstvih bodisi industriji.

Travinje za določen čas

Travinje za pašo, seno ali silažo, ki je del normalnega kolobarjenja, ki ostane na zemljišču vsaj eno pridelovalno leto ter manj kot pet let ter se seje s travo ali travnimi mešanicami. Te površine se pred novo setvijo ali saditvijo preorjejo ali drugače obdelajo ali pa se rastline uničijo na drug način, na primer s herbicidi.

Sem spadajo mešanice pretežno iz travinja in drugih krmnih rastlin (praviloma stročnic), ki se popasejo, pospravijo zelene ali kot seno.

Druge rastline, ki se spravljajo zelene

Druge eno- ali večletne (manj kot petletne) poljščine, ki se spravljajo zelene, kakor je opisano pod ‚Rastline, ki se spravljajo zelene‘.

Silažna koruza

Vse oblike koruze (Zea mays L.), ki se pridelujejo predvsem za silažo in ne za zrnje (celi storži, deli cele rastline ali cela rastlina).

Tu so vključeni zelena koruza za neposredno krmo (brez silaže) in celi storži (zrna, stržen in ličje), ki se spravljajo za krmo ali silažo ter za proizvodnjo obnovljive energije.

Stročnice

Stročnice, ki se pridelujejo in spravljajo zelene kot cele rastline predvsem za krmo, energijo ali zeleno gnojenje.

Vključene so mešanice s prevladujočim deležem (običajno > 80 %) stročnic in travinja, ki se spravljajo zelene ali kot seno.

Druge rastline, ki se spravljajo zelene in niso navedene drugje

Druge poljščine, namenjene predvsem za krmo, ki se spravljajo zelene in niso navedene drugje.

Seme in sadike na njivah

Površine za pridelavo semen in sadik za prodajo, razen semen in sadik žit, riža, stročnic, krompirja in semenskih oljnic. Površine zelene krme, ki se prideluje za semena, korenovk za semena, semen in sadik za zelenjavo ter cvetja za prodajo itd., so zajete na tem mestu.

Druge poljščine

Poljščine, ki niso zajete drugje.

Praha

Vse njive, vključene v kolobarjenje ali vzdrževane v dobrem kmetijskem in okoljskem stanju (DKOS (6)), obdelane ali ne, ki v pridelovalnem letu niso namenjene pridelavi pridelka.

Bistvena značilnost prahe je, da tla mirujejo običajno celotno pridelovalno leto, da si opomorejo.

Praha je lahko:

| 1. | zemljišče brez kakršnih koli poljščin; |
| --- | --- |

1.

zemljišče brez kakršnih koli poljščin;

| 2. | zemljišče z naključnim rastjem, ki se lahko uporabi za krmo ali podor; |
| --- | --- |

2.

zemljišče z naključnim rastjem, ki se lahko uporabi za krmo ali podor;

| 3. | zemljišče, ki je zasejano izključno za pridelavo zelenega gnojila (zelena praha). |
| --- | --- |

3.

zemljišče, ki je zasejano izključno za pridelavo zelenega gnojila (zelena praha).

Vrtovi

Površine za gojenje kmetijskih pridelkov za lastno porabo gospodarja in njegovega gospodinjstva, običajno ločene od preostalega kmetijskega zemljišča, prepoznavne kot vrtovi.

Samo občasni presežki pridelkov s teh površin se prodajo izven gospodarstva. Vse površine, s katerih se pridelki redno prodajajo na trgu, spadajo pod druge postavke, tudi če del pridelkov použijeta gospodar in njegovo gospodinjstvo.

Trajno travinje

Zemljišča, ki se trajno (pet let ali več) uporabljajo za pridelavo zelene krme bodisi z obdelavo (setev) bodisi na naraven način (samozasejane površine) in niso v sistemu kolobarjenja kmetijskega gospodarstva.

Zemljišča se lahko uporabljajo za pašo, kosijo za silažo in seno ali uporabljajo za proizvodnjo obnovljive energije.

Pašniki in travniki, brez ekstenzivnih pašnikov

Trajna paša na zemlji dobre ali srednje kakovosti. Te površine se lahko običajno uporabljajo za intenzivno pašo.

Ekstenzivni pašniki

Trajno travinje z nizkim pridelkom, praviloma na zemlji slabe kakovosti, na primer v hribovitem svetu ali na visoki nadmorski višini, ki se običajno ne izboljšuje z gnojili, obdelovanjem, posevki ali osuševanjem.

Te površine se običajno lahko uporabljajo samo za ekstenzivno pašo in se običajno ne kosijo ali se kosijo na ekstenziven način; niso primerne za veliko gostoto živali.

Trajno travinje, ki se ne uporablja več v proizvodne namene in ni več upravičeno do subvencij

Zemljišča trajnega travinja, ki se ne uporabljajo več za proizvodnjo in se v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1782/2003 (7) ali, če je primerno, najnovejšo zakonodajo vzdržujejo v dobrem kmetijskem in okoljskem stanju ter so upravičena do finančne podpore.

Trajni nasadi

Poljščine, ki se ne gojijo v sistemu kolobarjenja (z izjemo trajnega travinja) in ki zavzemajo tla skozi daljše obdobje ter dajejo pridelek več let.

Sadovnjaki in nasadi jagodičja

Površine z drevjem, grmovjem in trajnim jagodičjem, razen jagod, za pridelavo sadja. Sadovnjaki so lahko povezanega tipa z minimalnim razmikom med drevesi ali nepovezanega tipa z velikim razmikom.

Sadne vrste, od tega:

| | Sadje v zmernih podnebnih območjih

  Nasadi sadnega drevja, ki se tradicionalno sadijo v zmernih podnebjih za pridelavo sadja. |
| --- | --- |

Sadje v zmernih podnebnih območjih

Nasadi sadnega drevja, ki se tradicionalno sadijo v zmernih podnebjih za pridelavo sadja.

| | Sadje v subtropskih podnebnih območjih

  Nasadi sadnega drevja, ki se tradicionalno sadijo v subtropskih podnebnih območjih za pridelavo sadja. |
| --- | --- |

Sadje v subtropskih podnebnih območjih

Nasadi sadnega drevja, ki se tradicionalno sadijo v subtropskih podnebnih območjih za pridelavo sadja.

Jagodičje

Nasadi jagodičja, ki se tradicionalno sadijo v zmernih in subtropskih podnebnih območjih za pridelavo jagodičja.

Oreški

Nasadi lupinarjev, ki se tradicionalno sadijo v zmernih in subtropskih podnebnih območjih.

Nasadi citrusov

Nasadi vrst Citrus spp.

Nasadi oljk

Nasadi Olea europaea L.

| | Oljke, običajno za pridelavo namiznih oljk

  Nasadi sort, ki se običajno gojijo za pridelavo namiznih oljk. |
| --- | --- |

Oljke, običajno za pridelavo namiznih oljk

Nasadi sort, ki se običajno gojijo za pridelavo namiznih oljk.

| | Oljke, običajno za pridelavo olja

  Nasadi sort, ki se običajno gojijo za proizvodnjo oljčnega olja. |
| --- | --- |

Oljke, običajno za pridelavo olja

Nasadi sort, ki se običajno gojijo za proizvodnjo oljčnega olja.

Vinogradi, katerih pridelek je običajno namenjen za:

Nasadi Vitis vinifera L.

| | Kakovostno vino

  Sorte grozdja, ki se običajno gojijo za proizvodnjo vina z zaščiteno označbo porekla (ZOP), ki izpolnjujejo pogoje (i) Uredbe Sveta (ES) št. 479/2008 (8) ali, če je primerno, najnovejše zakonodaje in (ii) ustreznih nacionalnih pravil.
  Sorte grozdja, ki se običajno gojijo za proizvodnjo vina z zaščiteno geografsko označbo (ZGO), ki izpolnjujejo pogoje (i) Uredbe (ES) št. 479/2008 ali, če je primerno, najnovejše zakonodaje in (ii) ustreznih nacionalnih pravil. |
| --- | --- |

Kakovostno vino

Sorte grozdja, ki se običajno gojijo za proizvodnjo vina z zaščiteno označbo porekla (ZOP), ki izpolnjujejo pogoje (i) Uredbe Sveta (ES) št. 479/2008 (8) ali, če je primerno, najnovejše zakonodaje in (ii) ustreznih nacionalnih pravil.

Sorte grozdja, ki se običajno gojijo za proizvodnjo vina z zaščiteno geografsko označbo (ZGO), ki izpolnjujejo pogoje (i) Uredbe (ES) št. 479/2008 ali, če je primerno, najnovejše zakonodaje in (ii) ustreznih nacionalnih pravil.

| | Druga vina

  Sorte grozdja, ki se običajno pridelujejo za proizvodnjo vin brez ZOP in brez ZGO. |
| --- | --- |

Druga vina

Sorte grozdja, ki se običajno pridelujejo za proizvodnjo vin brez ZOP in brez ZGO.

| | Namizno grozdje

  Sorte grozdja, ki se običajno gojijo za pridelavo svežega grozdja. |
| --- | --- |

Namizno grozdje

Sorte grozdja, ki se običajno gojijo za pridelavo svežega grozdja.

| | Rozine

  Sorte grozdja, ki se običajno gojijo za pridelavo rozin. |
| --- | --- |

Rozine

Sorte grozdja, ki se običajno gojijo za pridelavo rozin.

Drevesnice

Površine mladih olesenelih (lesnatih) rastlin na prostem, ki se gojijo za razsaditev:

| (a) | trsnice in nasadi matičnjakov; |
| --- | --- |

(a)

trsnice in nasadi matičnjakov;

| (b) | drevesnice za sadno drevje in jagodičje; |
| --- | --- |

(b)

drevesnice za sadno drevje in jagodičje;

| (c) | drevesnice okrasnih rastlin; |
| --- | --- |

(c)

drevesnice okrasnih rastlin;

| (d) | gozdne drevesnice za prodajo sadik (brez gozdnih drevesnic v gozdu za lastne potrebe gospodarstva); |
| --- | --- |

(d)

gozdne drevesnice za prodajo sadik (brez gozdnih drevesnic v gozdu za lastne potrebe gospodarstva);

| (e) | drevje in grmovje za zasaditev v vrtovih, parkih, ob cestah in na brežinah (na primer živa meja, vrtnice in drugo okrasno grmičevje, okrasni iglavci), vedno vključno z njihovimi podlagami in sadikami. |
| --- | --- |

(e)

drevje in grmovje za zasaditev v vrtovih, parkih, ob cestah in na brežinah (na primer živa meja, vrtnice in drugo okrasno grmičevje, okrasni iglavci), vedno vključno z njihovimi podlagami in sadikami.

Drugi trajni nasadi

Trajni nasadi na prostem razen tistih, ki so vključeni v prejšnje postavke, ter zlasti nasadi rastlin, ki se uporabljajo za spletanje ali pletenje in običajno režejo vsako leto, prav tako drevesa, zasajena v komercialne namene kot božična drevesca na kmetijskem zemljišču v uporabi.

Trajni nasadi v steklenjakih

Druga zemljišča

‚Druga zemljišča‘ vključujejo kmetijska zemljišča, ki niso v uporabi (kmetijska zemljišča, ki se iz gospodarskih, socialnih ali drugih razlogov ne obdelujejo več in niso v sistemu kolobarjenja), gozdna zemljišča kot tudi druga zemljišča, ki jih zavzemajo stavbe, dvorišča, poti, ribniki, kamnolomi, nerodovitna zemljišča, skalovje itd.

Kmetijska zemljišča, ki niso v uporabi

Površine, ki so se prej uporabljale za kmetijske namene, v referenčnem letu raziskovanja pa se iz gospodarskih, socialnih ali drugih razlogov ne obdelujejo več in niso v sistemu kolobarjenja, tj. niso predvidene za nobeno kmetijsko rabo.

Ta zemljišča se lahko z uporabo sredstev, ki so običajno na razpolago na kmetijskem gospodarstvu, vrnejo v obdelavo.

Gozdna zemljišča

Površine, ki so pokrite z drevjem ali gozdnim grmičevjem, vključno z nasadi topola in drugimi podobnimi drevesi v gozdu ali zunaj njega ter gozdnimi drevesnicami v gozdu za lastne potrebe gospodarstva kot tudi gozdni objekti (gozdne poti, skladišča za shranjevanje lesa itd.).

od tega panjevci s kratko obhodnjo

Gozdna zemljišča, ki se upravljajo za gojenje gozdnih rastlin, kjer je obhodnja 20 let ali manj.

Obhodnja je obdobje od prvega sejanja/saditve dreves do spravila končnega pridelka, pri čemer spravilo ne vključuje običajnih ukrepov upravljanja, kot je izsekovanje.

Druga zemljišča (zemljišča, ki jih zavzemajo stavbe, dvorišča, poti, ribniki, kamnolomi, nerodovitna zemljišča, skalovje itd.)

Vsi tisti deli celotnega zemljišča, ki pripadajo kmetijskemu gospodarstvu in ne sestavljajo niti kmetijskega zemljišča v uporabi niti kmetijskega zemljišča, ki ni v uporabi, niti gozdnega zemljišča.

Gobe

Gojene gobe, gojene v stavbah, ki so bile posebej za to postavljene ali prilagojene, pa tudi v podzemnih prostorih, jamah in kleteh.

Energetske poljščine (za proizvodnjo biogoriv ali druge obnovljive energije)

Površina, ki se uporablja za pridelavo posameznih energetskih poljščin, ki se ne uporabljajo za druge namene razen proizvodnje energije in so gojene na obdelovanih njivah.

Namakane površine

Skupna površina zemljišč, ki jih lahko namakamo

Največja kmetijska površina v uporabi, ki bi jo bilo v referenčnem letu mogoče namakati z uporabo opreme in količin vode, ki sta običajno na razpolago na gospodarstvu.

Skupna obdelovalna površina, namakana najmanj enkrat v zadnjih 12 mesecih

Zemljišče s poljščinami, ki je bilo dejansko namakano vsaj enkrat v zadnjih 12 mesecih pred referenčnim datumom raziskovanja.

Uporabljeni načini namakanja:

| | Površinsko namakanje (poplavljanje, žlebi)

  Dovajanje vode v tla, pri čemer se ali poplavi celotna površina ali pa se voda z uporabo sile težnosti dovaja po ozkih brazdah med vrstami posevkov. |
| --- | --- |

Površinsko namakanje (poplavljanje, žlebi)

Dovajanje vode v tla, pri čemer se ali poplavi celotna površina ali pa se voda z uporabo sile težnosti dovaja po ozkih brazdah med vrstami posevkov.

| | Namakanje z razprševanjem

  Namakanje rastlin, pri katerem se voda pod visokim pritiskom razporedi po parcelah kot dež. |
| --- | --- |

Namakanje z razprševanjem

Namakanje rastlin, pri katerem se voda pod visokim pritiskom razporedi po parcelah kot dež.

| | Kapljično namakanje

  Namakanje rastlin, pri katerem se spodnjim delom rastlin voda dovaja po kapljah, ali namakanje z mikro škropilniki ali meglilniki. |
| --- | --- |

Kapljično namakanje

Namakanje rastlin, pri katerem se spodnjim delom rastlin voda dovaja po kapljah, ali namakanje z mikro škropilniki ali meglilniki.

Vir vode za namakanje na kmetijskem gospodarstvu:

Vir vse ali večine vode za namakanje, ki se uporablja na kmetijskem gospodarstvu.

| | Podtalnica na kmetijskem gospodarstvu

  Vodni viri na ozemlju gospodarstva ali v njegovi bližini, katerih voda prihaja iz vrtanih ali izkopanih vodnjakov ali iz prosto tekočih naravnih izvirov podtalnice ali podobnega. |
| --- | --- |

Podtalnica na kmetijskem gospodarstvu

Vodni viri na ozemlju gospodarstva ali v njegovi bližini, katerih voda prihaja iz vrtanih ali izkopanih vodnjakov ali iz prosto tekočih naravnih izvirov podtalnice ali podobnega.

| | Površinska voda na kmetijskem gospodarstvu

  Majhni naravni ribniki ali umetna akumulacijska jezera, ki v celoti ležijo na zemljišču gospodarstva ali jih uporablja samo eno gospodarstvo. |
| --- | --- |

Površinska voda na kmetijskem gospodarstvu

Majhni naravni ribniki ali umetna akumulacijska jezera, ki v celoti ležijo na zemljišču gospodarstva ali jih uporablja samo eno gospodarstvo.

| | Površinska voda zunaj kmetijskih gospodarstev iz jezer, rek ali vodotokov

  Površinske sladke vode (jezera, reke, druge vodne poti), ki niso umetno ustvarjene za namene namakanja. |
| --- | --- |

Površinska voda zunaj kmetijskih gospodarstev iz jezer, rek ali vodotokov

Površinske sladke vode (jezera, reke, druge vodne poti), ki niso umetno ustvarjene za namene namakanja.

| | Voda zunaj kmetijskih gospodarstev iz skupnega vodovodnega omrežja

  Viri vode zunaj kmetijskega gospodarstva razen virov, navedenih v postavki ‚Površinska voda zunaj kmetijskih gospodarstev iz jezer, rek ali vodotokov‘, do katerih imata dostop vsaj dve gospodarstvi. |
| --- | --- |

Voda zunaj kmetijskih gospodarstev iz skupnega vodovodnega omrežja

Viri vode zunaj kmetijskega gospodarstva razen virov, navedenih v postavki ‚Površinska voda zunaj kmetijskih gospodarstev iz jezer, rek ali vodotokov‘, do katerih imata dostop vsaj dve gospodarstvi.

| | Drugi viri

  Drugi viri vode za namakanje, ki niso navedeni drugje. To je lahko voda iz virov z visoko vsebnostjo soli, kot sta Atlantik ali Sredozemsko morje, ki se pred uporabo obdela (razsoli), da se zmanjša koncentracija soli, ali voda iz virov somornice (nizka vsebnost soli), kot so Baltsko morje in nekatere reke, ki jo je mogoče uporabiti neposredno, to pomeni neobdelano. Voda, ki se lahko po čiščenju kot predelana voda ponovno dovaja uporabniku. |
| --- | --- |

Drugi viri

Drugi viri vode za namakanje, ki niso navedeni drugje. To je lahko voda iz virov z visoko vsebnostjo soli, kot sta Atlantik ali Sredozemsko morje, ki se pred uporabo obdela (razsoli), da se zmanjša koncentracija soli, ali voda iz virov somornice (nizka vsebnost soli), kot so Baltsko morje in nekatere reke, ki jo je mogoče uporabiti neposredno, to pomeni neobdelano. Voda, ki se lahko po čiščenju kot predelana voda ponovno dovaja uporabniku.

III.   ŽIVINA

Število živali, ki so na referenčni dan raziskovanja v neposredni posesti ali v reji gospodarstva.

Živali niso nujno v lasti lastnika. Te živali so lahko na kmetijskem gospodarstvu (na kmetijskih zemljiščih v uporabi ali v bivalnih prostorih za živali, ki jih uporablja gospodarstvo) ali zunaj gospodarstva (na skupnih pašnikih ali v fazi preseljevanja itd.).

