# Europeiska unionens C 260/7 au

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 260 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 58 årgången7 augusti 2015 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 260

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

58 årgången7 augusti 2015

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | RESOLUTIONER |
| | Regionkommittén |
| | 112:e plenarsessionen den 3–4 juni 2015 |
| 2015/C 260/01 | Resolution om Europeiska regionkommitténs prioriteringar under den sjätte mandatperioden 2015–2020 | 1 |
| | YTTRANDEN |
| | Regionkommittén |
| | 112:e plenarsessionen den 3–4 juni 2015 |
| 2015/C 260/02 | Yttrande från Europeiska regionkommittén – Bättre skydd av den marina miljön | 6 |
| 2015/C 260/03 | Yttrande från Europeiska regionkommittén – Ett anständigt liv för alla: från vision till kollektiva åtgärder | 12 |
| 2015/C 260/04 | Yttrande från Europeiska regionkommittén – Lokalt och regionalt stöd till rättvis handel i Europa | 17 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Regionkommittén

112:e plenarsessionen den 3–4 juni 2015

2015/C 260/01

Resolution om Europeiska regionkommitténs prioriteringar under den sjätte mandatperioden 2015–2020

1

YTTRANDEN

Regionkommittén

112:e plenarsessionen den 3–4 juni 2015

2015/C 260/02

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Bättre skydd av den marina miljön

6

2015/C 260/03

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Ett anständigt liv för alla: från vision till kollektiva åtgärder

12

2015/C 260/04

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Lokalt och regionalt stöd till rättvis handel i Europa

17

---

| | III   Förberedande akter |
| --- | --- |
| | REGIONKOMMITTÉN |
| | 112:e plenarsessionen den 3–4 juni 2015 |
| 2015/C 260/05 | Yttrande från Europeiska regionkommittén – Riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik | 22 |

III   Förberedande akter

REGIONKOMMITTÉN

112:e plenarsessionen den 3–4 juni 2015

2015/C 260/05

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik

22

---

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Regionkommittén

112:e plenarsessionen den 3–4 juni 2015

| 7.8.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 260/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 260/1

---

Resolution om Europeiska regionkommitténs prioriteringar under den sjätte mandatperioden 2015–2020

(2015/C 260/01)

Europeiska regionkommittén (ReK) kommer att fokusera på följande huvudprioriteringar under sin nuvarande femåriga mandatperiod (2015–2020):

I.   
  En nystart för den europeiska ekonomin: att skapa arbetstillfällen och hållbar tillväxt i städer och regioner för att förbättra medborgarnas livskvalitet.

Det behövs en nedifrån och upp-strategi – som innebär att de lokala och regionala myndigheterna inkluderas i de europeiska partnerskapen – för att främja riktade investeringar i den reala ekonomin samt uppmuntra ett utbyte av bästa praxis. På så sätt uppfylls samtidigt medborgarnas krav på att utgifterna ska hålla hög kvalitet och att offentliga insatser ska genomföras på ett korrekt sätt. En ny företagaranda i kombination med en fungerande digital inre marknad och smart specialisering kan leda till nya färdigheter och kunskaper, innovation och sysselsättning.

ReK lyfter fram följande åtgärder som syftar till att genomföra denna prioritering:

| 1. | Bygga vidare på positiva ekonomiska tendenser och omvandla dem till hållbara arbetstillfällen, med ett särskilt fokus på utbildning och matchning av kompetens och utbildning med arbetsmarknadens behov. För att förbättra livssituationen för arbetslösa ungdomar är det särskilt viktigt att se till att den allmänna utbildningen och yrkesutbildningen håller hög kvalitet, att utöka antalet utbildningsplatser och förbättra rörligheten. Här skulle man kunna dra nytta av de positiva erfarenheter som gjorts med program som varvar utbildning och praktik. |
| --- | --- |

1.