Enoprsti kopitarji

Domače živali iz družine Equidae, rod Equus (konji, osli itd.).

Govedo

Domače živali vrste Bos taurus in Bubalus bubalus, vključno s hibridi, kot je beefalo.

| | Govedo, mlajše od enega leta, samci in samice |
| --- | --- |

Govedo, mlajše od enega leta, samci in samice

| | Govedo, staro eno do dve leti, samci |
| --- | --- |

Govedo, staro eno do dve leti, samci

| | Govedo, staro eno do dve leti, samice |
| --- | --- |

Govedo, staro eno do dve leti, samice

| | Samci goveda, stari dve leti in več |
| --- | --- |

Samci goveda, stari dve leti in več

| | Telice, stare dve leti in več

  Samice goveda, stare dve leti in več, ki še niso telile. |
| --- | --- |

Telice, stare dve leti in več

Samice goveda, stare dve leti in več, ki še niso telile.

| | Krave molznice

  Samice goveda, ki so že telile (vključno s tistimi, ki so stare manj kot dve leti) in ki se zaradi svoje pasme ali posebnih lastnosti redijo izključno ali predvsem za pridelavo mleka za prehrano ljudi ali predelavo v mlečne izdelke. |
| --- | --- |

Krave molznice

Samice goveda, ki so že telile (vključno s tistimi, ki so stare manj kot dve leti) in ki se zaradi svoje pasme ali posebnih lastnosti redijo izključno ali predvsem za pridelavo mleka za prehrano ljudi ali predelavo v mlečne izdelke.

| | Ostale krave

  Samice goveda, ki so že telile (vključno s tistimi, ki so stare manj kot dve leti) in ki se zaradi svoje pasme ali posebnih lastnosti redijo izključno ali predvsem za vzrejo telet in katerih mleko ni namenjeno za prehrano ljudi ali predelavo v mlečne izdelke. |
| --- | --- |

Ostale krave

Samice goveda, ki so že telile (vključno s tistimi, ki so stare manj kot dve leti) in ki se zaradi svoje pasme ali posebnih lastnosti redijo izključno ali predvsem za vzrejo telet in katerih mleko ni namenjeno za prehrano ljudi ali predelavo v mlečne izdelke.

Ovce in koze

Ovce (vseh starosti)

Domače živali vrste Ovis aries.

| | Plemenske samice

  Ovce in pripuščene mladice. |
| --- | --- |

Plemenske samice

Ovce in pripuščene mladice.

| | Ostale ovce

  Vse druge ovce razen plemenskih samic. |
| --- | --- |

Ostale ovce

Vse druge ovce razen plemenskih samic.

Koze (vseh starosti)

Domače živali podvrste Capra aegagrus hircus.

| | Plemenske samice

  Koze, ki so že kotile, in koze, ki so bile pripuščene. |
| --- | --- |

Plemenske samice

Koze, ki so že kotile, in koze, ki so bile pripuščene.

| | Ostale koze

  Vse koze, razen plemenskih samic. |
| --- | --- |

Ostale koze

Vse koze, razen plemenskih samic.

Prašiči

Domače živali vrste Sus scrofa domesticus.

| | Prašički z živo težo pod 20 kilogramov

  Prašički z živo težo običajno pod 20 kilogramov. |
| --- | --- |

Prašički z živo težo pod 20 kilogramov

Prašički z živo težo običajno pod 20 kilogramov.

| | Plemenske svinje, ki tehtajo 50 kilogramov in več

  Svinje, ki tehtajo 50 kilogramov in več, namenjene za pleme, ne glede na to, ali so prasile ali ne. |
| --- | --- |

Plemenske svinje, ki tehtajo 50 kilogramov in več

Svinje, ki tehtajo 50 kilogramov in več, namenjene za pleme, ne glede na to, ali so prasile ali ne.

| | Ostali prašiči

  Prašiči, ki niso opredeljeni drugje. |
| --- | --- |

Ostali prašiči

Prašiči, ki niso opredeljeni drugje.

Perutnina

| | Brojlerji

  Domače živali vrste Gallus gallus, ki se redijo za prirejo mesa. |
| --- | --- |

Brojlerji

Domače živali vrste Gallus gallus, ki se redijo za prirejo mesa.

| | Kokoši nesnice

  Domače živali vrste Gallus gallus, ki so dosegle zrelost za nesnost in se redijo za proizvodnjo jajc. |
| --- | --- |

Kokoši nesnice

Domače živali vrste Gallus gallus, ki so dosegle zrelost za nesnost in se redijo za proizvodnjo jajc.

| | Druga perutnina

  Perutnina, ki ni navedena pod brojlerji ali kokošmi nesnicami. | Purani

  Domače živali vrste Meleagris. |
| --- | --- | --- |

Druga perutnina

Perutnina, ki ni navedena pod brojlerji ali kokošmi nesnicami.

Purani

Domače živali vrste Meleagris.

| | Race

  Domače živali vrste Anas in Cairina moschata. |
| --- | --- |

Race

Domače živali vrste Anas in Cairina moschata.

| | Gosi

  Domače živali vrste Anser anser dom. |
| --- | --- |

Gosi

Domače živali vrste Anser anser dom.

| | Noji

  Noji (Struthio camelus). |
| --- | --- |

Noji

Noji (Struthio camelus).

| | Druga perutnina, ki ni navedena drugje |
| --- | --- |

Druga perutnina, ki ni navedena drugje

Kunci, plemenske samice

Samice kunca (vrste Oryctolagus) za prirejo kuncev za proizvodnjo mesa, ki so že kotile.

Čebele

Število panjev, naseljenih s čebelami (Apis mellifera), ki se gojijo za pridelavo medu.

Živina, ki ni navedena drugje

Katera koli živina, ki ni zajeta drugje v tem oddelku.

IV.   DELOVNA SILA

(i)   KMETIJSKO DELO NA KMETIJSKEM GOSPODARSTVU

Delovna sila na kmetijskem gospodarstvu

Delovna sila na kmetijskem gospodarstvu vključuje vse osebe po zaključenem obveznem izobraževanju (ki so dosegle starost, ko preneha šolska obveznost), ki so v zadnjih 12 mesecih pred referenčnim dnevom raziskovanja opravljale kmetijska dela na raziskovanem gospodarstvu.

Če nacionalna zakonodaja ne določa najnižje starosti, do katere je redno ali izredno šolanje obvezno, se za dogovorno starost prenehanja šolske obveznosti šteje starost 15 let.

Edini gospodarji, ki ne opravljajo kmetijskih del na gospodarstvu, so vključeni v raziskovanje, vendar se ne prištevajo k ‚skupni delovni sili na kmetijskem gospodarstvu‘.

Vse osebe, ki so dovolj stare za upokojitev in še naprej delajo na kmetijskem gospodarstvu, so vključene v delovno silo na kmetijskem gospodarstvu.

Osebe, ki delajo na gospodarstvu, a so zaposlene pri tretji osebi ali v okviru združenja za medsosedsko pomoč (na primer delavci izvajalcev kmetijskih storitev ali zadrug), niso vključene.

Kmetijsko delo

Za kmetijsko delo se šteje delo vseh vrst na kmetijskem gospodarstvu, ki prispeva k (i) dejavnostim iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 1166/2008 ali (ii) vzdrževanju proizvodnih sredstev ali (iii) dejavnostim, ki neposredno izhajajo iz teh proizvodnih dejanj.

Čas, porabljen za kmetijsko delo na gospodarstvu

Čas, porabljen za kmetijsko delo na gospodarstvu je delovni čas, dejansko namenjen kmetijskemu delu na kmetijskem gospodarstvu, brez dela v gospodinjstvu gospodarja ali upravitelja.

Letna delovna enota

Zaposlitev, izražena v ekvivalentih polnega delovnega časa, tj. skupno število opravljenih ur, deljeno s povprečnim letnim številom opravljenih ur za polno zaposlitev v državi.

Polni delovni čas pomeni minimalno število ur, ki se zahtevajo po nacionalnih predpisih, ki urejajo pogodbe o zaposlitvi. Če ti ne določajo števila ur na leto, se kot najnižje število upošteva 1 800 ur (225 delovnih dni po osem ur na dan).

Gospodar

Gospodar je tista fizična oseba, skupina fizičnih oseb ali pravna oseba, za račun in v imenu katere se gospodarstvo upravlja in ki je pravno in gospodarsko odgovorna za gospodarstvo, to je oseba, ki nosi gospodarska tveganja vodenja gospodarstva.

Gospodar je lahko neposredni lastnik, zakupnik, dedni zakupnik, uživalec ali skrbnik.

| | Spol |
| --- | --- |

Spol

| | Starost |
| --- | --- |

Starost

| | Kmetijsko delo na kmetijskem gospodarstvu (razen gospodinjskega) |
| --- | --- |

Kmetijsko delo na kmetijskem gospodarstvu (razen gospodinjskega)

Upravitelj

Upravitelj kmetijskega gospodarstva je fizična oseba, ki je odgovorna za vodenje tekočih dnevnih finančnih in proizvodnih dejavnosti zadevnega gospodarstva.

| | Spol |
| --- | --- |

Spol

| | Starost |
| --- | --- |

Starost

| | Kmetijsko delo na kmetijskem gospodarstvu (razen gospodinjskega) |
| --- | --- |

Kmetijsko delo na kmetijskem gospodarstvu (razen gospodinjskega)

| | Usposobljenost upravitelja | Kmetijska izobrazba upravitelja |
| --- | --- | --- |

Usposobljenost upravitelja

Kmetijska izobrazba upravitelja

| | Samo praktične izkušnje v kmetijstvu

  Izkušnje, pridobljene s praktičnim delom na kmetijskem gospodarstvu. |
| --- | --- |

Samo praktične izkušnje v kmetijstvu

Izkušnje, pridobljene s praktičnim delom na kmetijskem gospodarstvu.

| | Osnovna kmetijska izobrazba

  Vsako zaključeno izobraževanje na splošni kmetijski šoli in/ali zavodu, specializiranem za posamezne predmete (vključno z vrtnarstvom, vinogradništvom, gozdarstvom, ribogojstvom, veterino, kmetijsko tehnologijo in sorodnimi predmeti). Opravljeno vajeništvo v kmetijstvu se prišteva k osnovni izobrazbi. |
| --- | --- |

Osnovna kmetijska izobrazba

Vsako zaključeno izobraževanje na splošni kmetijski šoli in/ali zavodu, specializiranem za posamezne predmete (vključno z vrtnarstvom, vinogradništvom, gozdarstvom, ribogojstvom, veterino, kmetijsko tehnologijo in sorodnimi predmeti). Opravljeno vajeništvo v kmetijstvu se prišteva k osnovni izobrazbi.

| | Popolna kmetijska izobrazba

  Vsako nadaljnje usposabljanje, ki ustreza najmanj dveletnemu rednemu usposabljanju po koncu obveznega izobraževanja, opravljeno na kmetijski šoli, univerzi ali drugem visokošolskem zavodu na področju kmetijstva, vrtnarstva, vinogradništva, gozdarstva, ribogojstva, veterine, kmetijske tehnologije ali sorodnem področju. |
| --- | --- |

Popolna kmetijska izobrazba

Vsako nadaljnje usposabljanje, ki ustreza najmanj dveletnemu rednemu usposabljanju po koncu obveznega izobraževanja, opravljeno na kmetijski šoli, univerzi ali drugem visokošolskem zavodu na področju kmetijstva, vrtnarstva, vinogradništva, gozdarstva, ribogojstva, veterine, kmetijske tehnologije ali sorodnem področju.

| | Poklicno usposabljanje, ki ga je upravitelj opravil v zadnjih 12 mesecih

  Poklicno usposabljanje je ukrep ali dejavnost usposabljanja, ki ga izvaja vodja usposabljanja ali zavod za usposabljanje, katerega osnovni cilj je pridobivanje novih kompetenc, povezanih s kmetijskimi dejavnostmi ali dejavnostmi neposredno v zvezi z gospodarstvom ali njihovemu razvoju in izboljšanju. |
| --- | --- |

Poklicno usposabljanje, ki ga je upravitelj opravil v zadnjih 12 mesecih

Poklicno usposabljanje je ukrep ali dejavnost usposabljanja, ki ga izvaja vodja usposabljanja ali zavod za usposabljanje, katerega osnovni cilj je pridobivanje novih kompetenc, povezanih s kmetijskimi dejavnostmi ali dejavnostmi neposredno v zvezi z gospodarstvom ali njihovemu razvoju in izboljšanju.

Družinski člani edinega gospodarja, ki opravljajo kmetijsko delo za kmetijsko gospodarstvo

Člani družine edinega gospodarja, vključno z zakonskim partnerjem, ki opravljajo kmetijsko delo na kmetijskem gospodarstvu, za katere pa ni nujno, da na kmetijskem gospodarstvu tudi živijo.

Običajno so družinski člani gospodarja zakonski partner, predniki in potomci (vključno s sorodniki po poroki ali posvojitvi) ter bratje in sestre gospodarja in njegovega zakonskega partnerja.

Dve osebi, ki živita skupaj kot zakonska partnerja, ne da bi bili poročeni, se tudi obravnavata kot zakonca.

Družinski člani edinega gospodarja, ki opravljajo kmetijsko delo za kmetijsko gospodarstvo: moški

| — | kmetijsko delo na kmetijskem gospodarstvu (razen gospodinjskega) |
| --- | --- |

—

kmetijsko delo na kmetijskem gospodarstvu (razen gospodinjskega)

Družinski člani edinega gospodarja, ki opravljajo kmetijsko delo za kmetijsko gospodarstvo: ženske

| — | kmetijsko delo na kmetijskem gospodarstvu (razen gospodinjskega) |
| --- | --- |

—

kmetijsko delo na kmetijskem gospodarstvu (razen gospodinjskega)

Redno zaposlena nedružinska delovna sila

Vse osebe, ki opravljajo kmetijsko delo za kmetijsko gospodarstvo in za to od gospodarstva prejemajo kakršno koli plačilo (plačo, mezdo, dobiček ali druga plačila, vključno s plačili v naravi), razen gospodarja in njegovih družinskih članov.

Redno zaposlena delovna sila pomeni osebe, ki so v 12 mesecih pred referenčnim dnevom raziskovanja vsak teden opravljale kmetijsko delo na kmetijskem gospodarstvu, ne glede na dolžino delovnega tedna.

Sem spadajo tudi osebe, ki so del tega obdobja sicer redno delale, vendar iz enega od naslednjih razlogov niso mogle delati celo obdobje:

| 1. | posebni pogoji pridelave na gospodarstvu (na primer specializiranost gospodarstva za pridelavo oljk ali grozdja ali sadja in zelenjave na prostem ali za pašo goveda in je delovna sila potrebna samo omejeno število mesecev); |
| --- | --- |

1.

posebni pogoji pridelave na gospodarstvu (na primer specializiranost gospodarstva za pridelavo oljk ali grozdja ali sadja in zelenjave na prostem ali za pašo goveda in je delovna sila potrebna samo omejeno število mesecev);

| 2. | odsotnost zaradi počitnic, služenja vojaškega roka, bolezni, nesreče ali smrti; |
| --- | --- |

2.

odsotnost zaradi počitnic, služenja vojaškega roka, bolezni, nesreče ali smrti;

| 3. | začetek ali prekinitev dela na gospodarstvu (zajeti so tudi delavci, ki v obdobju 12 mesecev pred referenčnim dnevom raziskovanja nehajo delati na enem kmetijskem gospodarstvu in začnejo delati na drugem); |
| --- | --- |

3.

začetek ali prekinitev dela na gospodarstvu (zajeti so tudi delavci, ki v obdobju 12 mesecev pred referenčnim dnevom raziskovanja nehajo delati na enem kmetijskem gospodarstvu in začnejo delati na drugem);

| 4. | popoln izpad dela na gospodarstvu zaradi višje sile (poplava, požar, itd.).
  Redno zaposlena nedružinska delovna sila: moški






  — | kmetijsko delo na kmetijskem gospodarstvu (razen gospodinjskega) |
| --- | --- | --- |

4.

popoln izpad dela na gospodarstvu zaradi višje sile (poplava, požar, itd.).

—

kmetijsko delo na kmetijskem gospodarstvu (razen gospodinjskega)

| — | kmetijsko delo na kmetijskem gospodarstvu (razen gospodinjskega) |
| --- | --- |

—

kmetijsko delo na kmetijskem gospodarstvu (razen gospodinjskega)

Nedružinska delovna sila, ki ni redno zaposlena: moški in ženske

Osebe, ki niso redno zaposlene, so delavci, ki v zadnjih 12 mesecih pred referenčnim dnevom raziskovanja na kmetijskem gospodarstvu niso delali vsak teden iz razlogov, drugačnih od tistih, ki so našteti pod ‚Redno zaposlena nedružinska delovna sila‘.

Delovni dnevi, ki jih opravi nedružinska delovna sila, ki ni redno zaposlena, pomenijo kateri koli dan, ki je tako dolg, da delavec prejme plačo ali kakršno koli plačilo (mezdo, dobiček ali druga plačila, vključno s plačili v naravi) za celodnevno delo, in v katerem se opravi kakršno koli delo, ki ga običajno opravi kmetijski delavec, zaposlen za polni delovni čas. Dnevi dopusta in bolniškega dopusta se ne štejejo za delovne dneve.

Polni delovni dan je običajen delovni dan redno zaposlenega delavca s polnim delovnim časom.

(ii)   DRUGE PRIDOBITNE DEJAVNOSTI: NEKMETIJSKO DELO NA KMETIJSKEM GOSPODARSTVU (KI NISO NEPOSREDNO POVEZANE S KMETIJSKIM GOSPODARSTVOM) IN DELO ZUNAJ KMETIJSKEGA GOSPODARSTVA

Druge pridobitne dejavnosti pomenijo vsako dejavnost razen kmetijskih del na gospodarstvu, opredeljenih v oddelku IV. (i), in drugih pridobitnih dejavnosti, neposredno povezanih z gospodarstvom, opredeljenih v oddelku V. (i), ki se izvaja za plačilo (glede na opravljeno storitev za plačo, mezdo, dobiček ali drugo plačilo, vključno s plačilom v naravi).

Vključeno je kmetijsko delo, ki ga opravi delovna sila enega kmetijskega gospodarstva za drugo kmetijsko gospodarstvo.

Informacije se zbirajo samo za edine gospodarje na gospodarstvih, kjer je gospodar fizična oseba (npr. kjer je gospodar tudi upravitelj) in za skupinska gospodarstva. Za kmetijska gospodarstva z edinim gospodarjem, na katerih edini gospodar ni upravitelj, in za pravne osebe, se informacije ne zbirajo.

Informacije o drugih pridobitnih dejavnostih se zajemajo za gospodarja in za druge člane družine edinega gospodarja. Zajamejo se le, če so vključeni v delo na kmetiji, ali delo, ki je neposredno povezano z gospodarstvom.

Neločljive nekmetijske sekundarne pridobitne dejavnosti na kmetijskem gospodarstvu so izključene, ker so vključene v delo na kmetiji.

Vključene dejavnosti so razvrščene kot:

| — | glavne dejavnosti, za katere se porabi več časa ali enak čas kot za kmetijsko delo na kmetijskem gospodarstvu; |
| --- | --- |

—

glavne dejavnosti, za katere se porabi več časa ali enak čas kot za kmetijsko delo na kmetijskem gospodarstvu;

| — | sekundarne dejavnosti, za katere je potrebnega manj časa kot za kmetijsko delo na kmetijskem gospodarstvu. |
| --- | --- |

—

sekundarne dejavnosti, za katere je potrebnega manj časa kot za kmetijsko delo na kmetijskem gospodarstvu.

Druge pridobitne dejavnosti gospodarja, ki je tudi upravitelj

Vse pridobitne dejavnosti, ki niso neposredno povezane s kmetijskim gospodarstvom, izvaja pa jih gospodar, ki je tudi upravitelj, kot svojo glavno ali sekundarno dejavnost.

Druge pridobitne dejavnosti drugih družinskih članov edinega gospodarja

| | Glavna dejavnost
  Število oseb (zakonski partner edinega gospodarja ali drugi družinski člani edinega gospodarja) ki opravljajo pridobitne dejavnosti, ki niso povezane s kmetijskim gospodarstvom kot njihovo glavno dejavnostjo. |
| --- | --- |

Glavna dejavnost

Število oseb (zakonski partner edinega gospodarja ali drugi družinski člani edinega gospodarja) ki opravljajo pridobitne dejavnosti, ki niso povezane s kmetijskim gospodarstvom kot njihovo glavno dejavnostjo.

| | Sekundarna dejavnost
  Število oseb (zakonski partner edinega gospodarja ali drugi družinski člani edinega gospodarja), ki opravljajo pridobitne dejavnosti, ki niso povezane s kmetijskim gospodarstvom kot njihovo sekundarno dejavnostjo. |
| --- | --- |

Sekundarna dejavnost

Število oseb (zakonski partner edinega gospodarja ali drugi družinski člani edinega gospodarja), ki opravljajo pridobitne dejavnosti, ki niso povezane s kmetijskim gospodarstvom kot njihovo sekundarno dejavnostjo.

V.   DRUGE PRIDOBITNE DEJAVNOSTI KMETIJSKEGA GOSPODARSTVA (NEPOSREDNO POVEZANE S KMETIJSKIM GOSPODARSTVOM)

(i)   SEZNAM DRUGIH PRIDOBITNIH DEJAVNOSTI

Druge pridobitne dejavnosti kmetijskega gospodarstva vključujejo vse druge dejavnosti razen kmetijskega dela, ki so neposredno povezane z gospodarstvom in imajo ekonomski vpliv na gospodarstvo.

‚Dejavnosti, ki so neposredno povezane z gospodarstvom‘ pomeni dejavnosti, pri katerih se uporabljajo sredstva gospodarstva (zemljišče, stavbe, stroji itd.) ali njegovi proizvodi. Če se uporablja samo kmetijska delovna sila (družinski člani in drugi) in nobena druga sredstva gospodarstva, se delavci obravnavajo, kot da delajo v dveh različnih delovnih razmerjih, te druge pridobitne dejavnosti pa ne veljajo za neposredno povezane z gospodarstvom.

Vključeno je nekmetijsko delo in kmetijsko delo drugih gospodarstev.

Pridobitne dejavnosti v tem okviru pomenijo aktivno delo; izključno finančne naložbe so torej izključene. Izključeno je tudi oddajanje zemljišč za različne dejavnosti brez nadaljnjega sodelovanja pri teh dejavnostih.

| | Opravljanje zdravstvenih, socialnih ali izobraževalnih storitev

  Vsaka dejavnost, ki je povezana z opravljanjem zdravstvenih, socialnih ali izobraževalnih storitev in/ali družbeno povezanih poslovnih dejavnosti, pri katerih se uporabljajo sredstva kmetijskega gospodarstva ali njegovi primarni proizvodi. |
| --- | --- |

Opravljanje zdravstvenih, socialnih ali izobraževalnih storitev

Vsaka dejavnost, ki je povezana z opravljanjem zdravstvenih, socialnih ali izobraževalnih storitev in/ali družbeno povezanih poslovnih dejavnosti, pri katerih se uporabljajo sredstva kmetijskega gospodarstva ali njegovi primarni proizvodi.

| | Turizem, nastanitvene dejavnosti in druge dejavnosti za prosti čas

  Vse dejavnosti, povezane s turizmom, nastanitvene storitve, razkazovanje kmetijskega gospodarstva turistom ali drugim skupinam, športne in rekreativne dejavnosti itd., pri katerih se uporabljajo zemljišča, stavbe ali druga sredstva kmetijskega gospodarstva. |
| --- | --- |

Turizem, nastanitvene dejavnosti in druge dejavnosti za prosti čas

Vse dejavnosti, povezane s turizmom, nastanitvene storitve, razkazovanje kmetijskega gospodarstva turistom ali drugim skupinam, športne in rekreativne dejavnosti itd., pri katerih se uporabljajo zemljišča, stavbe ali druga sredstva kmetijskega gospodarstva.

| | Domača obrt

  Izdelki domače obrti, ki jih na kmetijskem gospodarstvu izdelujejo gospodar ali družinski člani ali nedružinska delovna sila, pod pogojem da opravljajo tudi kmetijsko delo, ne glede na to, kako se izdelki prodajajo. |
| --- | --- |

Domača obrt

Izdelki domače obrti, ki jih na kmetijskem gospodarstvu izdelujejo gospodar ali družinski člani ali nedružinska delovna sila, pod pogojem da opravljajo tudi kmetijsko delo, ne glede na to, kako se izdelki prodajajo.

| | Predelava kmetijskih proizvodov

  Vsaka predelava primarnega kmetijskega proizvoda v sekundarni proizvod na gospodarstvu, ne glede na to, ali je bila surovina pridelana na gospodarstvu ali kupljena zunaj njega. To vključuje predelavo mesa, izdelavo sira itd.
  V to postavko spada vsa predelava kmetijskih proizvodov, razen če se predelava šteje za del kmetijske dejavnosti. Pridelava vina in oljčnega olja je torej izključena, razen če je delež odkupljenega vina in oljčnega olja znaten. |
| --- | --- |

Predelava kmetijskih proizvodov

Vsaka predelava primarnega kmetijskega proizvoda v sekundarni proizvod na gospodarstvu, ne glede na to, ali je bila surovina pridelana na gospodarstvu ali kupljena zunaj njega. To vključuje predelavo mesa, izdelavo sira itd.

V to postavko spada vsa predelava kmetijskih proizvodov, razen če se predelava šteje za del kmetijske dejavnosti. Pridelava vina in oljčnega olja je torej izključena, razen če je delež odkupljenega vina in oljčnega olja znaten.

| | Proizvodnja obnovljive energije

  Proizvodnja obnovljive energije za trg, vključno z bioplinom, biogorivi ali električno energijo, vetrnimi turbinami, drugo opremo ali iz kmetijskih surovin.
  Obnovljiva energija, proizvedena samo za lastno uporabo gospodarstva, tu ni vključena. |
| --- | --- |

Proizvodnja obnovljive energije

Proizvodnja obnovljive energije za trg, vključno z bioplinom, biogorivi ali električno energijo, vetrnimi turbinami, drugo opremo ali iz kmetijskih surovin.

Obnovljiva energija, proizvedena samo za lastno uporabo gospodarstva, tu ni vključena.

| | Predelava lesa (npr. žaganje)

  Predelava hlodovine na gospodarstvu za trg (žaganje lesa itd.). |
| --- | --- |

Predelava lesa (npr. žaganje)

Predelava hlodovine na gospodarstvu za trg (žaganje lesa itd.).

| | Akvakultura

  Gojenje rib, sladkovodnih rakov itd. na kmetijskem gospodarstvu. Dejavnosti, ki vključujejo samo ribolov, so izključene. |
| --- | --- |

Akvakultura

Gojenje rib, sladkovodnih rakov itd. na kmetijskem gospodarstvu. Dejavnosti, ki vključujejo samo ribolov, so izključene.

| | Pogodbeno delo (uporaba proizvodnih sredstev kmetijskega gospodarstva)

  Pogodbena dela, pri katerih se uporablja oprema gospodarstva in ki se delijo na dela v kmetijskem sektorju ali zunaj njega, na primer čiščenje snega, prevozne dejavnosti, ohranjanje krajine, kmetijske in okoljske storitve itd. | Kmetijsko (za druga kmetijska gospodarstva) |
| --- | --- | --- |

Pogodbeno delo (uporaba proizvodnih sredstev kmetijskega gospodarstva)

Pogodbena dela, pri katerih se uporablja oprema gospodarstva in ki se delijo na dela v kmetijskem sektorju ali zunaj njega, na primer čiščenje snega, prevozne dejavnosti, ohranjanje krajine, kmetijske in okoljske storitve itd.

Kmetijsko (za druga kmetijska gospodarstva)

| | Nekmetijsko |
| --- | --- |

Nekmetijsko

| | Gozdarstvo

  Gozdarska dela, pri katerih se uporabljajo kmetijska delovna sila ter stroji in oprema kmetijskega gospodarstva, ki se običajno uporabljajo v kmetijstvu. |
| --- | --- |

Gozdarstvo

Gozdarska dela, pri katerih se uporabljajo kmetijska delovna sila ter stroji in oprema kmetijskega gospodarstva, ki se običajno uporabljajo v kmetijstvu.

| | Drugo

  Druge pridobitne dejavnosti, neposredno povezane z gospodarstvom, ki niso navedene drugje. |
| --- | --- |

Drugo

Druge pridobitne dejavnosti, neposredno povezane z gospodarstvom, ki niso navedene drugje.

Kdo je vključen

Vključene dejavnosti so razvrščene kot:

| — | glavne dejavnosti, za katere se porabi več časa ali enak čas kot za kmetijsko delo na kmetijskem gospodarstvu; |
| --- | --- |

—

glavne dejavnosti, za katere se porabi več časa ali enak čas kot za kmetijsko delo na kmetijskem gospodarstvu;

| — | sekundarne dejavnosti, za katere je potrebnega manj časa kot za kmetijsko delo na kmetijskem gospodarstvu. |
| --- | --- |

—

sekundarne dejavnosti, za katere je potrebnega manj časa kot za kmetijsko delo na kmetijskem gospodarstvu.

Gospodar, ki je tudi upravitelj

Drugi člani družine edinega gospodarja – kot njihova glavna dejavnost

Drugi člani družine edinega gospodarja – kot njihova sekundarna dejavnost

Nedružinski člani, ki redno delajo na kmetijskem gospodarstvu – kot njihova glavna dejavnost

Nedružinski člani, ki redno delajo na kmetijskem gospodarstvu – kot njihova sekundarna dejavnost

(ii)   POMEN DRUGIH PRIDOBITNIH DEJAVNOSTI, NEPOSREDNO POVEZANIH S KMETIJSKIM GOSPODARSTVOM

Odstotek končne proizvodnje kmetijskega gospodarstva

Pomen drugih pridobitnih dejavnosti, neposredno povezanih s kmetijskim gospodarstvom, je v končnem prihodku kmetijskega gospodarstva ocenjen kot delež prometa drugih pridobitnih dejavnosti, ki so neposredno povezane s kmetijskim gospodarstvom v seštevku skupnega prometa kmetijskega gospodarstva in neposrednih plačil navedenega gospodarstva na podlagi Uredbe (EU) št. 1307/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (9).

Formula

VI.   SPODBUJANJE RAZVOJA PODEŽELJA

Kmetijsko gospodarstvo je v zadnjih treh letih imelo koristi od naslednjih ukrepov za razvoj podeželja

Ukrepi, določeni v poglavju 1 naslova III Uredbe (ES) št. 1305/2013, za katere je prejemnik kmet.

Treba je zbrati informacije o tem, ali je gospodarstvo v zadnjih treh letih imelo korist od enega izmed naslednjih ukrepov za razvoj podeželja v skladu s standardi in pravili, določenimi v najnovejši zakonodaji.

| | Sodelovanje kmetov v shemah za kakovost hrane

  člen 16 Uredbe (EU) št. 1305/2013: Sheme kakovosti za kmetijske proizvode in živila |
| --- | --- |

Sodelovanje kmetov v shemah za kakovost hrane

člen 16 Uredbe (EU) št. 1305/2013: Sheme kakovosti za kmetijske proizvode in živila

| | Plačila, povezana s programom Natura 2000 in okvirno direktivo o vodah
   (10)

  člen 30 Uredbe (EU) št. 1305/2013: Plačila v okviru območij Natura 2000 in na podlagi okvirne direktive o vodah |
| --- | --- |

Plačila, povezana s programom Natura 2000 in okvirno direktivo o vodah
   (10)

člen 30 Uredbe (EU) št. 1305/2013: Plačila v okviru območij Natura 2000 in na podlagi okvirne direktive o vodah

| | Kmetijsko-okoljska plačila-podnebna plačila

  člen 28 Uredbe (EU) št. 1305/2013: Kmetijsko-okoljska-podnebna plačila |
| --- | --- |

Kmetijsko-okoljska plačila-podnebna plačila

člen 28 Uredbe (EU) št. 1305/2013: Kmetijsko-okoljska-podnebna plačila

| | Ekološko kmetovanje

  člen 29 Uredbe (EU) št. 1305/2013: Ekološko kmetovanje |
| --- | --- |

Ekološko kmetovanje

člen 29 Uredbe (EU) št. 1305/2013: Ekološko kmetovanje

| | Plačila za dobro počutje živali

  člen 33 Uredbe (EU) št. 1305/2013: Dobrobit živali |
| --- | --- |

Plačila za dobro počutje živali

člen 33 Uredbe (EU) št. 1305/2013: Dobrobit živali

| | Naložbe v fizična sredstva

  člen 17 Uredbe (EU) št. 1305/2013: Naložbe v osnovna sredstva |
| --- | --- |

Naložbe v fizična sredstva

člen 17 Uredbe (EU) št. 1305/2013: Naložbe v osnovna sredstva

| | Preprečevanje in odprava škode na proizvodnem potencialu kmetijstva zaradi naravnih nesreč in katastrofičnih dogodkov

  člen 18 Uredbe (EU) št. 1305/2013: Obnova potenciala kmetijske proizvodnje, prizadetega zaradi naravnih nesreč ali katastrofičnih dogodkov, in uvajanje ustreznih preventivnih ukrepov |
| --- | --- |

Preprečevanje in odprava škode na proizvodnem potencialu kmetijstva zaradi naravnih nesreč in katastrofičnih dogodkov

člen 18 Uredbe (EU) št. 1305/2013: Obnova potenciala kmetijske proizvodnje, prizadetega zaradi naravnih nesreč ali katastrofičnih dogodkov, in uvajanje ustreznih preventivnih ukrepov

| | Razvoj kmetij in podjetij

  člen 19 Uredbe (EU) št. 1305/2013: Razvoj kmetij in podjetij |
| --- | --- |

Razvoj kmetij in podjetij

člen 19 Uredbe (EU) št. 1305/2013: Razvoj kmetij in podjetij

| | Naložbe v razvoj gozdnih območij in sposobnosti gozdov za preživetje

  člen 21 Uredbe (EU) št. 1305/2013: Naložbe v razvoj gozdnih območij in izboljšanje sposobnosti gozdov za preživetje |
| --- | --- |

Naložbe v razvoj gozdnih območij in sposobnosti gozdov za preživetje

člen 21 Uredbe (EU) št. 1305/2013: Naložbe v razvoj gozdnih območij in izboljšanje sposobnosti gozdov za preživetje

| | Pogozdovanje in osnovanje gozdnih zemljišč

  člen 22 Uredbe (EU) št. 1305/2013: Pogozdovanje in osnovanje drugih gozdnih zemljišč |
| --- | --- |

Pogozdovanje in osnovanje gozdnih zemljišč

člen 22 Uredbe (EU) št. 1305/2013: Pogozdovanje in osnovanje drugih gozdnih zemljišč

| | Vzpostavitev kmetijsko-gozdarskih sistemov

  člen 23 Uredbe (EU) št. 1305/2013: Vzpostavitev kmetijsko-gozdarskih sistemov |
| --- | --- |

Vzpostavitev kmetijsko-gozdarskih sistemov

člen 23 Uredbe (EU) št. 1305/2013: Vzpostavitev kmetijsko-gozdarskih sistemov

| | Preprečevanje in odprava škode v gozdovih

  člen 24 Uredbe (EU) št. 1305/2013: Preprečevanje in odprava škode v gozdovih zaradi gozdnih požarov ter naravnih nesreč in katastrofičnih dogodkov |
| --- | --- |

Preprečevanje in odprava škode v gozdovih

člen 24 Uredbe (EU) št. 1305/2013: Preprečevanje in odprava škode v gozdovih zaradi gozdnih požarov ter naravnih nesreč in katastrofičnih dogodkov

| | Naložbe za izboljšanje odpornosti in okoljske vrednosti gozdov

  člen 25 Uredbe (EU) št. 1305/2013: Naložbe za izboljšanje odpornosti in okoljske vrednosti gozdnih ekosistemov |
| --- | --- |

Naložbe za izboljšanje odpornosti in okoljske vrednosti gozdov

člen 25 Uredbe (EU) št. 1305/2013: Naložbe za izboljšanje odpornosti in okoljske vrednosti gozdnih ekosistemov

| | Naložbe v gozdarske tehnologije ter predelavo, mobilizacijo in trženje gozdnih proizvodov

  člen 26 Uredbe (EU) št. 1305/2013: Naložbe v gozdarske tehnologije ter predelavo, mobilizacijo in trženje gozdnih proizvodov |
| --- | --- |

Naložbe v gozdarske tehnologije ter predelavo, mobilizacijo in trženje gozdnih proizvodov

člen 26 Uredbe (EU) št. 1305/2013: Naložbe v gozdarske tehnologije ter predelavo, mobilizacijo in trženje gozdnih proizvodov

| | Plačila območjem z naravnimi ali drugimi posebnimi omejitvami

  člen 31 Uredbe (EU) št. 1305/2013: Plačila območjem z naravnimi ali drugimi posebnimi omejitvami |
| --- | --- |

Plačila območjem z naravnimi ali drugimi posebnimi omejitvami

člen 31 Uredbe (EU) št. 1305/2013: Plačila območjem z naravnimi ali drugimi posebnimi omejitvami

| | Gozdarsko-okoljske in podnebne storitve ter ohranjanje gozdov

  člen 34 Uredbe (EU) št. 1305/2013: Gozdarsko-okoljske in podnebne storitve ter ohranjanje gozdov |
| --- | --- |

Gozdarsko-okoljske in podnebne storitve ter ohranjanje gozdov

člen 34 Uredbe (EU) št. 1305/2013: Gozdarsko-okoljske in podnebne storitve ter ohranjanje gozdov

| | Obvladovanje tveganj

  člen 36 Uredbe (EU) št. 1305/2013: Obvladovanje tveganj |
| --- | --- |

Obvladovanje tveganj

člen 36 Uredbe (EU) št. 1305/2013: Obvladovanje tveganj

VII.   PRAKSE UPRAVLJANJA ZEMLJE IN GNOJA, UPORABLJENE NA KMETIJSKIH GOSPODARSTVIH

Metode obdelovanja zemlje na njivah na prostem

Konvencionalno obdelovanje zemlje

Njive, obdelane na konvencionalen način, ki vključuje obračanje zemlje, običajno z lemežnim ali krožnim plugom, kot prvo operacijo, ki ji sledi brananje s kolutasto brano.