Bygga vidare på positiva ekonomiska tendenser och omvandla dem till hållbara arbetstillfällen, med ett särskilt fokus på utbildning och matchning av kompetens och utbildning med arbetsmarknadens behov. För att förbättra livssituationen för arbetslösa ungdomar är det särskilt viktigt att se till att den allmänna utbildningen och yrkesutbildningen håller hög kvalitet, att utöka antalet utbildningsplatser och förbättra rörligheten. Här skulle man kunna dra nytta av de positiva erfarenheter som gjorts med program som varvar utbildning och praktik.

| 2. | Övervaka genomförandet av de europeiska struktur- och investeringsfonderna samt Europeiska fonden för strategiska investeringar, i partnerskap med Europeiska investeringsbanken och med bibehållen solidaritet för de regioner som halkat efter. |
| --- | --- |

2.

Övervaka genomförandet av de europeiska struktur- och investeringsfonderna samt Europeiska fonden för strategiska investeringar, i partnerskap med Europeiska investeringsbanken och med bibehållen solidaritet för de regioner som halkat efter.

| 3. | Stärka EU:s och Ekonomiska och monetära unionens sociala dimension genom att utveckla incitament för reformer för att påskynda uppnåendet av de sociala målen i Europa 2020-strategin och samordning mellan de automatiska stabilisatorerna på EMU-nivå. |
| --- | --- |

3.

Stärka EU:s och Ekonomiska och monetära unionens sociala dimension genom att utveckla incitament för reformer för att påskynda uppnåendet av de sociala målen i Europa 2020-strategin och samordning mellan de automatiska stabilisatorerna på EMU-nivå.

| 4. | Bidra till halvtidsöversynen av den fleråriga budgetramen 2014–2020 och till framtida sammanhållningspolitik. ReK efterlyser en översyn av EU:s egna medel och stöder en anpassning av offentliga budgetar till lokalt och regionalt förankrade mål om utgifternas kvalitet och tillräckliga betalningsbemyndiganden. |
| --- | --- |

4.

Bidra till halvtidsöversynen av den fleråriga budgetramen 2014–2020 och till framtida sammanhållningspolitik. ReK efterlyser en översyn av EU:s egna medel och stöder en anpassning av offentliga budgetar till lokalt och regionalt förankrade mål om utgifternas kvalitet och tillräckliga betalningsbemyndiganden.

| 5. | Öka de lokala och regionala myndigheternas investeringsförmåga genom att uppmuntra en flexibel tillämpning av reglerna för EU:s ekonomiska styrning, samtidigt som behovet av sunda offentliga finanser och bestämmelserna i stabilitets- och tillväxtpakten respekteras. |
| --- | --- |

5.

Öka de lokala och regionala myndigheternas investeringsförmåga genom att uppmuntra en flexibel tillämpning av reglerna för EU:s ekonomiska styrning, samtidigt som behovet av sunda offentliga finanser och bestämmelserna i stabilitets- och tillväxtpakten respekteras.

| 6. | Främja samverkanseffekter mellan de olika tillgängliga EU-fonderna genom att stärka kopplingen mellan Europeiska fonden för strategiska investeringar och de befintliga fonderna för att uppnå en finansiell multiplikatoreffekt. Fokusera på att förenkla EU:s finansieringsinstrument. |
| --- | --- |

6.

Främja samverkanseffekter mellan de olika tillgängliga EU-fonderna genom att stärka kopplingen mellan Europeiska fonden för strategiska investeringar och de befintliga fonderna för att uppnå en finansiell multiplikatoreffekt. Fokusera på att förenkla EU:s finansieringsinstrument.

| 7. | Främja företagarandan: öka de små och medelstora företagens konkurrenskraft och främja den sociala ekonomin genom att förbättra tillgången till finansiering, skapa incitament för innovation, fokusera på infrastruktur och minska byråkratin. |
| --- | --- |

7.

Främja företagarandan: öka de små och medelstora företagens konkurrenskraft och främja den sociala ekonomin genom att förbättra tillgången till finansiering, skapa incitament för innovation, fokusera på infrastruktur och minska byråkratin.

| 8. | Språk, kultur och kulturarv har ett mänskligt värde. Den nationella, regionala och lokala identiteten måste stödjas. |
| --- | --- |

8.

Språk, kultur och kulturarv har ett mänskligt värde. Den nationella, regionala och lokala identiteten måste stödjas.

| 9. | Skapa goda förutsättningar för att digitala nät och tjänster ska blomstra. Maximera den digitala ekonomins tillväxtpotential genom att investera i tillförlitliga höghastighetsnät för IKT samt forskning och innovation för att främja industrins konkurrenskraft, offentliga tjänster, delaktighet och kompetens. |
| --- | --- |

9.

Skapa goda förutsättningar för att digitala nät och tjänster ska blomstra. Maximera den digitala ekonomins tillväxtpotential genom att investera i tillförlitliga höghastighetsnät för IKT samt forskning och innovation för att främja industrins konkurrenskraft, offentliga tjänster, delaktighet och kompetens.

| 10. | Öka regionernas forsknings- och innovationskapacitet och överbrygga den digitala klyftan och innovationsklyftan mellan dem. Öka den regionala konkurrenskraften genom att främja smart specialisering och utbyte av bästa praxis. I detta syfte stimulera ledande regionala nätverk såsom Vanguard-initiativet som har satt industriell renässans i centrum för sina S3-aktiviteter i syfte att främja utbyte av erfarenheter, skapa spetsforskningsstegar och gemensamt behandla projektansökningar. |
| --- | --- |

10.

Öka regionernas forsknings- och innovationskapacitet och överbrygga den digitala klyftan och innovationsklyftan mellan dem. Öka den regionala konkurrenskraften genom att främja smart specialisering och utbyte av bästa praxis. I detta syfte stimulera ledande regionala nätverk såsom Vanguard-initiativet som har satt industriell renässans i centrum för sina S3-aktiviteter i syfte att främja utbyte av erfarenheter, skapa spetsforskningsstegar och gemensamt behandla projektansökningar.

| 11. | På bästa sätt utnyttja kunskaps- och innovationsgrupper som täcker innovationskedjan och viktig möjliggörande teknik som ett sätt att ligga i framkant när det gäller att hantera övergången till en koldioxidsnål och kunskapsbaserad ekonomi. |
| --- | --- |

11.

På bästa sätt utnyttja kunskaps- och innovationsgrupper som täcker innovationskedjan och viktig möjliggörande teknik som ett sätt att ligga i framkant när det gäller att hantera övergången till en koldioxidsnål och kunskapsbaserad ekonomi.

| 12. | Förbättra tillgången till digitala varor och tjänster för konsumenter och företag i hela Europa genom att minska de största skillnaderna mellan nätvärlden och den fysiska världen samt undanröja hinder för gränsöverskridande nätverksamhet och samtidigt se till att regleringsstrategier för nya former av utbyten såsom delningsekonomin samordnas på EU-nivå. |
| --- | --- |

12.

Förbättra tillgången till digitala varor och tjänster för konsumenter och företag i hela Europa genom att minska de största skillnaderna mellan nätvärlden och den fysiska världen samt undanröja hinder för gränsöverskridande nätverksamhet och samtidigt se till att regleringsstrategier för nya former av utbyten såsom delningsekonomin samordnas på EU-nivå.

| 13. | Stödja ökningen av innovativ e-förvaltning för att göra det möjligt att förenkla medborgarnas liv och företagens verksamhet och göra dem mindre beroende av byråkrati. |
| --- | --- |

13.

Stödja ökningen av innovativ e-förvaltning för att göra det möjligt att förenkla medborgarnas liv och företagens verksamhet och göra dem mindre beroende av byråkrati.

| 14. | Säkerställa bättre lagstiftningsrelaterade och finansiella villkor för att underlätta moderniseringen och utbyggnaden av den befintliga energiinfrastrukturen, vilket är en del av EU:s nya energi- och klimatförändringsmål för 2030, särskilt genomförandet av en motståndskraftig och klimatvänlig energiunion, med målsättningen att skapa rättvisa konkurrensvillkor inom energisektorn. |
| --- | --- |

14.