Ohranjevalno obdelovanje zemlje

Njive, obdelane po načelu ohranjevalne (plitve) obdelave, ki je način ali sistem obdelave, pri katerem se pusti (vsaj 30 %) rastlinskih ostankov na površini tal zaradi uravnavanja erozije in zadrževanja vlage, običajno brez obračanja zemlje.

Brez obdelovanja zemlje (razen njiv na prostem, ki so prekrite z večletnimi rastlinami)

Njive, ki se med spravilom pridelka in setvijo ne obdelujejo.

Talna odeja na njivah na prostem

Način pokrivanja njiv z rastlinami ali rastlinskimi ostanki ali puščanje njiv brez talne odeje pozimi.

Običajni zimski posevki

Njive, na katerih se posevki posejejo jeseni in rastejo pozimi (običajni zimski posevki, kot je zimska pšenica), ki se običajno pospravijo ali popasejo.

Pokrovni posevki ali vmesni posevki

Njive, na katerih se sejejo rastline posebej zaradi zmanjšanja izgube zemlje, hranilnih snovi in proizvodov za zaščito rastlin pozimi ali v drugih obdobjih, ko bi bila zemlja sicer gola in dovzetna za izgube. Ekonomska vrednost teh posevkov je majhna, glavni cilj pa je zaščita tal in hranilnih snovi.

Običajno se podorjejo spomladi, preden se poseje ali posadi drug posevek, in se ne pospravljajo ali popasejo.

Rastlinski ostanki

Njive, pozimi pokrite z rastlinskimi ostanki ali strniščem predhodnega posevka. Vmesni posevki in pokrovni posevki so izključeni.

Gola zemlja

Njive, ki se jeseni preorjejo ali kako drugače obdelajo in pozimi niso posejane niti pokrite z rastlinskimi ostanki, ampak ostanejo gole do agrotehničnih operacij pred ali med sejanjem naslednjo pomlad.

Njive na prostem, ki so prekrite z večletnimi rastlinami

Njive na prostem, ki so prekrite z večletnimi rastlinami, ki niso bile posejane ali pridelane v referenčnem letu.

Kolobarjenje na njivah

Kolobarjenje je metoda menjave poljščin na njivi po načrtovanem vzorcu ali zaporedju v zaporednih pridelovalnih letih, tako da poljščine iste vrste ne rastejo na isti njivi brez prekinitve.

Delež njiv, vključenih v kolobarjenje

Njive so del načrtovanega kolobarjenja.

Površina z ekološkim pomenom – skupna površina ozare, zaščitni pasovi, žive meje, drevesa, neobdelana zemlja, biotopi, pogozdena površina in krajinske značilnosti

Območja, ki jih zagotavlja upravitelj kmetijskega gospodarstva, je površina z ekološkim pomenom, kot je opisano v členu 46 Uredbe (EU) št. 1307/2013. Skupna površina ozare, zaščitni pasovi, žive meje, drevesa, neobdelana zemlja, biotopi, pogozdena površina in krajinske značilnosti.

Sporočijo samo kmetije z več kot 15 hektarji njiv.

Tehnike uporabe gnoja

Odstotek skupnega gnoja na kmetiji (proizveden plus uvoz minus izvoz), ki je uporabljen na kmetijskem zemljišču z različnimi razpoložljivimi tehnikami.

Trosenje

Gnoj se razporedi po površini zemljišča ali poljščin brez uporabe tehnik za nanašanje v pasovih ali vbrizgavanja

| | Brez vnosa

  Odstotek celotnega uporabljenega gnoja brez vnosa v tla. Če gnoj ni bil vnesen v 24 urah po trosenju, je vključen tu. |
| --- | --- |

Brez vnosa

Odstotek celotnega uporabljenega gnoja brez vnosa v tla. Če gnoj ni bil vnesen v 24 urah po trosenju, je vključen tu.

| | Vnos v 4 urah

  Odstotek celotnega uporabljenega gnoja, ki je bil mehansko vnesen v tla v štirih urah po nanosu. |
| --- | --- |

Vnos v 4 urah

Odstotek celotnega uporabljenega gnoja, ki je bil mehansko vnesen v tla v štirih urah po nanosu.

| | Vnos po 4 urah

  Odstotek celotnega uporabljenega gnoja, ki je bil mehansko vnesen v tla pozneje kot v štirih urah po nanosu. Če gnoj ni bil vnesen v 24 urah po trosenju, se izključi iz te postavke in se vključi pod ‚Brez vnosa‘. |
| --- | --- |

Vnos po 4 urah

Odstotek celotnega uporabljenega gnoja, ki je bil mehansko vnesen v tla pozneje kot v štirih urah po nanosu. Če gnoj ni bil vnesen v 24 urah po trosenju, se izključi iz te postavke in se vključi pod ‚Brez vnosa‘.

Nanašanje v pasovih

Gnojnica ali gnojevka se na zemljišče nanaša v vzporednih pasovih brez gnojil med pasovi z napravo (trosilnikom), pritrjenim na koncu tankerja ali traktorja za odvajanje gnojnice ali gnojevke na tleh.

| | Vlečena cev

  Vrsta trosilnika, ki je sestavljen iz več cevi, nameščenih na ročico, vendar ne uporablja naprav za delitev posevkov ali travnih listov. |
| --- | --- |

Vlečena cev

Vrsta trosilnika, ki je sestavljen iz več cevi, nameščenih na ročico, vendar ne uporablja naprav za delitev posevkov ali travnih listov.

| | Vlečene sani

  Vrsta trosilnika, ki je sestavljen iz več naprav v obliki noge ali sani, nameščenih na ročico za delitev posevkov ali travnih listov, da se gnoj nanese v pasovih na površini ob hkratnem zmanjševanju kontaminacije poljščin ali trave. |
| --- | --- |

Vlečene sani

Vrsta trosilnika, ki je sestavljen iz več naprav v obliki noge ali sani, nameščenih na ročico za delitev posevkov ali travnih listov, da se gnoj nanese v pasovih na površini ob hkratnem zmanjševanju kontaminacije poljščin ali trave.

Vbrizgavanje

Nanos gnojnice ali gnojevke z vnosom v reže v tleh na različnih globinah, odvisno od vrste injektorja.

| | Plitvo/z odprtimi režami

  Reže so plitve, običajno globoke približno 50 mm. Po uporabi ostanejo odprte. |
| --- | --- |

Plitvo/z odprtimi režami

Reže so plitve, običajno globoke približno 50 mm. Po uporabi ostanejo odprte.

| | Globoko/z zaprtimi režami

  Reže so globlje, običajno globoke približno 150 mm. Po uporabi se zaprejo. |
| --- | --- |

Globoko/z zaprtimi režami

Reže so globlje, običajno globoke približno 150 mm. Po uporabi se zaprejo.

Uvoz/izvoz gnoja z gospodarstva

Skupen proizveden gnoj, izvožen s kmetijskega gospodarstva

Količina gnoja, odpeljanega z gospodarstva.

Gnoj, uvožen na kmetijsko gospodarstvo

Količina gnoja, pripeljanega na gospodarstvo, za uporabo v kmetijstvu, ne glede na to, ali se plača ali prejme brezplačno.“

---

(1)  Osnovni opredelitvi kmetijskega gospodarstva in glave živine sta navedeni v členu 2 Uredbe (ES) št. 1166/2008.

1

(2)  Uredba Komisije (EU) št. 31/2011 z dne 17. januarja 2011 o spremembi prilog k Uredbi (ES) št. 1059/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o oblikovanju skupne klasifikacije statističnih teritorialnih enot (NUTS) (UL L 13, 18.1.2011, str. 3).

2

(3)  Uredba (EU) št. 1305/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 (UL L 347, 20.12.2013, str. 487).

3

(4)  Uredba Sveta (ES) št. 834/2007 z dne 28. junija 2007 o ekološki pridelavi in označevanju ekoloških proizvodov in razveljavitvi Uredbe (EGS) št. 2092/91 (UL L 189, 20.7.2007, str. 1).

4

(5)  Uredba (ES) št. 138/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. decembra 2003 o ekonomskih računih za kmetijstvo v Skupnosti (UL L 33, 5.2.2004, str. 1).

5

(6)  Uredba (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kmetijske politike in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 352/78, (ES) št. 165/94, (ES) št. 2799/98, (ES) št. 814/2000, (ES) št. 1290/2005 in (ES) št. 485/2008 (UL L 347, 20.12.2013, str. 549).

6

(7)  Uredba Sveta (ES) št. 1782/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete ter o spremembi uredb (EGS) št. 2019/93, (ES) št. 1452/2001, (ES) št. 1453/2001, (ES) št. 1454/2001, (ES) 1868/94, (ES) št. 1251/1999, (ES) št. 1254/1999, (ES) št. 1673/2000, (EGS) št. 2358/71 in (ES) št. 2529/2001 (UL L 270, 21.10.2003, str. 1).

7

(8)  Uredba Sveta (ES) št. 479/2008 z dne 29. aprila 2008 o skupni ureditvi trga za vino, spremembi uredb (ES) št. 1493/1999, (ES) št. 1782/2003, (ES) št. 1290/2005 in (ES) št. 3/2008 ter razveljavitvi uredb (EGS) št. 2392/86 in (ES) št. 1493/1999 (UL L 148, 6.6.2008, str. 1).

8

(9)  Uredba (EU) št. 1307/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o pravilih za neposredna plačila kmetom na podlagi shem podpore v okviru skupne kmetijske politike ter razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 637/2008 in Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009 (UL L 347, 20.12.2013, str. 608).

9

(10)  Direktiva št. 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike (UL L 327, 22.12.2000, str. 1).

10

---

| 14.8.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 215/34 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 215/34

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/1392

z dne 13. avgusta 2015

o odobritvi osnovne snovi fruktoza v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet ter o spremembi Priloge k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 540/2011

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet in razveljavitvi direktiv Sveta 79/117/EGS in 91/414/EGS (1) ter zlasti člena 23(5) v povezavi s členom 13(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 23(3) Uredbe (ES) št. 1107/2009 je Komisija 12. marca 2014 prejela zahtevek inštituta Institut Technique de l'Agriculture Biologique (ITAB) za odobritev fruktoze kot osnovne snovi. Navedenemu zahtevku so bili priloženi podatki, ki so obvezni v skladu z drugim pododstavkom člena 23(3). |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 23(3) Uredbe (ES) št. 1107/2009 je Komisija 12. marca 2014 prejela zahtevek inštituta Institut Technique de l'Agriculture Biologique (ITAB) za odobritev fruktoze kot osnovne snovi. Navedenemu zahtevku so bili priloženi podatki, ki so obvezni v skladu z drugim pododstavkom člena 23(3).

| (2) | Komisija je Evropsko agencijo za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) zaprosila za znanstveno pomoč. Agencija je 24. oktobra 2014 Komisiji predložila tehnično poročilo o zadevni snovi (2). Komisija je 20. marca 2015 Stalnemu odboru za rastline, živali, hrano in krmo predložila poročilo o pregledu (3) in osnutek te uredbe ter za sejo navedenega odbora 14. julija 2015 pripravila končni različici navedenih dokumentov. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je Evropsko agencijo za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) zaprosila za znanstveno pomoč. Agencija je 24. oktobra 2014 Komisiji predložila tehnično poročilo o zadevni snovi (2). Komisija je 20. marca 2015 Stalnemu odboru za rastline, živali, hrano in krmo predložila poročilo o pregledu (3) in osnutek te uredbe ter za sejo navedenega odbora 14. julija 2015 pripravila končni različici navedenih dokumentov.

| (3) | Iz dokumentacije, ki jo je predložil vložnik, je razvidno, da fruktoza izpolnjuje merila za živila, kot so opredeljena v členu 2 Uredbe (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (4). Čeprav se običajno ne uporablja za fitofarmacevtske namene, je lahko v sredstvu, ki vsebuje navedeno snov in vodo, koristen v fitofarmaciji. Zato ga je treba obravnavati kot osnovno snov. |
| --- | --- |

(3)

Iz dokumentacije, ki jo je predložil vložnik, je razvidno, da fruktoza izpolnjuje merila za živila, kot so opredeljena v členu 2 Uredbe (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (4). Čeprav se običajno ne uporablja za fitofarmacevtske namene, je lahko v sredstvu, ki vsebuje navedeno snov in vodo, koristen v fitofarmaciji. Zato ga je treba obravnavati kot osnovno snov.

| (4) | Opravljeni pregledi so pokazali, da se lahko od fruktoze pričakuje, da na splošno izpolnjuje zahteve iz člena 23 Uredbe (ES) št. 1107/2009, zlasti v zvezi z uporabami, ki so bile proučene in podrobno navedene v poročilu Komisije o pregledu. Zato je primerno odobriti fruktozo kot osnovno snov. |
| --- | --- |

(4)

Opravljeni pregledi so pokazali, da se lahko od fruktoze pričakuje, da na splošno izpolnjuje zahteve iz člena 23 Uredbe (ES) št. 1107/2009, zlasti v zvezi z uporabami, ki so bile proučene in podrobno navedene v poročilu Komisije o pregledu. Zato je primerno odobriti fruktozo kot osnovno snov.

| (5) | V skladu s členom 13(2) Uredbe (ES) št. 1107/2009 v povezavi s členom 6 Uredbe ter ob upoštevanju sedanjih znanstvenih in tehničnih dognanj pa je treba vključiti nekatere pogoje za odobritev, ki so podrobno opredeljeni v Prilogi I k tej uredbi. |
| --- | --- |

(5)

V skladu s členom 13(2) Uredbe (ES) št. 1107/2009 v povezavi s členom 6 Uredbe ter ob upoštevanju sedanjih znanstvenih in tehničnih dognanj pa je treba vključiti nekatere pogoje za odobritev, ki so podrobno opredeljeni v Prilogi I k tej uredbi.

| (6) | V skladu s členom 13(4) Uredbe (ES) št. 1107/2009 bi bilo treba ustrezno spremeniti Prilogo k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 540/2011 (5). |
| --- | --- |

(6)

V skladu s členom 13(4) Uredbe (ES) št. 1107/2009 bi bilo treba ustrezno spremeniti Prilogo k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 540/2011 (5).

| (7) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Odobritev osnovne snovi

Snov fruktoza, kot je opredeljena v Prilogi I, se odobri kot osnovna snov v skladu s pogoji iz navedene priloge.

Člen 2

Spremembe Izvedbene uredbe (EU) št. 540/2011

Izvedbena uredba (EU) št. 540/2011 se spremeni v skladu s Prilogo II k tej uredbi.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 13. avgusta 2015

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  UL L 309, 24.11.2009, str. 1.

1

(2)  Evropska agencija za varnost hrane, 2014. Rezultat posvetovanja z državami članicami in Agencijo o uporabi osnovne snovi fruktoza v fitofarmacevtskih sredstvih na jablanah s posrednim učinkom na nadzor nad insekti. Povezane objave EFSA 2014:EN-684. 27 str.

2

(3)  http://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/eu-pesticides-database/public/?event=activesubstance.selection&language=EN.

3

(4)  Uredba (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane (UL L 31, 1.2.2002, str. 1).

4

(5)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 540/2011 z dne 25. maja 2011 o izvajanju Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta glede seznama registriranih aktivnih snovi (UL L 153, 11.6.2011, str. 1).

5

---

PRILOGA I

| Splošno ime, identifikacijska številka | Ime po IUPAC | Čistost (1) | Uveljavitev | Posebne določbe |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| fruktoza
  št. CAS: 57-48-7 | β-D-fructofuranose | živilska kakovost | 1. oktober 2015 | Registrira se lahko samo kot osnovna snov, ki je sprožilec naravnih obrambnih mehanizmov kmetijske rastline.
  Fruktoza se lahko uporablja v skladu s posebnimi pogoji, ki so vključeni v ugotovitve iz poročila o pregledu fruktoze (SANCO/12680/2014), zlasti iz dodatkov I in II k poročilu. |

Splošno ime, identifikacijska številka

Ime po IUPAC

Čistost (1)

Uveljavitev

Posebne določbe

fruktoza

št. CAS: 57-48-7

β-D-fructofuranose

živilska kakovost

1. oktober 2015

Registrira se lahko samo kot osnovna snov, ki je sprožilec naravnih obrambnih mehanizmov kmetijske rastline.

Fruktoza se lahko uporablja v skladu s posebnimi pogoji, ki so vključeni v ugotovitve iz poročila o pregledu fruktoze (SANCO/12680/2014), zlasti iz dodatkov I in II k poročilu.

---

(1)  Več podrobnosti o identiteti, specifikaciji in načinu uporabe osnovne snovi je na voljo v poročilu o pregledu.

---

PRILOGA II

V delu C Priloge k Izvedbeni uredbi (EU) št. 540/2011 se doda naslednji vnos:

| Število | Splošno ime, identifikacijska številka | Ime po IUPAC | Čistost (1) | Uveljavitev | Posebne določbe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „8 | fruktoza
  št. CAS: 57-48-7 | β-D-fructofuranose | živilska kakovost | 1. oktober 2015 | Registrira se lahko samo kot osnovna snov, ki je sprožilec naravnih obrambnih mehanizmov kmetijske rastline.
  Fruktoza se lahko uporablja v skladu s posebnimi pogoji, ki so vključeni v ugotovitve iz poročila o pregledu fruktoze (SANCO/12680/2014), zlasti iz dodatkov I in II k poročilu.“ |

Število

Splošno ime, identifikacijska številka

Ime po IUPAC

Čistost (1)

Uveljavitev

Posebne določbe

„8

fruktoza

št. CAS: 57-48-7

β-D-fructofuranose

živilska kakovost

1. oktober 2015

Registrira se lahko samo kot osnovna snov, ki je sprožilec naravnih obrambnih mehanizmov kmetijske rastline.

Fruktoza se lahko uporablja v skladu s posebnimi pogoji, ki so vključeni v ugotovitve iz poročila o pregledu fruktoze (SANCO/12680/2014), zlasti iz dodatkov I in II k poročilu.“

---

(1)  Več podrobnosti o identiteti, specifikaciji in načinu uporabe osnovne snovi je na voljo v poročilu o pregledu.