Säkerställa bättre lagstiftningsrelaterade och finansiella villkor för att underlätta moderniseringen och utbyggnaden av den befintliga energiinfrastrukturen, vilket är en del av EU:s nya energi- och klimatförändringsmål för 2030, särskilt genomförandet av en motståndskraftig och klimatvänlig energiunion, med målsättningen att skapa rättvisa konkurrensvillkor inom energisektorn.

| 15. | Säkerställa en stabil lagstiftning som främjar investeringar i förnybar energi, inbegripet i initiativ för ett kretsloppssamhälle och ekodesigninitiativ. ReK betonar vikten av att regionerna och städerna får de resurser som krävs för att kunna inta en ledande roll i genomförandet av projekt för hållbar energi. |
| --- | --- |

15.

Säkerställa en stabil lagstiftning som främjar investeringar i förnybar energi, inbegripet i initiativ för ett kretsloppssamhälle och ekodesigninitiativ. ReK betonar vikten av att regionerna och städerna får de resurser som krävs för att kunna inta en ledande roll i genomförandet av projekt för hållbar energi.

| 16. | Främja uppbyggnaden av motståndskraft mot katastrofer som en grundläggande faktor för hållbar tillväxt och sysselsättning. Framhålla de lokala och regionala myndigheternas centrala roll. |
| --- | --- |

16.

Främja uppbyggnaden av motståndskraft mot katastrofer som en grundläggande faktor för hållbar tillväxt och sysselsättning. Framhålla de lokala och regionala myndigheternas centrala roll.

II.   
  EU-lagstiftningens territoriella dimension är viktig: att arbeta för medborgarnas bästa, oavsett var de väljer att bo och arbeta.

EU:s politik bör överbrygga avstånd och kunskapsluckor mellan regioner och städer, och omvandla territoriella, ekonomiska, sociala, kulturella, geografiska och demografiska särdrag till fördelar i både landsbygds- och stadsområden.

ReK lyfter fram följande åtgärder som syftar till att genomföra denna prioritering:

| 17. | Främja en starkare territoriell dimension i EU-politiken samt i projekt runt om i EU. Detta bör ingå som en del av översynen av Europa 2020-strategin. |
| --- | --- |

17.

Främja en starkare territoriell dimension i EU-politiken samt i projekt runt om i EU. Detta bör ingå som en del av översynen av Europa 2020-strategin.

| 18. | Erkänna de demografiska utmaningarna som ett hot mot hela EU och skapa en europeisk strategi för att anta dessa utmaningar. |
| --- | --- |

18.

Erkänna de demografiska utmaningarna som ett hot mot hela EU och skapa en europeisk strategi för att anta dessa utmaningar.

| 19. | Granska och utvärdera de territoriella konsekvenserna av EU-lagstiftning på den inre marknaden och när det gäller initiativ som utformats för att ha en territoriell inverkan (t.ex. energiunionen, den digitala inre marknaden, paketet om arbetstagares rörlighet, kapitalmarknadsunionen, den framtida transportpolitiken). Särskilt fokus bör läggas på nyckelområdena statligt stöd och moderniseringen av detta, industripolitik, offentlig upphandling och tillhandahållande av tjänster av allmänt intresse. |
| --- | --- |

19.

Granska och utvärdera de territoriella konsekvenserna av EU-lagstiftning på den inre marknaden och när det gäller initiativ som utformats för att ha en territoriell inverkan (t.ex. energiunionen, den digitala inre marknaden, paketet om arbetstagares rörlighet, kapitalmarknadsunionen, den framtida transportpolitiken). Särskilt fokus bör läggas på nyckelområdena statligt stöd och moderniseringen av detta, industripolitik, offentlig upphandling och tillhandahållande av tjänster av allmänt intresse.

| 20. | Utarbeta framtida sammanhållningspolitik, inbegripet europeisk regional utvecklingsplanering, med särskilt fokus på att stärka agendan för städer och balansen mellan stads- och landsbygdsområden samt vidareutveckla finansieringsinstrumenten inom sammanhållningspolitiken. Uppmuntra till debatt om ”Bortom BNP” och ta fram alternativa indikatorer på välmående och hållbar utveckling. |
| --- | --- |

20.

Utarbeta framtida sammanhållningspolitik, inbegripet europeisk regional utvecklingsplanering, med särskilt fokus på att stärka agendan för städer och balansen mellan stads- och landsbygdsområden samt vidareutveckla finansieringsinstrumenten inom sammanhållningspolitiken. Uppmuntra till debatt om ”Bortom BNP” och ta fram alternativa indikatorer på välmående och hållbar utveckling.

| 21. | Tillämpa uppmärksamhet och känslighet när det gäller frågor om finansiering och medlens ursprung. Ta på ett tidigt stadium itu med frågan om regionalstödets och strukturfondernas framtid efter 2020 ur ett lokalt och regionalt perspektiv. |
| --- | --- |

21.

Tillämpa uppmärksamhet och känslighet när det gäller frågor om finansiering och medlens ursprung. Ta på ett tidigt stadium itu med frågan om regionalstödets och strukturfondernas framtid efter 2020 ur ett lokalt och regionalt perspektiv.

| 22. | Flytta fokus till förnyelsen av städer och stadskärnor som har åsidosatts pga. utvecklingen av stora köpcentrum i städernas utkanter. |
| --- | --- |

22.

Flytta fokus till förnyelsen av städer och stadskärnor som har åsidosatts pga. utvecklingen av stora köpcentrum i städernas utkanter.

| 23. | Bidra till politiska debatter om framtiden för EU:s jordbruks-, landsbygdsutvecklings- och fiskeripolitik. |
| --- | --- |

23.

Bidra till politiska debatter om framtiden för EU:s jordbruks-, landsbygdsutvecklings- och fiskeripolitik.

| 24. | Ge de lokala och regionala myndigheterna möjlighet att över tiden bevaka sina naturresurser, t.ex. vatten, och se till att de kan förbereda sig för extrema situationer såsom överskott eller brist och dela med sig av denna bästa praxis i hela Europa. |
| --- | --- |

24.

Ge de lokala och regionala myndigheterna möjlighet att över tiden bevaka sina naturresurser, t.ex. vatten, och se till att de kan förbereda sig för extrema situationer såsom överskott eller brist och dela med sig av denna bästa praxis i hela Europa.

| 25. | Främja utvecklingen av gränsöverskridande lösningar och mellanregionala nätverk samt genomförandet av makroregionala strategier genom utökad användning av europeiska grupperingar för territoriellt samarbete. |
| --- | --- |

25.

Främja utvecklingen av gränsöverskridande lösningar och mellanregionala nätverk samt genomförandet av makroregionala strategier genom utökad användning av europeiska grupperingar för territoriellt samarbete.

| 26. | Främja särskilda regionala och lokala särdrag som en del av genomförandet av TEN-T-näten och framtida transportpolitik efter 2020 och stödja nya initiativ för att minska bulleremissionerna från järnvägs- och flygtransporter. |
| --- | --- |

26.

Främja särskilda regionala och lokala särdrag som en del av genomförandet av TEN-T-näten och framtida transportpolitik efter 2020 och stödja nya initiativ för att minska bulleremissionerna från järnvägs- och flygtransporter.

III.   
  Ett enklare och mer sammanlänkat Europa: att återförena medborgarna och näringslivet på lokal och regional nivå.