1

---

| 14.8.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 215/38 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 215/38

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/1393

z dne 13. avgusta 2015

o odobritvi sprememb specifikacije za ime, vpisano v registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb, ki niso manjše (Καλαμάτα (Kalamata) (ZOP))

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (1) ter zlasti člena 52(3)(b) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (EU) št. 1151/2012 je začela veljati 3. januarja 2013. Razveljavila in nadomestila je Uredbo Sveta (ES) št. 510/2006 (2). |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) št. 1151/2012 je začela veljati 3. januarja 2013. Razveljavila in nadomestila je Uredbo Sveta (ES) št. 510/2006 (2).

| (2) | V skladu s členom 9(1) Uredbe (ES) št. 510/2006 je Komisija proučila vlogo Grčije za odobritev sprememb specifikacije za zaščiteno označbo porekla (v nadaljnjem besedilu: ZOP) „Καλαμάτα“ (Kalamata), registrirano v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1065/97 (3). |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 9(1) Uredbe (ES) št. 510/2006 je Komisija proučila vlogo Grčije za odobritev sprememb specifikacije za zaščiteno označbo porekla (v nadaljnjem besedilu: ZOP) „Καλαμάτα“ (Kalamata), registrirano v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1065/97 (3).

| (3) | Ker zadevne spremembe niso manjše v smislu člena 9 Uredbe (ES) št. 510/2006, je Komisija objavila vlogo za spremembo v Uradnem listu Evropske unije
   (4) v skladu s členom 6(2) Uredbe (ES) št. 510/2006. |
| --- | --- |

(3)

Ker zadevne spremembe niso manjše v smislu člena 9 Uredbe (ES) št. 510/2006, je Komisija objavila vlogo za spremembo v Uradnem listu Evropske unije
   (4) v skladu s členom 6(2) Uredbe (ES) št. 510/2006.

| (4) | Komisija je prejela pet ugovorov v skladu s členom 7(1) in (2) Uredbe (ES) št. 510/2006 (5). Prvega je prejela 14. decembra 2012 od švicarskega podjetja NECTRA FOOD SA. Drugega je prejela 17. decembra 2012 od egipčanskega podjetja FAR TRADING CO. Tretjega je prejela 17. decembra 2012 od norveškega podjetja Oluf Lorentzen AS. Četrtega je prejela 20. decembra 2012 od Združenega kraljestva. Petega je prejela 17. decembra 2012 od danskega podjetja CARL B.FELDTHUSEN. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je prejela pet ugovorov v skladu s členom 7(1) in (2) Uredbe (ES) št. 510/2006 (5). Prvega je prejela 14. decembra 2012 od švicarskega podjetja NECTRA FOOD SA. Drugega je prejela 17. decembra 2012 od egipčanskega podjetja FAR TRADING CO. Tretjega je prejela 17. decembra 2012 od norveškega podjetja Oluf Lorentzen AS. Četrtega je prejela 20. decembra 2012 od Združenega kraljestva. Petega je prejela 17. decembra 2012 od danskega podjetja CARL B.FELDTHUSEN.

| (5) | Štelo se je, da zadnji ugovor ni dopusten, saj v skladu s členom 7(2) Uredbe (ES) št. 510/2006 pravne osebe, ki imajo sedež v eni od držav članic, ne morejo vložiti izjave o ugovoru neposredno pri Komisiji. Ostali ugovori so se šteli za dopustne. |
| --- | --- |

(5)

Štelo se je, da zadnji ugovor ni dopusten, saj v skladu s členom 7(2) Uredbe (ES) št. 510/2006 pravne osebe, ki imajo sedež v eni od držav članic, ne morejo vložiti izjave o ugovoru neposredno pri Komisiji. Ostali ugovori so se šteli za dopustne.

| (6) | Komisija je z dopisom z dne 15. februarja 2013 zainteresirane strani pozvala, naj začnejo ustrezna posvetovanja, da sklenejo medsebojni sporazum v šestih mesecih v skladu s svojimi notranjimi postopki. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je z dopisom z dne 15. februarja 2013 zainteresirane strani pozvala, naj začnejo ustrezna posvetovanja, da sklenejo medsebojni sporazum v šestih mesecih v skladu s svojimi notranjimi postopki.

| (7) | Dogovor med stranmi ni bil dosežen v določenem roku. |
| --- | --- |

(7)

Dogovor med stranmi ni bil dosežen v določenem roku.

| (8) | Ker dogovor ni bil dosežen, bi morala Komisija sprejeti odločitev v skladu s postopkom iz člena 52(3)(b) Uredbe (EU) št. 1151/2012. |
| --- | --- |

(8)

Ker dogovor ni bil dosežen, bi morala Komisija sprejeti odločitev v skladu s postopkom iz člena 52(3)(b) Uredbe (EU) št. 1151/2012.

| (9) | Vložniki ugovorov trdijo, da geografsko območje, nastalo na osnovi spremembe, ni enovito, ker del geografskega območja, ki ga zajema vloga za spremembo, nima enakih edinstvenih mikroklimatskih značilnosti kot sedanje območje ZOP; da so kemijske in organoleptične značilnosti ter zato kakovost oljčnega olja, proizvedenega na spremenjenem območju, slabše od navedenih značilnosti oljčnega olja, proizvedenega na sedanjem območju ZOP; da bi to znižanje kakovosti pomenilo poslabšanje podobe in slovesa proizvoda; da bi razširitev območja zavajala potrošnike, ker se olje ne proizvaja več v pokrajini Kalamata, temveč na območju regije Mesinija in se lahko celo ustekleniči zunaj navedene regije; da novo geografsko območje ni zamejeno glede na povezavo; da odsotnost geografske omejitve glede ustekleničenja rahlja povezavo med proizvodom in območjem, ustvari težave v zvezi s sledljivostjo ter proizvod izpostavi možnim goljufijam in poslabšanju kakovosti; da sta statistična pomembnost in reprezentativnost podatkov, predloženih v podporo vlogi za spremembo, vprašljivi; da spletna povezava v objavljenem enotnem dokumentu, ki vodi do spremenjene specifikacije proizvoda, ni ustrezno delovala. |
| --- | --- |

(9)

Vložniki ugovorov trdijo, da geografsko območje, nastalo na osnovi spremembe, ni enovito, ker del geografskega območja, ki ga zajema vloga za spremembo, nima enakih edinstvenih mikroklimatskih značilnosti kot sedanje območje ZOP; da so kemijske in organoleptične značilnosti ter zato kakovost oljčnega olja, proizvedenega na spremenjenem območju, slabše od navedenih značilnosti oljčnega olja, proizvedenega na sedanjem območju ZOP; da bi to znižanje kakovosti pomenilo poslabšanje podobe in slovesa proizvoda; da bi razširitev območja zavajala potrošnike, ker se olje ne proizvaja več v pokrajini Kalamata, temveč na območju regije Mesinija in se lahko celo ustekleniči zunaj navedene regije; da novo geografsko območje ni zamejeno glede na povezavo; da odsotnost geografske omejitve glede ustekleničenja rahlja povezavo med proizvodom in območjem, ustvari težave v zvezi s sledljivostjo ter proizvod izpostavi možnim goljufijam in poslabšanju kakovosti; da sta statistična pomembnost in reprezentativnost podatkov, predloženih v podporo vlogi za spremembo, vprašljivi; da spletna povezava v objavljenem enotnem dokumentu, ki vodi do spremenjene specifikacije proizvoda, ni ustrezno delovala.

| (10) | Kljub navedenim trditvam, ki jih je predložil vložnik ugovora, je primerno odobriti spremembo specifikacije proizvoda ZOP „Καλαμάτα“ (Kalamata) iz naslednjih razlogov. |
| --- | --- |

(10)

Kljub navedenim trditvam, ki jih je predložil vložnik ugovora, je primerno odobriti spremembo specifikacije proizvoda ZOP „Καλαμάτα“ (Kalamata) iz naslednjih razlogov.

| (11) | Enovitost naravnih in človeških dejavnikov znotraj območja Mesinija je izčrpno opisana v vlogi za spremembo, v enotnem dokumentu in specifikaciji proizvoda. Vložnik ugovora ni predložil dokazov, da se talne in podnebne razmere na delu geografskega območja, ki ga dodatno zajema vloga za spremembo, bistveno razlikujejo od tistih na sedanjem geografskem območju. Poleg tega je regija Mesinija trenutno opredeljeno geografsko območje ZOP „Elia Kalamatas“ (olive de Kalamata). Skratka, območje Mesinija, kakor je opredeljeno v vlogi za spremembo, se lahko šteje kot opredeljeno geografsko območje za ZOP „Καλαμάτα“ (Kalamata) za oljčno olje. |
| --- | --- |

(11)

Enovitost naravnih in človeških dejavnikov znotraj območja Mesinija je izčrpno opisana v vlogi za spremembo, v enotnem dokumentu in specifikaciji proizvoda. Vložnik ugovora ni predložil dokazov, da se talne in podnebne razmere na delu geografskega območja, ki ga dodatno zajema vloga za spremembo, bistveno razlikujejo od tistih na sedanjem geografskem območju. Poleg tega je regija Mesinija trenutno opredeljeno geografsko območje ZOP „Elia Kalamatas“ (olive de Kalamata). Skratka, območje Mesinija, kakor je opredeljeno v vlogi za spremembo, se lahko šteje kot opredeljeno geografsko območje za ZOP „Καλαμάτα“ (Kalamata) za oljčno olje.

| (12) | Trditev v zvezi z razvrednotenjem kakovosti in izgubo ugleda ni bila podprta s konkretnimi podatki, ki potrjujejo takšno zmanjšanje kakovosti. Analiza podatkov o kemijskih in organoleptičnih značilnostih oljčnega olja, proizvedenega na obeh območjih, vključena v študijo, priloženo trditvam vložnikom ugovorov, ni prepričljiva pri dokazovanju, da so značilnosti oljčnega olja, proizvedenega na spremenjenem območju, slabše od značilnosti oljčnega olja, proizvedenega na sedanjem območju ZOP. Nasprotno, podatki, ki so jih predložili grški organi, kažejo, da imata obe oljčni olji enake organoleptične in kemijske značilnosti z zanemarljivimi razlikami. |
| --- | --- |

(12)

Trditev v zvezi z razvrednotenjem kakovosti in izgubo ugleda ni bila podprta s konkretnimi podatki, ki potrjujejo takšno zmanjšanje kakovosti. Analiza podatkov o kemijskih in organoleptičnih značilnostih oljčnega olja, proizvedenega na obeh območjih, vključena v študijo, priloženo trditvam vložnikom ugovorov, ni prepričljiva pri dokazovanju, da so značilnosti oljčnega olja, proizvedenega na spremenjenem območju, slabše od značilnosti oljčnega olja, proizvedenega na sedanjem območju ZOP. Nasprotno, podatki, ki so jih predložili grški organi, kažejo, da imata obe oljčni olji enake organoleptične in kemijske značilnosti z zanemarljivimi razlikami.

| (13) | Poleg tega doseganje ali ohranjanje dane kakovosti ali podobe določenega proizvoda ni cilj Uredbe (EU) št. 1151/2012, ki ne vsebuje nobene določbe v ta namen. Dokler je mogoče preveriti, da so značilnosti proizvoda, ki izhaja s spremenjenega geografskega območja, podobne značilnostim proizvoda, ki izhaja s sedanjega območja ZOP, nastale predvsem zaradi naravnih in človeških dejavnikov spremenjenega geografskega območja, je vloga za spremembo v skladu z zahtevami Uredbe (EU) št. 1151/2012. |
| --- | --- |

(13)

Poleg tega doseganje ali ohranjanje dane kakovosti ali podobe določenega proizvoda ni cilj Uredbe (EU) št. 1151/2012, ki ne vsebuje nobene določbe v ta namen. Dokler je mogoče preveriti, da so značilnosti proizvoda, ki izhaja s spremenjenega geografskega območja, podobne značilnostim proizvoda, ki izhaja s sedanjega območja ZOP, nastale predvsem zaradi naravnih in človeških dejavnikov spremenjenega geografskega območja, je vloga za spremembo v skladu z zahtevami Uredbe (EU) št. 1151/2012.

| (14) | Obstaja veliko primerov registriranih ZOP, katerih imena ne ustrezajo imenu geografskega območja. Zato dejstvo, da bo po vlogi za spremembo ZOP proizvedena tudi v regiji Mesinija, ni v nasprotju z Uredbo (EU) št. 1151/2012. |
| --- | --- |

(14)

Obstaja veliko primerov registriranih ZOP, katerih imena ne ustrezajo imenu geografskega območja. Zato dejstvo, da bo po vlogi za spremembo ZOP proizvedena tudi v regiji Mesinija, ni v nasprotju z Uredbo (EU) št. 1151/2012.

| (15) | Stavek v specifikaciji proizvoda, ki pojasnjuje, da se sme proizvod ustekleničiti zunaj opredeljenega geografskega območja, ni v nasprotju z Uredbo (EU) št. 1151/2012 in ne vpliva na povezavo. V okviru Uredbe (EU) št. 1151/2012 obveznost pakiranja proizvoda na območju odstopa od standardnih pravil in mora biti utemeljena v skladu s točko (e) člena 7(1) Uredbe (EU) št. 1151/2012. Če je potrebno, mora vložnik take omejitve vključiti v specifikacijo proizvoda. V obravnavanem primeru vložniki niso predlagali take omejitve. Poleg tega niso vložniki ugovorov podali zadostnih razlogov za določeni proizvod, zakaj bi moralo biti pakiranje obvezno na opredeljenem geografskem območju. |
| --- | --- |

(15)

Stavek v specifikaciji proizvoda, ki pojasnjuje, da se sme proizvod ustekleničiti zunaj opredeljenega geografskega območja, ni v nasprotju z Uredbo (EU) št. 1151/2012 in ne vpliva na povezavo. V okviru Uredbe (EU) št. 1151/2012 obveznost pakiranja proizvoda na območju odstopa od standardnih pravil in mora biti utemeljena v skladu s točko (e) člena 7(1) Uredbe (EU) št. 1151/2012. Če je potrebno, mora vložnik take omejitve vključiti v specifikacijo proizvoda. V obravnavanem primeru vložniki niso predlagali take omejitve. Poleg tega niso vložniki ugovorov podali zadostnih razlogov za določeni proizvod, zakaj bi moralo biti pakiranje obvezno na opredeljenem geografskem območju.

| (16) | Vložniki ugovorov trdijo, da analiza podatkov o kemijskih in organoleptičnih značilnostih oljčnega olja, proizvedenega na opredeljenem geografskem območju, in oljčnega olja, proizvedenega na preostalem delu geografskega območja, kakor je bilo spremenjeno, vključena v študijo, priloženo trditvam vložnikom ugovorov, jasno kaže, da novo geografsko območje ni zamejeno glede na povezavo. Komisija meni, da ta analiza ni uporabna za sklepanje, da spremenjeno območje ni opredeljeno glede na povezavo. Analizi ne uspe dokazati, da kemijske in organoleptične značilnosti oljčnega olja, proizvedenega na predlaganem spremenjenem območju in na sedanjem območju ZOP, niso enovite. Vložnikom ugovorov ni uspelo razložiti, kako so prišli do sklepa, da spremenjeno območje ni opredeljeno glede na povezavo. |
| --- | --- |

(16)

Vložniki ugovorov trdijo, da analiza podatkov o kemijskih in organoleptičnih značilnostih oljčnega olja, proizvedenega na opredeljenem geografskem območju, in oljčnega olja, proizvedenega na preostalem delu geografskega območja, kakor je bilo spremenjeno, vključena v študijo, priloženo trditvam vložnikom ugovorov, jasno kaže, da novo geografsko območje ni zamejeno glede na povezavo. Komisija meni, da ta analiza ni uporabna za sklepanje, da spremenjeno območje ni opredeljeno glede na povezavo. Analizi ne uspe dokazati, da kemijske in organoleptične značilnosti oljčnega olja, proizvedenega na predlaganem spremenjenem območju in na sedanjem območju ZOP, niso enovite. Vložnikom ugovorov ni uspelo razložiti, kako so prišli do sklepa, da spremenjeno območje ni opredeljeno glede na povezavo.

| (17) | Vložniki ugovorov prav tako kritizirajo podatke, ki podpirajo vlogo za spremembo in dokazujejo, da ima oljčno olje, proizvedeno v regiji Mesinija, značilnosti, ki ga naredijo enovitega z oljčnim oljem, proizvedenim na sedanjem območju ZOP. Vložniki ugovorov trdijo, da ti podatki statistično ne morejo zagotoviti rezultatov znanstvenega pomena. Po njihovem mnenju podatki niso geografsko reprezentativni in so nezadostni, kar zadeva število vzorcev in proizvodna leta, ki se upoštevajo. |
| --- | --- |

(17)

Vložniki ugovorov prav tako kritizirajo podatke, ki podpirajo vlogo za spremembo in dokazujejo, da ima oljčno olje, proizvedeno v regiji Mesinija, značilnosti, ki ga naredijo enovitega z oljčnim oljem, proizvedenim na sedanjem območju ZOP. Vložniki ugovorov trdijo, da ti podatki statistično ne morejo zagotoviti rezultatov znanstvenega pomena. Po njihovem mnenju podatki niso geografsko reprezentativni in so nezadostni, kar zadeva število vzorcev in proizvodna leta, ki se upoštevajo.

| (18) | Komisija je preverila zanesljivost navedenih podatkov pri grških organih. Zagotovljeni so bili tudi dodatni podatki. Ti podatki temeljijo na trdni statistični podlagi glede upoštevanih proizvodnih let ter števila in geografske porazdelitve vzorcev. Iz teh podatkov izhaja, da imata oljčno olje, proizvedeno na opredeljenem geografskem območju ZOP „Καλαμάτα“ (Kalamata), in oljčno olje, proizvedeno na preostalem delu geografskega območja, kakor je bilo spremenjeno, na splošno enake kemijske in organoleptične značilnosti, z zanemarljivimi razlikami. |
| --- | --- |

(18)

Komisija je preverila zanesljivost navedenih podatkov pri grških organih. Zagotovljeni so bili tudi dodatni podatki. Ti podatki temeljijo na trdni statistični podlagi glede upoštevanih proizvodnih let ter števila in geografske porazdelitve vzorcev. Iz teh podatkov izhaja, da imata oljčno olje, proizvedeno na opredeljenem geografskem območju ZOP „Καλαμάτα“ (Kalamata), in oljčno olje, proizvedeno na preostalem delu geografskega območja, kakor je bilo spremenjeno, na splošno enake kemijske in organoleptične značilnosti, z zanemarljivimi razlikami.

| (19) | Ugotovljena je bila tipkarska napaka v preglednici v točki 3.2 vloge za spremembo: povprečna vrednost kislosti „v preostalem delu pokrajine Mesenija“ ni 0,49, ampak 0,37. Ta stvarna napaka ne vpliva na končno oceno o enovitosti olja, proizvedenega na obeh območjih, in ne pomeni bistvene spremembe, zaradi katere bi morala biti vloga za spremembo ponovno objavljena. |
| --- | --- |

(19)