ReK måste uppmuntra till debatt om hur man ska göra det lättare för européerna att dra fördel av EU:s mervärde och hur man ska främja företagens utveckling. Insyn i de nya initiativen är mycket viktigt. Att minska byråkratin, förbättra tillgången till finansiering för små och medelstora företag och främja innovativ offentlig upphandling ska även i fortsättningen stå i centrum för våra prioriteringar.

ReK lyfter fram följande åtgärder som syftar till att genomföra denna prioritering:

| 27. | Övervaka efterlevnaden av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna och se till att åtgärder vidtas på rätt nivå. ReK vill att territoriella konsekvensbedömningar ska bli ett standardförfarande som främjas av Europeiska kommissionen. |
| --- | --- |

27.

Övervaka efterlevnaden av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna och se till att åtgärder vidtas på rätt nivå. ReK vill att territoriella konsekvensbedömningar ska bli ett standardförfarande som främjas av Europeiska kommissionen.

| 28. | Införa mer transparens och medbestämmande genom nedifrån och upp-strategier, i syfte att stärka de lokala och regionala myndigheternas handlingsutrymme och inflytande och främja medborgarnas förtroende för och närhet till Europeiska unionen. |
| --- | --- |

28.

Införa mer transparens och medbestämmande genom nedifrån och upp-strategier, i syfte att stärka de lokala och regionala myndigheternas handlingsutrymme och inflytande och främja medborgarnas förtroende för och närhet till Europeiska unionen.

| 29. | Främja flernivåstyre i framtida lagstiftning, liksom i diskussionerna om utveckling av den europeiska planeringsterminen och utvidgning av den ekonomiska och monetära unionen. |
| --- | --- |

29.

Främja flernivåstyre i framtida lagstiftning, liksom i diskussionerna om utveckling av den europeiska planeringsterminen och utvidgning av den ekonomiska och monetära unionen.

| 30. | Bidra till ett interinstitutionellt avtal om bättre lagstiftning och delta i Refit-programmet för att bidra till utvärderingarna av EU-lagstiftningen ur ett regionalt och lokalt perspektiv, öka öppenheten och föreslå förenklingar av lagstiftningen för EU:s lagstiftare när det är nödvändigt. |
| --- | --- |

30.

Bidra till ett interinstitutionellt avtal om bättre lagstiftning och delta i Refit-programmet för att bidra till utvärderingarna av EU-lagstiftningen ur ett regionalt och lokalt perspektiv, öka öppenheten och föreslå förenklingar av lagstiftningen för EU:s lagstiftare när det är nödvändigt.

| 31. | Arbeta för minskad byråkrati och regelbördor på alla förvaltningsnivåer, så att företagens utveckling främjas och medborgarna kan dra fördel av EU:s mervärde fullt ut. |
| --- | --- |

31.

Arbeta för minskad byråkrati och regelbördor på alla förvaltningsnivåer, så att företagens utveckling främjas och medborgarna kan dra fördel av EU:s mervärde fullt ut.

| 32. | Främja OECD:s principer för effektiva offentliga investeringar. |
| --- | --- |

32.

Främja OECD:s principer för effektiva offentliga investeringar.

| 33. | Förbättra öppenhetsregistret genom att se till att lokala och regionala myndigheter och deras representativa sammanslutningar undantas från registreringskrav, eftersom de är en del av EU:s institutionella ram och deras företrädare är demokratiskt valda av medborgarna. |
| --- | --- |

33.

Förbättra öppenhetsregistret genom att se till att lokala och regionala myndigheter och deras representativa sammanslutningar undantas från registreringskrav, eftersom de är en del av EU:s institutionella ram och deras företrädare är demokratiskt valda av medborgarna.

IV.   
  Stabilitet och samarbete inom och utanför EU: att stödja våra grannländer på deras väg mot europeiska värderingar.

ReK bör se till att insatser för att samarbeta med våra grannländer bygger på samarbete mellan lokala och regionala myndigheter samt direkta kontakter mellan människor. Uppbyggnaden av institutioner och kapacitet, politisk solidaritet och stadsdiplomati har tidigare med framgång använts för att förankra de europeiska värderingarna i grannländerna, och de bör vara de främsta verktygen i framtiden.

ReK lyfter fram följande åtgärder som syftar till att genomföra denna prioritering:

| 34. | Utvidga den territoriella dimensionen – och decentraliseringsprincipen – i EU:s utvidgnings- och grannskapspolitik. Man bör bygga vidare på ReK:s partnerskap med kandidatländer från Medelhavsunionen (Arlem) och det östliga partnerskapet (Corleap). |
| --- | --- |

34.

Utvidga den territoriella dimensionen – och decentraliseringsprincipen – i EU:s utvidgnings- och grannskapspolitik. Man bör bygga vidare på ReK:s partnerskap med kandidatländer från Medelhavsunionen (Arlem) och det östliga partnerskapet (Corleap).

| 35. | Stödja utarbetandet av en övergripande migrationspolitik för EU och större krishanteringsresurser på lokal och regional nivå. Uppmuntra utbyte av bästa praxis och förstärkt samarbete på lokal och regional nivå, oberoende av den ram som kommissionen föreskrivit. Delta i debatten om översynen av Dublin III-förordningen, för att bördorna ska fördelas rättvist inom EU och för att åtgärda de bakomliggande orsakerna till irreguljär migration och människohandel, med beaktande av humanitära och utvecklingspolitiska aspekter. |
| --- | --- |

35.

Stödja utarbetandet av en övergripande migrationspolitik för EU och större krishanteringsresurser på lokal och regional nivå. Uppmuntra utbyte av bästa praxis och förstärkt samarbete på lokal och regional nivå, oberoende av den ram som kommissionen föreskrivit. Delta i debatten om översynen av Dublin III-förordningen, för att bördorna ska fördelas rättvist inom EU och för att åtgärda de bakomliggande orsakerna till irreguljär migration och människohandel, med beaktande av humanitära och utvecklingspolitiska aspekter.

| 36. | Inrätta ”migrations- och integrationspartnerskap” mellan städer och regioner i ursprungsländer och destinationsländer. Detta kommer att öka det ömsesidiga förtroendet och främja ett decentraliserat samarbete – särskilt inom områden som koncentration till städerna, klimatförändringar och resursbrister. |
| --- | --- |

36.

Inrätta ”migrations- och integrationspartnerskap” mellan städer och regioner i ursprungsländer och destinationsländer. Detta kommer att öka det ömsesidiga förtroendet och främja ett decentraliserat samarbete – särskilt inom områden som koncentration till städerna, klimatförändringar och resursbrister.

| 37. | Stödja politik som tar upp utmaningar inom områden som säkerhet och social stabilitet på lokal och regional nivå – även över gränserna –, t.ex. radikalisering, främlingsfientlighet, rasism och i slutändan våld i isolerad form eller i organiserad form såsom terrorism. |
| --- | --- |

37.

Stödja politik som tar upp utmaningar inom områden som säkerhet och social stabilitet på lokal och regional nivå – även över gränserna –, t.ex. radikalisering, främlingsfientlighet, rasism och i slutändan våld i isolerad form eller i organiserad form såsom terrorism.

| 38. | Lyfta fram den lokala och regionala dimensionen i förhandlingar om EU:s strategiska partnerskap med viktiga internationella aktörer, särskilt det transatlantiska partnerskapet för handel och investeringar och tjänstehandelsavtalet. Det är nödvändigt att säkerställa att EU:s sociala och miljömässiga standarder respekteras i de slutliga avtalen, särskilt när det gäller frågan om genetiskt modifierade organismer eller skyddet av allmännyttiga tjänster. |
| --- | --- |

38.