Ugotovljena je bila tipkarska napaka v preglednici v točki 3.2 vloge za spremembo: povprečna vrednost kislosti „v preostalem delu pokrajine Mesenija“ ni 0,49, ampak 0,37. Ta stvarna napaka ne vpliva na končno oceno o enovitosti olja, proizvedenega na obeh območjih, in ne pomeni bistvene spremembe, zaradi katere bi morala biti vloga za spremembo ponovno objavljena.

| (20) | Končno, vložniki ugovorov so se sklicevali na to, da spletni naslov, ki je vključen v enotni dokument, priložen vlogi za spremembo ZOP „Καλαμάτα“ (Kalamata), in vodi do najnovejše različice specifikacije proizvoda, ni deloval ustrezno. To naj bi preprečilo, da bi raziskovalci, ki so pripravili študijo za vložnike ugovorov, imeli dostop do kakršnih koli referenc objave specifikacije. |
| --- | --- |

(20)

Končno, vložniki ugovorov so se sklicevali na to, da spletni naslov, ki je vključen v enotni dokument, priložen vlogi za spremembo ZOP „Καλαμάτα“ (Kalamata), in vodi do najnovejše različice specifikacije proizvoda, ni deloval ustrezno. To naj bi preprečilo, da bi raziskovalci, ki so pripravili študijo za vložnike ugovorov, imeli dostop do kakršnih koli referenc objave specifikacije.

| (21) | Grški organi so potrdili, da je povezava ustrezno delovala med celotnim obdobjem za ugovor. Vložniki ugovorov niso predložili podrobnih podatkov glede okoliščin (tj. datum, število poskusov dostopanja do strani itd.), v katerih povezava ni delovala. Skratka, tudi glede na podrobne in dobro razdelane štiri prejete ugovore, ki kažejo temeljito poznavanje specifikacije in njen poglobljen pregled, Komisija meni, da niso vplivali na pravico do nasprotovanja odobritvi spremembe ZOP „Καλαμάτα“ (Kalamata). |
| --- | --- |

(21)

Grški organi so potrdili, da je povezava ustrezno delovala med celotnim obdobjem za ugovor. Vložniki ugovorov niso predložili podrobnih podatkov glede okoliščin (tj. datum, število poskusov dostopanja do strani itd.), v katerih povezava ni delovala. Skratka, tudi glede na podrobne in dobro razdelane štiri prejete ugovore, ki kažejo temeljito poznavanje specifikacije in njen poglobljen pregled, Komisija meni, da niso vplivali na pravico do nasprotovanja odobritvi spremembe ZOP „Καλαμάτα“ (Kalamata).

| (22) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za politiko kakovosti kmetijskih proizvodov – |
| --- | --- |

(22)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za politiko kakovosti kmetijskih proizvodov –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Spremembe specifikacije, objavljene v Uradnem listu Evropske unije v zvezi z imenom „Καλαμάτα“ (Kalamata) (ZOP), se odobrijo.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 13. avgusta 2015

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

1

(2)  Uredba Sveta (ES) št. 510/2006 z dne 20. marca 2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila (UL L 93, 31.3.2006, str. 12).

2

(3)  Uredba Komisije (ES) št. 1065/97 z dne 12. junija 1997 o dopolnitvi Priloge k Uredbi (ES) št. 1107/96 o registraciji geografskih označb in geografskega porekla po postopku iz člena 17 Uredbe Sveta (EGS) št. 2081/92 (UL L 156, 13.6.1997, str. 5).

3

(4)  UL C 186, 26.6.2012, str. 18.

4

(5)  Vmes ga je zamenjal člen 51(1) Uredbe (EU) št. 1151/2012.

5

---

| 14.8.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 215/42 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 215/42

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/1394

z dne 13. avgusta 2015

o spremembi Uredbe (EU) št. 470/2014, kakor je bila spremenjena z Uredbo (EU) 2015/588, o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in o dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz solarnega stekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, po ponovni preiskavi za ugotavljanje absorpcije v skladu s členom 12 Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti člena 12(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

A.   POSTOPEK

1.   Prvotni ukrepi

| (1) | Trenutno veljavni ukrepi („prvotni ukrepi“) so stopnje dokončne protidampinške dajatve, ki so bile uvedene z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 470/2014 (2) in znašajo od 0,4 % do 36,1 %. Člen 1(2) te uredbe je bil spremenjen z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2015/588 (3). Komisija je z Izvedbeno uredbo (EU) št. 471/2014 (4) uvedla tudi stopnje izravnalnih dajatev, in sicer od 3,2 % do 17,1 %. |
| --- | --- |

(1)

Trenutno veljavni ukrepi („prvotni ukrepi“) so stopnje dokončne protidampinške dajatve, ki so bile uvedene z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 470/2014 (2) in znašajo od 0,4 % do 36,1 %. Člen 1(2) te uredbe je bil spremenjen z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2015/588 (3). Komisija je z Izvedbeno uredbo (EU) št. 471/2014 (4) uvedla tudi stopnje izravnalnih dajatev, in sicer od 3,2 % do 17,1 %.

2.   Zahtevek za ponovno preiskavo za ugotavljanje absorpcije

| (2) | V skladu s členom 12 osnovne uredbe je bil 12. novembra 2014 vložen zahtevek za ponovno preiskavo za ugotavljanje absorpcije glede prvotnih protidampinških ukrepov. Zahtevek je vložilo združenje EU ProSun Glass („vložnik“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo več kot 25 % celotne proizvodnje solarnega stekla v Uniji. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 12 osnovne uredbe je bil 12. novembra 2014 vložen zahtevek za ponovno preiskavo za ugotavljanje absorpcije glede prvotnih protidampinških ukrepov. Zahtevek je vložilo združenje EU ProSun Glass („vložnik“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo več kot 25 % celotne proizvodnje solarnega stekla v Uniji.

| (3) | Vložnik je predložil zadostne informacije o tem, da so se izvozne cene po obdobju prvotne preiskave ter pred uvedbo prvotnih ukrepov in po njej znižale. To naj bi povzročilo povišanje stopnje dampinga, kar je zmanjševalo načrtovane popravljalne učinke prvotnih ukrepov. Vložnik je predložil tudi dokaze, da je uvoženo solarno steklo še naprej vstopalo v Unijo v znatnih količinah. |
| --- | --- |

(3)

Vložnik je predložil zadostne informacije o tem, da so se izvozne cene po obdobju prvotne preiskave ter pred uvedbo prvotnih ukrepov in po njej znižale. To naj bi povzročilo povišanje stopnje dampinga, kar je zmanjševalo načrtovane popravljalne učinke prvotnih ukrepov. Vložnik je predložil tudi dokaze, da je uvoženo solarno steklo še naprej vstopalo v Unijo v znatnih količinah.

| (4) | Komisija je 19. decembra 2014 v skladu s členom 12 osnovne uredbe z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije, razglasila začetek ponovne preiskave za ugotavljanje absorpcije glede protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo pri uvozu solarnega stekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (LRK) (5). |
| --- | --- |

(4)

Komisija je 19. decembra 2014 v skladu s členom 12 osnovne uredbe z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije, razglasila začetek ponovne preiskave za ugotavljanje absorpcije glede protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo pri uvozu solarnega stekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (LRK) (5).

3.   Strani, ki jih zadeva ponovna preiskava

| (5) | Komisija je v obvestilu o ponovnem začetku zainteresirane strani pozvala, naj se ji javijo, če želijo sodelovati v preiskavi. Poleg tega je o začetku preiskave posebej obvestila vložnika, druge znane proizvajalce Unije, znane proizvajalce izvoznike v LRK, uvoznike, trgovce, uporabnike, dobavitelje in organe LRK ter jih povabila k sodelovanju. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je v obvestilu o ponovnem začetku zainteresirane strani pozvala, naj se ji javijo, če želijo sodelovati v preiskavi. Poleg tega je o začetku preiskave posebej obvestila vložnika, druge znane proizvajalce Unije, znane proizvajalce izvoznike v LRK, uvoznike, trgovce, uporabnike, dobavitelje in organe LRK ter jih povabila k sodelovanju.

| (6) | Zainteresirane strani so imele možnost, da predložijo pripombe o ponovnem začetku preiskave in zahtevajo zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih. Po razkritju je ena od strani zahtevala takšno zaslišanje pred Komisijo in je 23. junija 2015 lahko predstavila svoje stališče. |
| --- | --- |

(6)

Zainteresirane strani so imele možnost, da predložijo pripombe o ponovnem začetku preiskave in zahtevajo zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih. Po razkritju je ena od strani zahtevala takšno zaslišanje pred Komisijo in je 23. junija 2015 lahko predstavila svoje stališče.

4.   Vzorčenje proizvajalcev izvoznikov v LRK

| (7) | Komisija je v obvestilu o ponovnem začetku navedla, da bo morda izbrala vzorec zainteresiranih strani v skladu s členom 17 osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je v obvestilu o ponovnem začetku navedla, da bo morda izbrala vzorec zainteresiranih strani v skladu s členom 17 osnovne uredbe.

| (8) | Da bi se lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je vse proizvajalce izvoznike v LRK pozvala, naj zagotovijo informacije, določene v obvestilu o ponovnem začetku. Poleg tega je pozvala misijo Ljudske republike Kitajske pri Evropski uniji, naj opredeli morebitne preostale proizvajalce izvoznike, ki bi bili zainteresirani za sodelovanje v preiskavi, in/ali stopi v stik z njimi. |
| --- | --- |

(8)

Da bi se lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je vse proizvajalce izvoznike v LRK pozvala, naj zagotovijo informacije, določene v obvestilu o ponovnem začetku. Poleg tega je pozvala misijo Ljudske republike Kitajske pri Evropski uniji, naj opredeli morebitne preostale proizvajalce izvoznike, ki bi bili zainteresirani za sodelovanje v preiskavi, in/ali stopi v stik z njimi.

| (9) | Pet kitajskih proizvajalcev izvoznikov ali skupin proizvajalcev izvoznikov, ki so v sedanji preiskavi predstavljali približno 70 % celotnega kitajskega izvoza v Unijo, je predložilo zahtevane informacije in se je strinjalo z vključitvijo v vzorec. Komisija je v skladu s členom 17(1) osnovne uredbe izbrala vzorec dveh skupin družb na podlagi največjega reprezentativnega obsega izvoza v Unijo, ki ga je bilo mogoče ustrezno preiskati v razpoložljivem času. Izbrani skupini družb predstavljata več kot 60 % celotnega kitajskega izvoza v Unijo in 94 % izvoza družb, ki so sodelovale v tej preiskavi. |
| --- | --- |

(9)

Pet kitajskih proizvajalcev izvoznikov ali skupin proizvajalcev izvoznikov, ki so v sedanji preiskavi predstavljali približno 70 % celotnega kitajskega izvoza v Unijo, je predložilo zahtevane informacije in se je strinjalo z vključitvijo v vzorec. Komisija je v skladu s členom 17(1) osnovne uredbe izbrala vzorec dveh skupin družb na podlagi največjega reprezentativnega obsega izvoza v Unijo, ki ga je bilo mogoče ustrezno preiskati v razpoložljivem času. Izbrani skupini družb predstavljata več kot 60 % celotnega kitajskega izvoza v Unijo in 94 % izvoza družb, ki so sodelovale v tej preiskavi.

| (10) | V skladu s členom 17(2) osnovne uredbe so bila z vsemi znanimi zadevnimi proizvajalci izvozniki in organi zadevne države opravljena posvetovanja o izbiri vzorca. Pripomb ni bilo. Zato se je Komisija odločila ohraniti predlagani vzorec dveh skupin družb, pri čemer so bile vse zainteresirane strani ustrezno obveščene o končnem izbranem vzorcu. |
| --- | --- |

(10)

V skladu s členom 17(2) osnovne uredbe so bila z vsemi znanimi zadevnimi proizvajalci izvozniki in organi zadevne države opravljena posvetovanja o izbiri vzorca. Pripomb ni bilo. Zato se je Komisija odločila ohraniti predlagani vzorec dveh skupin družb, pri čemer so bile vse zainteresirane strani ustrezno obveščene o končnem izbranem vzorcu.

| (11) | Tako sta vzorec proizvajalcev izvoznikov solarnega stekla sestavljali naslednji skupini družb:






  — | Flat Solar Glass Group Co., Ltd („Flat Glass Group“), |
| --- | --- | --- |

(11)

Tako sta vzorec proizvajalcev izvoznikov solarnega stekla sestavljali naslednji skupini družb:

—

Flat Solar Glass Group Co., Ltd („Flat Glass Group“),

| — | Xinyi PV Products (Anhui) Holdings („Xinyi Group“). |
| --- | --- |

—

Xinyi PV Products (Anhui) Holdings („Xinyi Group“).

5.   Izpolnjeni vprašalniki

| (12) | Komisija je poslala vprašalnike izbranima skupinama kitajskih proizvajalcev izvoznikov, nepovezanim uvoznikom in uporabnikom, ki so se javili v rokih iz obvestila o ponovnem začetku. |
| --- | --- |

(12)

Komisija je poslala vprašalnike izbranima skupinama kitajskih proizvajalcev izvoznikov, nepovezanim uvoznikom in uporabnikom, ki so se javili v rokih iz obvestila o ponovnem začetku.

| (13) | Izpolnjene vprašalnike je prejela od dveh kitajskih proizvajalcev izvoznikov in treh nepovezanih uvoznikov/uporabnikov v Uniji. |
| --- | --- |

(13)

Izpolnjene vprašalnike je prejela od dveh kitajskih proizvajalcev izvoznikov in treh nepovezanih uvoznikov/uporabnikov v Uniji.

6.   Preveritveni obiski

| (14) | Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za namen te ponovne preiskave. Preveritveni obiski iz člena 16 osnovne uredbe so bili opravljeni v prostorih naslednjih družb:






  — | Flat Glass Group, Jiaxing, Zhejiang, LRK, |
| --- | --- | --- |

(14)

Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za namen te ponovne preiskave. Preveritveni obiski iz člena 16 osnovne uredbe so bili opravljeni v prostorih naslednjih družb:

—

Flat Glass Group, Jiaxing, Zhejiang, LRK,

| — | Xinyi Group, Wuhu, Anhui, LRK. |
| --- | --- |

—

Xinyi Group, Wuhu, Anhui, LRK.

7.   Razkritje

| (15) | Vsem zainteresiranim stranem je bil poslan dokument o razkritju, ki je vseboval bistvena dejstva in premisleke, na podlagi katerih je Komisija predlagala spremembo dokončne protidampinške dajatve na solarno steklo s poreklom iz Ljudske republike Kitajske. Vse zainteresirane strani so bile seznanjene z rokom, v katerem so lahko predložile pripombe na razkritje. |
| --- | --- |

(15)

Vsem zainteresiranim stranem je bil poslan dokument o razkritju, ki je vseboval bistvena dejstva in premisleke, na podlagi katerih je Komisija predlagala spremembo dokončne protidampinške dajatve na solarno steklo s poreklom iz Ljudske republike Kitajske. Vse zainteresirane strani so bile seznanjene z rokom, v katerem so lahko predložile pripombe na razkritje.

| (16) | Pripombe, ki so jih predložile zainteresirane strani, so bile obravnavane in po potrebi upoštevane. |
| --- | --- |

(16)

Pripombe, ki so jih predložile zainteresirane strani, so bile obravnavane in po potrebi upoštevane.

8.   Obdobje preiskave

| (17) | Ponovna preiskava za ugotavljanje absorpcije je zajemala obdobje od 1. decembra 2013 do 30. novembra 2014. Izvozne cene med obdobjem ponovne preiskave za ugotavljanje absorpcije so se primerjale z izvoznimi cenami v obdobju prvotne preiskave, ki je privedla do uvedbe prvotnih ukrepov ter je zajemala obdobje od 1. januarja 2012 do 31. decembra 2012. |
| --- | --- |

(17)

Ponovna preiskava za ugotavljanje absorpcije je zajemala obdobje od 1. decembra 2013 do 30. novembra 2014. Izvozne cene med obdobjem ponovne preiskave za ugotavljanje absorpcije so se primerjale z izvoznimi cenami v obdobju prvotne preiskave, ki je privedla do uvedbe prvotnih ukrepov ter je zajemala obdobje od 1. januarja 2012 do 31. decembra 2012.

B.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

| (18) | Izdelek v tej preiskavi je enak izdelku v prvotni preiskavi in je opredeljen kot solarno steklo iz kaljenega natrij-kalcijevega ravnega stekla z vsebnostjo železa, manjšo od 300 ppm, z več kot 88-odstotno prepustnostjo sončne energije (merjeno v skladu z AM 1,5 300–2 500 nm), toplotno odpornostjo do 250 °C (merjeno v skladu z EN 12150), odpornostjo na hitre temperaturne spremembe Δ 150 K (merjeno v skladu z EN 12150) in z mehansko trdnostjo 90 N/mm2 ali več (merjeno v skladu z EN 1288-3), s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („zadevni izdelek“), ki se trenutno uvršča pod oznako KN ex 7007 19 80. |
| --- | --- |

(18)

Izdelek v tej preiskavi je enak izdelku v prvotni preiskavi in je opredeljen kot solarno steklo iz kaljenega natrij-kalcijevega ravnega stekla z vsebnostjo železa, manjšo od 300 ppm, z več kot 88-odstotno prepustnostjo sončne energije (merjeno v skladu z AM 1,5 300–2 500 nm), toplotno odpornostjo do 250 °C (merjeno v skladu z EN 12150), odpornostjo na hitre temperaturne spremembe Δ 150 K (merjeno v skladu z EN 12150) in z mehansko trdnostjo 90 N/mm2 ali več (merjeno v skladu z EN 1288-3), s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („zadevni izdelek“), ki se trenutno uvršča pod oznako KN ex 7007 19 80.

| (19) | Preiskava je pokazala, da imajo zadevni izdelek, izdelek, ki se proizvaja in prodaja na domačem trgu LRK, izdelek, ki se proizvaja in prodaja na domačem trgu Turčije, ki je bila v prvotni preiskavi uporabljena kot primerljiva država, ter izdelek, ki ga v Uniji proizvaja in prodaja industrija Unije, enake fizikalne, kemične in tehnične lastnosti ter enako osnovno uporabo. Torej veljajo v smislu člena 1(4) osnovne uredbe za podobne izdelke. |
| --- | --- |

(19)

Preiskava je pokazala, da imajo zadevni izdelek, izdelek, ki se proizvaja in prodaja na domačem trgu LRK, izdelek, ki se proizvaja in prodaja na domačem trgu Turčije, ki je bila v prvotni preiskavi uporabljena kot primerljiva država, ter izdelek, ki ga v Uniji proizvaja in prodaja industrija Unije, enake fizikalne, kemične in tehnične lastnosti ter enako osnovno uporabo. Torej veljajo v smislu člena 1(4) osnovne uredbe za podobne izdelke.

C.   UGOTOVITVE

| (20) | Cilj ponovne preiskave za ugotavljanje absorpcije v skladu s členom 12 osnovne uredbe je določiti, ali so se od uvedbe prvotnih ukrepov izvozne cene znižale oziroma ali ni bilo zadostnega gibanja cen pri nadaljnji prodaji ali vseh nadaljnjih prodajnih cen solarnega stekla s poreklom iz LRK v Uniji. Če se sklene, da so se dajatve absorbirale, je treba izračunati novo stopnjo dampinga. |
| --- | --- |

(20)

Cilj ponovne preiskave za ugotavljanje absorpcije v skladu s členom 12 osnovne uredbe je določiti, ali so se od uvedbe prvotnih ukrepov izvozne cene znižale oziroma ali ni bilo zadostnega gibanja cen pri nadaljnji prodaji ali vseh nadaljnjih prodajnih cen solarnega stekla s poreklom iz LRK v Uniji. Če se sklene, da so se dajatve absorbirale, je treba izračunati novo stopnjo dampinga.

1.   Znižanje izvoznih cen

| (21) | Zadevni izdelek se je v obdobju ponovne preiskave za ugotavljanje absorpcije izvažal neposredno nepovezanim strankam v EU. |
| --- | --- |

(21)

Zadevni izdelek se je v obdobju ponovne preiskave za ugotavljanje absorpcije izvažal neposredno nepovezanim strankam v EU.

| (22) | Komisija je za obe skupini v vzorcu primerjala cene vrst izdelkov, ki so se prodajali v obdobju ponovne preiskave za ugotavljanje absorpcije, s cenami enakih vrst izdelkov, ki so se prodajali v obdobju prvotne preiskave, ter je za obe skupini izračunala tehtano povprečno stopnjo absorpcije. |
| --- | --- |

(22)

Komisija je za obe skupini v vzorcu primerjala cene vrst izdelkov, ki so se prodajali v obdobju ponovne preiskave za ugotavljanje absorpcije, s cenami enakih vrst izdelkov, ki so se prodajali v obdobju prvotne preiskave, ter je za obe skupini izračunala tehtano povprečno stopnjo absorpcije.

| (23) | Med prvotno preiskavo so vzorčene družbe izvažale večinoma nepremazano solarno steklo, v določenih majhnih količinah pa tudi premazano steklo. Za povprečno razliko v prodajnih cenah med nepremazanim in premazanim steklom med prvotno preiskavo je bilo ugotovljeno, da je znašala približno 20 %. Vendar je od takrat svetovna industrija sončnih plošč začela prehajati z nepremazanega stekla na premazano steklo, saj je slednji izdelek učinkovitejši. Danes je premazano steklo postalo standard, nepremazano steklo pa se uporablja večinoma za objekte v okolju z neugodnimi in ostrimi podnebnimi razmerami. Ta trend se kaže tudi v gibanju izvoza vzorčenih proizvajalcev izvoznikov, ki so popolnoma prešli z nepremazanega solarnega stekla na premazano solarno steklo. |
| --- | --- |

(23)

Med prvotno preiskavo so vzorčene družbe izvažale večinoma nepremazano solarno steklo, v določenih majhnih količinah pa tudi premazano steklo. Za povprečno razliko v prodajnih cenah med nepremazanim in premazanim steklom med prvotno preiskavo je bilo ugotovljeno, da je znašala približno 20 %. Vendar je od takrat svetovna industrija sončnih plošč začela prehajati z nepremazanega stekla na premazano steklo, saj je slednji izdelek učinkovitejši. Danes je premazano steklo postalo standard, nepremazano steklo pa se uporablja večinoma za objekte v okolju z neugodnimi in ostrimi podnebnimi razmerami. Ta trend se kaže tudi v gibanju izvoza vzorčenih proizvajalcev izvoznikov, ki so popolnoma prešli z nepremazanega solarnega stekla na premazano solarno steklo.

| (24) | Iz primerjave med izvoznimi cenami v obdobju prvotne preiskave in obdobju ponovne preiskave za ugotavljanje absorpcije je razvidno, da so se izvozne cene skupine Flat Group za zadevni izdelek, ki se je izvažal v obdobju ponovne preiskave za ugotavljanje absorpcije, v poprečju znižale za 17,6 %, izvozne cene skupine Xinyi Group pa za 30,4 %. Torej je absorpcijo mogoče ugotoviti za obe skupini družb. |
| --- | --- |

(24)

Iz primerjave med izvoznimi cenami v obdobju prvotne preiskave in obdobju ponovne preiskave za ugotavljanje absorpcije je razvidno, da so se izvozne cene skupine Flat Group za zadevni izdelek, ki se je izvažal v obdobju ponovne preiskave za ugotavljanje absorpcije, v poprečju znižale za 17,6 %, izvozne cene skupine Xinyi Group pa za 30,4 %. Torej je absorpcijo mogoče ugotoviti za obe skupini družb.

| (25) | V skladu s členom 12(2) osnovne uredbe je bila uvoznikom, uporabnikom in izvoznikom dana možnost, da predložijo dokaze, ki bi lahko pokazali na znižanje izvoznih cen in nezadostno gibanje cen pri nadaljnji prodaji v Uniji po uvedbi ukrepov zaradi drugih razlogov, ki niso absorpcija protidampinške dajatve. |
| --- | --- |

(25)

V skladu s členom 12(2) osnovne uredbe je bila uvoznikom, uporabnikom in izvoznikom dana možnost, da predložijo dokaze, ki bi lahko pokazali na znižanje izvoznih cen in nezadostno gibanje cen pri nadaljnji prodaji v Uniji po uvedbi ukrepov zaradi drugih razlogov, ki niso absorpcija protidampinške dajatve.

| (26) | Eden od proizvajalcev izvoznikov je trdil (in po razkritju tudi ponovil), da znižanje izvoznih cen ni bila posledica absorpcije, temveč učinkovitih metod proizvodnje, ekonomije obsega in konkurenčnejšega okolja zadevnega izdelka. Zato so se znižali tako stroški proizvodnje kot tudi izvozne cene. |
| --- | --- |

(26)

Eden od proizvajalcev izvoznikov je trdil (in po razkritju tudi ponovil), da znižanje izvoznih cen ni bila posledica absorpcije, temveč učinkovitih metod proizvodnje, ekonomije obsega in konkurenčnejšega okolja zadevnega izdelka. Zato so se znižali tako stroški proizvodnje kot tudi izvozne cene.

| (27) | Komisija je to trditev zavrnila. Ta trditev se nanaša na stroške proizvodnje in jo je mogoče upoštevati samo v smislu ponovne preiskave normalne vrednosti. Vendar se v skladu s členom 12(5) osnovne uredbe domnevne spremembe normalne vrednosti upoštevajo samo v primeru, če so dane Komisiji na razpolago vse informacije o popravljenih normalnih vrednostih. V tem primeru ni bilo tako, saj nobena vzorčena skupina družb ni zahtevala ponovne preiskave normalnih vrednosti, kot je določeno v členu 12(5) osnovne uredbe in navedeno v točki 5.1.1.(a) obvestila o ponovnem začetku. Stroški proizvodnje v obdobju ponovne preiskave za ugotavljanje absorpcije torej niso bili preverjeni, obseg preiskave pa je še naprej omejen na preiskavo izvoznih cen. Kakršna koli zahteva glede domnevnih sprememb stroškov proizvodnje in/ali normalne vrednosti se lahko v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe obravnava le v okviru vmesnega pregleda. |
| --- | --- |

(27)

Komisija je to trditev zavrnila. Ta trditev se nanaša na stroške proizvodnje in jo je mogoče upoštevati samo v smislu ponovne preiskave normalne vrednosti. Vendar se v skladu s členom 12(5) osnovne uredbe domnevne spremembe normalne vrednosti upoštevajo samo v primeru, če so dane Komisiji na razpolago vse informacije o popravljenih normalnih vrednostih. V tem primeru ni bilo tako, saj nobena vzorčena skupina družb ni zahtevala ponovne preiskave normalnih vrednosti, kot je določeno v členu 12(5) osnovne uredbe in navedeno v točki 5.1.1.(a) obvestila o ponovnem začetku. Stroški proizvodnje v obdobju ponovne preiskave za ugotavljanje absorpcije torej niso bili preverjeni, obseg preiskave pa je še naprej omejen na preiskavo izvoznih cen. Kakršna koli zahteva glede domnevnih sprememb stroškov proizvodnje in/ali normalne vrednosti se lahko v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe obravnava le v okviru vmesnega pregleda.

| (28) | Po razkritju je eden od proizvajalcev izvoznikov trdil, da se njegove izvozne cene niso znižale oziroma da se niso znižale v tolikšnem obsegu kot izvozne cene vzorčenih družb. Poleg tega je trdil, da očitno znižanje izvoznih cen obeh vzorčenih kitajskih izvoznikov ter ponovni izračun njunih stopenj dampinga in škode ne moreta biti podlaga za ponovno oceno njegove nove individualne protidampinške dajatve. Zato je zahteval individualno preiskavo v skladu s členoma 12(2) in 17(3) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(28)

Po razkritju je eden od proizvajalcev izvoznikov trdil, da se njegove izvozne cene niso znižale oziroma da se niso znižale v tolikšnem obsegu kot izvozne cene vzorčenih družb. Poleg tega je trdil, da očitno znižanje izvoznih cen obeh vzorčenih kitajskih izvoznikov ter ponovni izračun njunih stopenj dampinga in škode ne moreta biti podlaga za ponovno oceno njegove nove individualne protidampinške dajatve. Zato je zahteval individualno preiskavo v skladu s členoma 12(2) in 17(3) osnovne uredbe.

| (29) | Komisija je to trditev zavrnila. Ta proizvajalec izvoznik ni sodeloval v tej preiskavi in ni predložil potrebnih informacij v rokih iz obvestila o ponovnem začetku. V skladu s členom 12(4) osnovne uredbe se ponovna preiskava opravi kar najhitreje in se običajno zaključi v šestih mesecih od dne začetka ponovne preiskave. Vsekakor se take ponovne preiskave v vsakem primeru zaključijo v devetih mesecih od začetka ponovne preiskave. Individualna preiskava, ki bi se zahtevala pozneje v postopku po razkritju, bi torej preprečevala pravočasen zaključek preiskave. |
| --- | --- |

(29)

Komisija je to trditev zavrnila. Ta proizvajalec izvoznik ni sodeloval v tej preiskavi in ni predložil potrebnih informacij v rokih iz obvestila o ponovnem začetku. V skladu s členom 12(4) osnovne uredbe se ponovna preiskava opravi kar najhitreje in se običajno zaključi v šestih mesecih od dne začetka ponovne preiskave. Vsekakor se take ponovne preiskave v vsakem primeru zaključijo v devetih mesecih od začetka ponovne preiskave. Individualna preiskava, ki bi se zahtevala pozneje v postopku po razkritju, bi torej preprečevala pravočasen zaključek preiskave.

| (30) | Eden od uvoznikov/uporabnikov je trdil, da industrija solarnega stekla v EU nima dovolj zalog solarnega stekla, zlasti visokokakovostnega, da bi zadostila povpraševanju industrije solarnih modulov v EU, zato je nasprotoval uvedbi dodatnih ukrepov. Poleg tega je trdil, da bi dodatni protidampinški ukrepi privedli do tega, da bi se proizvodnja solarnih modulov preselila zunaj EU. |
| --- | --- |

(30)

Eden od uvoznikov/uporabnikov je trdil, da industrija solarnega stekla v EU nima dovolj zalog solarnega stekla, zlasti visokokakovostnega, da bi zadostila povpraševanju industrije solarnih modulov v EU, zato je nasprotoval uvedbi dodatnih ukrepov. Poleg tega je trdil, da bi dodatni protidampinški ukrepi privedli do tega, da bi se proizvodnja solarnih modulov preselila zunaj EU.

| (31) | Komisija je obe trditvi zavrnila. Prvič, ti trditvi bi spadali pod preskus interesa Unije, ki se pri ponovni preiskavi za ugotavljanje absorpcije ne analizira. Drugič, uporabnik je v svojem izpolnjenem vprašalniku navedel, da je lahko v obdobju ponovne preiskave za ugotavljanje absorpcije 100 % svojih zalog solarnega stekla pridobil od proizvajalcev solarnega stekla v EU in tretjih državah. Ta trditev torej ni bila zadostno utemeljena. Enako velja za trditev, da bi bili proizvajalci solarnih modulov v EU zaradi uvedbe dodatnih ukrepov prisiljeni proizvodnjo preusmeriti zunaj EU. Ta scenarij se ne zdi verjeten. Kot je bilo ugotovljeno v prvotni preiskavi, je delež solarnega stekla pri stroških proizvodnje solarnega modula omejen, tj. 6–8 %. Zato bo imelo povečanje ukrepov le omejen vpliv na skupne stroške solarnih modulov, in sicer v obsegu 2–3 %. |
| --- | --- |

(31)

Komisija je obe trditvi zavrnila. Prvič, ti trditvi bi spadali pod preskus interesa Unije, ki se pri ponovni preiskavi za ugotavljanje absorpcije ne analizira. Drugič, uporabnik je v svojem izpolnjenem vprašalniku navedel, da je lahko v obdobju ponovne preiskave za ugotavljanje absorpcije 100 % svojih zalog solarnega stekla pridobil od proizvajalcev solarnega stekla v EU in tretjih državah. Ta trditev torej ni bila zadostno utemeljena. Enako velja za trditev, da bi bili proizvajalci solarnih modulov v EU zaradi uvedbe dodatnih ukrepov prisiljeni proizvodnjo preusmeriti zunaj EU. Ta scenarij se ne zdi verjeten. Kot je bilo ugotovljeno v prvotni preiskavi, je delež solarnega stekla pri stroških proizvodnje solarnega modula omejen, tj. 6–8 %. Zato bo imelo povečanje ukrepov le omejen vpliv na skupne stroške solarnih modulov, in sicer v obsegu 2–3 %.

2.   Damping

| (32) | Po ugotovitvi absorpcije za obe skupini družb so bile izračunane stopnje dampinga. |
| --- | --- |

(32)

Po ugotovitvi absorpcije za obe skupini družb so bile izračunane stopnje dampinga.

2.1   Izvozne cene

| (33) | Vzorčeni proizvajalci izvozniki so celotno prodajo opravili z nepovezanimi strankami v Uniji. Izvozne cene so tako temeljile na cenah, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo za zadevni izdelek v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(33)

Vzorčeni proizvajalci izvozniki so celotno prodajo opravili z nepovezanimi strankami v Uniji. Izvozne cene so tako temeljile na cenah, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo za zadevni izdelek v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe.

2.2   Primerjava

| (34) | Komisija je normalno vrednost, kot je bila določena v prvotni preiskavi, in izvozno ceno primerjala na podlagi franko tovarna. Za določitev stopenj dampinga so bile posamezne cene franko tovarna vzorčenih izvoznikov primerjane z domačimi prodajnimi cenami proizvajalca iz primerljive države ali s konstruirano normalno vrednostjo, kjer je to ustrezno. |
| --- | --- |

(34)

Komisija je normalno vrednost, kot je bila določena v prvotni preiskavi, in izvozno ceno primerjala na podlagi franko tovarna. Za določitev stopenj dampinga so bile posamezne cene franko tovarna vzorčenih izvoznikov primerjane z domačimi prodajnimi cenami proizvajalca iz primerljive države ali s konstruirano normalno vrednostjo, kjer je to ustrezno.

| (35) | Da bi se zagotovila poštena primerjava med normalno vrednostjo in izvozno ceno, so se v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe v obliki prilagoditev ustrezno upoštevale razlike, ki vplivajo na cene in primerljivost cen. |
| --- | --- |

(35)

Da bi se zagotovila poštena primerjava med normalno vrednostjo in izvozno ceno, so se v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe v obliki prilagoditev ustrezno upoštevale razlike, ki vplivajo na cene in primerljivost cen.

| (36) | Na podlagi tega so se v vseh primerih, kadar je bil dokazan vpliv na primerljivost cen, izvedle prilagoditve za prevozne stroške, stroške čezmorskega prevoza, zavarovalne stroške, manipulativne stroške, stroške natovarjanja, tozadevne stroške, izvozne dajatve in provizije. |
| --- | --- |

(36)

Na podlagi tega so se v vseh primerih, kadar je bil dokazan vpliv na primerljivost cen, izvedle prilagoditve za prevozne stroške, stroške čezmorskega prevoza, zavarovalne stroške, manipulativne stroške, stroške natovarjanja, tozadevne stroške, izvozne dajatve in provizije.

2.3   Stopnja dampinga

| (37) | V skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe so bile stopnje dampinga za vzorčene proizvajalce izvoznike določene na podlagi primerjave tehtane povprečne konstruirane normalne vrednosti vsake vrste podobnega izdelka, določene za Turčijo v obdobju prvotne preiskave, s tehtano povprečno izvozno ceno ustrezne vrste zadevnega izdelka vsake družbe v obdobju ponovne preiskave za ugotavljanje absorpcije, izraženo kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve. |
| --- | --- |

(37)

V skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe so bile stopnje dampinga za vzorčene proizvajalce izvoznike določene na podlagi primerjave tehtane povprečne konstruirane normalne vrednosti vsake vrste podobnega izdelka, določene za Turčijo v obdobju prvotne preiskave, s tehtano povprečno izvozno ceno ustrezne vrste zadevnega izdelka vsake družbe v obdobju ponovne preiskave za ugotavljanje absorpcije, izraženo kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve.

| (38) | Tako se je stopnja dampinga za skupino Xinyi Group povišala z 83,1 % v obdobju prvotne preiskave na 122,2 % v obdobju ponovne preiskave za ugotavljanje absorpcije, za skupino Flat Group pa z 90,1 % na 122,4 %. |
| --- | --- |

(38)

Tako se je stopnja dampinga za skupino Xinyi Group povišala z 83,1 % v obdobju prvotne preiskave na 122,2 % v obdobju ponovne preiskave za ugotavljanje absorpcije, za skupino Flat Group pa z 90,1 % na 122,4 %.

3.   Stopnja odprave škode

| (39) | V skladu s pravilom nižje dajatve iz člena 9(4) osnovne uredbe in ker so prvotni ukrepi temeljili na stopnji odprave škode, so bile stopnje škode ponovno izračunane. |
| --- | --- |

(39)

V skladu s pravilom nižje dajatve iz člena 9(4) osnovne uredbe in ker so prvotni ukrepi temeljili na stopnji odprave škode, so bile stopnje škode ponovno izračunane.

| (40) | Stopnja odprave škode je bila določena na podlagi primerjave med tehtano povprečno uvozno ceno vzorčenih sodelujočih proizvajalcev izvoznikov v obdobju ponovne preiskave za ugotavljanje absorpcije in tehtano povprečno neškodljivo ceno podobnega izdelka, ki so ga vzorčeni proizvajalci Unije v obdobju prvotne preiskave prodajali na trgu Unije. Kakršna koli razlika, ki izhaja iz te primerjave, je bila nato izražena kot odstotek tehtane povprečne uvozne vrednosti CIF. |
| --- | --- |

(40)

Stopnja odprave škode je bila določena na podlagi primerjave med tehtano povprečno uvozno ceno vzorčenih sodelujočih proizvajalcev izvoznikov v obdobju ponovne preiskave za ugotavljanje absorpcije in tehtano povprečno neškodljivo ceno podobnega izdelka, ki so ga vzorčeni proizvajalci Unije v obdobju prvotne preiskave prodajali na trgu Unije. Kakršna koli razlika, ki izhaja iz te primerjave, je bila nato izražena kot odstotek tehtane povprečne uvozne vrednosti CIF.

| (41) | Po razkritju je eden od proizvajalcev izvoznikov podvomil v natančnost metode, ki jo je uporabila Komisija. Kot dokaz je trdil, da bi se stopnja odprave škode povišala tudi, če bi izvozne cene v obdobju ponovne preiskave za ugotavljanje absorpcije ostale enake v primerjavi s cenami v obdobju prvotne preiskave. |
| --- | --- |

(41)

Po razkritju je eden od proizvajalcev izvoznikov podvomil v natančnost metode, ki jo je uporabila Komisija. Kot dokaz je trdil, da bi se stopnja odprave škode povišala tudi, če bi izvozne cene v obdobju ponovne preiskave za ugotavljanje absorpcije ostale enake v primerjavi s cenami v obdobju prvotne preiskave.

| (42) | Komisija je to trditev zavrnila. Proizvajalec izvoznik je potrdil, da so se njegove izvozne cene v obdobju ponovne preiskave za ugotavljanje absorpcije znižale. Torej je bilo mogoče ugotoviti absorpcijo, zaradi česar je bilo treba ponovno izračunati stopnje dampinga in škode. |
| --- | --- |

(42)

Komisija je to trditev zavrnila. Proizvajalec izvoznik je potrdil, da so se njegove izvozne cene v obdobju ponovne preiskave za ugotavljanje absorpcije znižale. Torej je bilo mogoče ugotoviti absorpcijo, zaradi česar je bilo treba ponovno izračunati stopnje dampinga in škode.

| (43) | Na podlagi navedenega se je stopnja škode za skupino Xinyi Group povišala z 39,3 % na 107,00 %, za skupino Flat Group pa z 42,1 % na 112,5 %. |
| --- | --- |

(43)

Na podlagi navedenega se je stopnja škode za skupino Xinyi Group povišala z 39,3 % na 107,00 %, za skupino Flat Group pa z 42,1 % na 112,5 %.

D.   SKLEP

| (44) | Na podlagi navedenih dejstev in premislekov je Komisija sklenila, da so vzorčeni proizvajalci izvozniki absorbirali veljavno protidampinško dajatev. Zato bi bilo treba protidampinške ukrepe, uvedene na uvoz solarnega stekla s poreklom iz LRK, spremeniti v skladu s členom 12(3) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(44)

Na podlagi navedenih dejstev in premislekov je Komisija sklenila, da so vzorčeni proizvajalci izvozniki absorbirali veljavno protidampinško dajatev. Zato bi bilo treba protidampinške ukrepe, uvedene na uvoz solarnega stekla s poreklom iz LRK, spremeniti v skladu s členom 12(3) osnovne uredbe.

Nova raven ukrepa

| (45) | Komisija je v skladu s pravilom nižje dajatve iz člena 9(4) osnovne uredbe najprej primerjala stopnje škode in stopnje dampinga. Višino dajatev bi bilo treba določiti na ravni škode. Vendar v skladu z zadnjim stavkom člena 12(3) osnovne uredbe znesek nove protidampinške dajatve, ki bo uvedena, ne sme preseči dvakratnega zneska prvotno uvedene dajatve. |
| --- | --- |

(45)

Komisija je v skladu s pravilom nižje dajatve iz člena 9(4) osnovne uredbe najprej primerjala stopnje škode in stopnje dampinga. Višino dajatev bi bilo treba določiti na ravni škode. Vendar v skladu z zadnjim stavkom člena 12(3) osnovne uredbe znesek nove protidampinške dajatve, ki bo uvedena, ne sme preseči dvakratnega zneska prvotno uvedene dajatve.

| (46) | Ker ta preiskava ne vpliva na protisubvencijsko preiskavo, je treba za določitev nove protidampinške dajatve odšteti izravnalno dajatev. |
| --- | --- |

(46)

Ker ta preiskava ne vpliva na protisubvencijsko preiskavo, je treba za določitev nove protidampinške dajatve odšteti izravnalno dajatev.

| (47) | Zato nova protidampinška dajatev za skupino Flat Group znaša 71,4 % (tj. dvakratna trenutno veljavna stopnja škode v višini 42,1 %, zmanjšana za izravnalno dajatev v višini 12,8 %), za skupino Xinyi Group pa 75,4 % (tj. dvakratna trenutno veljavna stopnja škode v višini 39,3 %, zmanjšana za izravnalno dajatev v višini 3,2 %). |
| --- | --- |

(47)

Zato nova protidampinška dajatev za skupino Flat Group znaša 71,4 % (tj. dvakratna trenutno veljavna stopnja škode v višini 42,1 %, zmanjšana za izravnalno dajatev v višini 12,8 %), za skupino Xinyi Group pa 75,4 % (tj. dvakratna trenutno veljavna stopnja škode v višini 39,3 %, zmanjšana za izravnalno dajatev v višini 3,2 %).

| (48) | Ob upoštevanju visoke stopnje sodelovanja kitajskih proizvajalcev izvoznikov je bila dajatev, ki velja za „vse druge družbe“, določena na ravni najvišje dajatve, ki bo uvedena za vzorčene družbe ali družbe, ki sodelujejo v preiskavi. Dajatev, ki velja za „vse druge družbe“, se bo uporabljala za družbe, ki v preiskavi niso sodelovale, z izjemo družb, ki so sodelovale v prvotni preiskavi in za katere se uporablja njihova individualna dajatev. Njihova nova protidampinška dajatev je določena na dvakratno vrednost njihove trenutno veljavne stopnje škode, od katere je bila odšteta veljavna izravnalna dajatev. |
| --- | --- |

(48)

Ob upoštevanju visoke stopnje sodelovanja kitajskih proizvajalcev izvoznikov je bila dajatev, ki velja za „vse druge družbe“, določena na ravni najvišje dajatve, ki bo uvedena za vzorčene družbe ali družbe, ki sodelujejo v preiskavi. Dajatev, ki velja za „vse druge družbe“, se bo uporabljala za družbe, ki v preiskavi niso sodelovale, z izjemo družb, ki so sodelovale v prvotni preiskavi in za katere se uporablja njihova individualna dajatev. Njihova nova protidampinška dajatev je določena na dvakratno vrednost njihove trenutno veljavne stopnje škode, od katere je bila odšteta veljavna izravnalna dajatev.

| (49) | Za sodelujoče in nevzorčene družbe iz spodnje preglednice so bile stopnje dampinga in škode izračunane kot tehtano povprečje vzorčenih družb. Za določitev nove protidampinške dajatve je bila za mejno vrednost, od katere je bila odšteta veljavna izravnalna dajatev, določena dvakratna vrednost trenutno veljavne stopnje škode. |
| --- | --- |

(49)

Za sodelujoče in nevzorčene družbe iz spodnje preglednice so bile stopnje dampinga in škode izračunane kot tehtano povprečje vzorčenih družb. Za določitev nove protidampinške dajatve je bila za mejno vrednost, od katere je bila odšteta veljavna izravnalna dajatev, določena dvakratna vrednost trenutno veljavne stopnje škode.

| (50) | En nesodelujoči proizvajalec izvoznik, ki je sodeloval v prvotni preiskavi, je trdil, da ni zadostne pravne podlage za povečanje njegove obstoječe protidampinške dajatve oziroma za uvedbo tako znatnega povečanja protidampinških dajatev, kot ga predlaga Komisija. |
| --- | --- |

(50)

En nesodelujoči proizvajalec izvoznik, ki je sodeloval v prvotni preiskavi, je trdil, da ni zadostne pravne podlage za povečanje njegove obstoječe protidampinške dajatve oziroma za uvedbo tako znatnega povečanja protidampinških dajatev, kot ga predlaga Komisija.

| (51) | Komisija je to trditev zavrnila. Pravna podlaga za spremembo veljavnih ukrepov je člen 12(3) osnovne uredbe, v skladu s katerim znesek protidampinške dajatve ne sme preseči dvakratnega zneska prvotno uvedene dajatve. Ta proizvajalec ni sodeloval v tej preiskavi in zato bi se zanj običajno morala uporabljati stopnja preostale dajatve. Vendar je v skladu s členom 12(3) osnovne uredbe, kot je navedeno v uvodni izjavi (48), njegova nova protidampinška dajatev določena na dvakratno vrednost njegove trenutno veljavne stopnje škode, od katere je bila odšteta veljavna izravnalna dajatev. |
| --- | --- |

(51)

Komisija je to trditev zavrnila. Pravna podlaga za spremembo veljavnih ukrepov je člen 12(3) osnovne uredbe, v skladu s katerim znesek protidampinške dajatve ne sme preseči dvakratnega zneska prvotno uvedene dajatve. Ta proizvajalec ni sodeloval v tej preiskavi in zato bi se zanj običajno morala uporabljati stopnja preostale dajatve. Vendar je v skladu s členom 12(3) osnovne uredbe, kot je navedeno v uvodni izjavi (48), njegova nova protidampinška dajatev določena na dvakratno vrednost njegove trenutno veljavne stopnje škode, od katere je bila odšteta veljavna izravnalna dajatev.

| (52) | Spremenjena stopnja protidampinške dajatve, ki se uporablja za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatev, je:










  Družba | Nova stopnja dampinga | Nova stopnja škode | Mejna vrednost v skladu s členom 12(3) (glej uvodno izjavo (45)) | Izravnalna dajatev
  (nespremenjena) | Spremenjena dokončna protidampinška dajatev |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd | 122,4 % | 112,5 % | 84,2 % | 12,8 % | 71,4 % |
| Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd | 122,2 % | 107,0 % | 78,6 % | 3,2 % | 75,4 % |
| Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd | 122,4 % | 112,5 % | 52,4 % | 17,1 % | 35,3 % |
| Henan Yuhua New Material Co., Ltd | 122,4 % | 112,5 % | 34,2 % | 16,7 % | 17,5 % |
| Wuxi Haida Safety Glass Co., Ltd | 122,4 % | 112,0 % | 73 % | 12,4 % | 60,6 % |
| Avic Sanxin Sol-Glass Co. Ltd in Avic (Hainan) Special Glass Material Co., Ltd | 122,4 % | 112,5 % | 73 % | 12,4 % | 60,6 % |
| Dongguan CSG Solar Glass Co., Ltd | 122,4 % | 112,0 % | 73 % | 12,4 % | 60,6 % |
| Novatech Glass Co., Ltd | 122,4 % | 112,5 % | 73 % | 12,4 % | 60,6 % |
| Pilkington Solar Taicang, Limited | 122,4 % | 112,0 % | 73 % | 12,4 % | 60,6 % |
| Henan Ancai Hi-Tech Co., Ltd | 122,4 % | 112,5 % | 73 % | 17,1 % | 55,9 % |
| Henan Succeed Photovoltaic Materials Corporation | 122,4 % | 112,5 % | 73 % | 17,1 % | 55,9 % |
| Zibo Jinxing Glass Co., Ltd | 122,4 % | 112,5 % | 73 % | 17,1 % | 55,9 % |
| Vse druge družbe | 122,4 % | 112,5 % | 84,2 % | 17,1 % | 67,1 % |

(52)

Spremenjena stopnja protidampinške dajatve, ki se uporablja za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatev, je:

Družba

Nova stopnja dampinga

Nova stopnja škode

Mejna vrednost v skladu s členom 12(3) (glej uvodno izjavo (45))

Izravnalna dajatev

(nespremenjena)

Spremenjena dokončna protidampinška dajatev

Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd

122,4 %

112,5 %

84,2 %

12,8 %

71,4 %

Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd

122,2 %

107,0 %

78,6 %

3,2 %

75,4 %

Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd

122,4 %

112,5 %

52,4 %

17,1 %

35,3 %

Henan Yuhua New Material Co., Ltd

122,4 %

112,5 %

34,2 %

16,7 %

17,5 %

Wuxi Haida Safety Glass Co., Ltd

122,4 %

112,0 %

73 %

12,4 %

60,6 %

Avic Sanxin Sol-Glass Co. Ltd in Avic (Hainan) Special Glass Material Co., Ltd

122,4 %

112,5 %

73 %

12,4 %

60,6 %

Dongguan CSG Solar Glass Co., Ltd

122,4 %

112,0 %

73 %

12,4 %

60,6 %

Novatech Glass Co., Ltd

122,4 %

112,5 %

73 %

12,4 %

60,6 %

Pilkington Solar Taicang, Limited

122,4 %

112,0 %

73 %

12,4 %

60,6 %

Henan Ancai Hi-Tech Co., Ltd

122,4 %

112,5 %

73 %

17,1 %

55,9 %

Henan Succeed Photovoltaic Materials Corporation

122,4 %

112,5 %

73 %

17,1 %

55,9 %

Zibo Jinxing Glass Co., Ltd

122,4 %

112,5 %

73 %

17,1 %

55,9 %

Vse druge družbe

122,4 %

112,5 %

84,2 %

17,1 %

67,1 %

| (53) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 15(1) Uredbe (ES) št. 1225/2009 – |
| --- | --- |

(53)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 15(1) Uredbe (ES) št. 1225/2009 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Člen 1(2) Izvedbene uredbe (EU) št. 470/2014, kakor je bila spremenjena z Izvedbeno uredbo (EU) 2015/588, se nadomesti z naslednjim:

„2.   Stopnja dokončne protidampinške dajatve, ki se uporablja za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatev za izdelke iz odstavka 1, ki jih proizvajajo spodnje družbe, je:

| Družba | Dokončna protidampinška dajatev | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- |
| Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd | 71,4 % | B945 |
| Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd | 75,4 % | B943 |
| Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd | 35,3 % | B944 |
| Henan Yuhua New Material Co., Ltd | 17,5 % | B946 |
| Henan Ancai Hi-Tech Co., Ltd | 55,9 % | B947 |
| Henan Succeed Photovoltaic Materials Corporation | 55,9 % | B948 |
| | | |
| Avic Sanxin Sol-Glass Co. Ltd in Avic (Hainan) Special Glass Material Co., Ltd | 60,6 % | B949 |
| Wuxi Haida Safety Glass Co., Ltd | 60,6 % | B950 |
| Dongguan CSG Solar Glass Co., Ltd | 60,6 % | B951 |
| Pilkington Solar Taicang, Limited | 60,6 % | B952 |
| Zibo Jinxing Glass Co., Ltd | 55,9 % | B953 |
| Novatech Glass Co., Ltd | 60,6 % | B954 |
| Vse druge družbe | 67,1 % | B999“ |

Družba

Dokončna protidampinška dajatev

Dodatna oznaka TARIC

Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd

71,4 %

B945

Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd

75,4 %

B943

Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd

35,3 %

B944

Henan Yuhua New Material Co., Ltd

17,5 %

B946

Henan Ancai Hi-Tech Co., Ltd

55,9 %

B947

Henan Succeed Photovoltaic Materials Corporation

55,9 %

B948

Avic Sanxin Sol-Glass Co. Ltd in Avic (Hainan) Special Glass Material Co., Ltd

60,6 %

B949

Wuxi Haida Safety Glass Co., Ltd

60,6 %

B950

Dongguan CSG Solar Glass Co., Ltd

60,6 %

B951

Pilkington Solar Taicang, Limited

60,6 %

B952

Zibo Jinxing Glass Co., Ltd

55,9 %

B953

Novatech Glass Co., Ltd

60,6 %

B954

Vse druge družbe

67,1 %

B999“

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v državah članicah v skladu s Pogodbama.

V Bruslju, 13. avgusta 2015

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 51.

1

(2)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 470/2014 z dne 13. maja 2014 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in o dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz solarnega stekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (UL L 142, 14.5.2014, str. 1).

2

(3)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/588 z dne 14. aprila 2015 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 470/2014 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in o dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz solarnega stekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (UL L 98, 15.4.2015, str. 6).

3

(4)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 471/2014 z dne 13. maja 2014 o uvedbi dokončnih izravnalnih dajatev na uvoz solarnega stekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (UL L 142, 14.5.2014, str. 23).

4

(5)  UL C 457, 19.12.2014, str. 9.

5

---

| 14.8.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 215/50 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 215/50

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/1395

z dne 13. avgusta 2015

o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1),

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Izvedbene uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi.

| (2) | Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(2)

Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 13. avgusta 2015

Za Komisijo

V imenu predsednika

Jerzy PLEWA

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

1

(2)  UL L 157, 15.6.2011, str. 1.

2

---

PRILOGA

Standardne uvozne vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Standardna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | MA | 144,2 |
| MK | 51,2 |
| ZZ | 97,7 |
| 0709 93 10 | TR | 116,3 |
| ZZ | 116,3 |
| 0805 50 10 | AR | 134,3 |
| BO | 146,4 |
| CL | 160,0 |
| UY | 119,5 |
| ZA | 147,5 |
| ZZ | 141,5 |
| 0806 10 10 | EG | 224,6 |
| IL | 390,7 |
| MA | 158,2 |
| TR | 154,6 |
| US | 342,9 |
| ZZ | 254,2 |
| 0808 10 80 | AR | 108,9 |
| BR | 94,3 |
| CL | 136,5 |
| NZ | 136,2 |
| US | 147,0 |
| ZA | 130,9 |
| ZZ | 125,6 |
| 0808 30 90 | AR | 132,0 |
| CL | 140,7 |
| MK | 62,9 |
| NZ | 146,7 |
| TR | 139,3 |
| ZA | 120,2 |
| ZZ | 123,6 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | MK | 76,3 |
| TR | 136,1 |
| ZZ | 106,2 |
| 0809 40 05 | BA | 47,1 |
| IL | 141,4 |
| MK | 39,3 |
| XS | 57,7 |
| ZZ | 71,4 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Standardna uvozna vrednost

0702 00 00

MA

144,2

MK

51,2

ZZ

97,7

0709 93 10

TR

116,3

ZZ

116,3

0805 50 10

AR

134,3

BO

146,4

CL

160,0

UY

119,5

ZA

147,5

ZZ

141,5

0806 10 10

EG

224,6

IL

390,7

MA

158,2

TR

154,6

US

342,9

ZZ

254,2

0808 10 80

AR

108,9

BR

94,3

CL

136,5

NZ

136,2

US

147,0

ZA

130,9

ZZ

125,6

0808 30 90

AR

132,0

CL

140,7

MK

62,9

NZ

146,7

TR

139,3

ZA

120,2

ZZ

123,6

0809 30 10, 0809 30 90

MK

76,3

TR

136,1

ZZ

106,2

0809 40 05

BA

47,1

IL

141,4

MK

39,3

XS

57,7

ZZ

71,4

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (EU) št. 1106/2012 z dne 27. novembra 2012 o izvajanju Uredbe (ES) št. 471/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o statistiki Skupnosti o zunanji trgovini z državami nečlanicami v zvezi s posodabljanjem nomenklature držav in ozemelj (UL L 328, 28.11.2012, str. 7). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---