Lyfta fram den lokala och regionala dimensionen i förhandlingar om EU:s strategiska partnerskap med viktiga internationella aktörer, särskilt det transatlantiska partnerskapet för handel och investeringar och tjänstehandelsavtalet. Det är nödvändigt att säkerställa att EU:s sociala och miljömässiga standarder respekteras i de slutliga avtalen, särskilt när det gäller frågan om genetiskt modifierade organismer eller skyddet av allmännyttiga tjänster.

V.   
  Medborgarnas Europa är framtidens Europa: att främja framåtblickande partnerskap mellan EU och dess medborgare.

ReK måste bidra till att återförena EU med medborgarna genom att uppmuntra dialog med lokala och regionala företrädare och medborgare i alla åldrar. Vi bör också marknadsföra vårt arbete effektivt och fokusera på att visa upp EU:s mervärde och de resultat som nåtts på hemmaplan.

ReK lyfter fram följande åtgärder som syftar till att genomföra denna prioritering:

| 39. | Informera om Europa och dess värderingar, främja den offentliga debatten med medborgarna och visa hur EU påverkar medborgarnas välbefinnande. |
| --- | --- |

39.

Informera om Europa och dess värderingar, främja den offentliga debatten med medborgarna och visa hur EU påverkar medborgarnas välbefinnande.

| 40. | Förbättra ReK:s kommunikation om dess mervärde inom EU, samtidigt som man stärker förbindelserna med de övriga institutionerna. Fördjupa och bredda förfarandet för subsidiaritetskontroll och viderutveckla praxis för uppföljning genom att analysera yttrandenas effekter utifrån objektivt mätbara kriterier. |
| --- | --- |

40.

Förbättra ReK:s kommunikation om dess mervärde inom EU, samtidigt som man stärker förbindelserna med de övriga institutionerna. Fördjupa och bredda förfarandet för subsidiaritetskontroll och viderutveckla praxis för uppföljning genom att analysera yttrandenas effekter utifrån objektivt mätbara kriterier.

| 41. | Bidra till den pågående debatten om genomförandet av Lissabonfördraget, med sikte på att delta i institutionella debatter om eventuella framtida fördragsändringar. |
| --- | --- |

41.

Bidra till den pågående debatten om genomförandet av Lissabonfördraget, med sikte på att delta i institutionella debatter om eventuella framtida fördragsändringar.

ReK ger sin ordförande i uppdrag att överlämna denna resolution till EU:s institutioner och EU:s rådsordförandeskap under perioden 2015–2020.

Bryssel den 4 juni 2015.

Europeiska regionkommitténs ordförande

Markku MARKKULA

---

YTTRANDEN

Regionkommittén

112:e plenarsessionen den 3–4 juni 2015

| 7.8.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 260/6 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 260/6

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Bättre skydd av den marina miljön

(2015/C 260/02)

| Föredragande | Hermann KUHN (DE/PES), ledamot av Bremens delstatsparlament |
| --- | --- |
| Referensdokument | Yttrande på eget initiativ |

Föredragande

Hermann KUHN (DE/PES), ledamot av Bremens delstatsparlament

Referensdokument

Yttrande på eget initiativ

I.   POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| 1. | Europeiska regionkommittén erinrar om den centrala betydelse som en integrerad havspolitik har för Europeiska unionen. Europas kuster och hav är mycket viktiga för människornas välbefinnande och välstånd – de är Europas handelsvägar, klimatreglerare, en källa till livsmedel, energi och råvaror samt populära områden för bosättning och rekreation. En god miljöstatus i haven är en viktig del av livets hållbarhet också utanför den marina miljön (1). |
| --- | --- |

1.

Europeiska regionkommittén erinrar om den centrala betydelse som en integrerad havspolitik har för Europeiska unionen. Europas kuster och hav är mycket viktiga för människornas välbefinnande och välstånd – de är Europas handelsvägar, klimatreglerare, en källa till livsmedel, energi och råvaror samt populära områden för bosättning och rekreation. En god miljöstatus i haven är en viktig del av livets hållbarhet också utanför den marina miljön (1).

| 2. | Kommittén är ytterst oroad över att det för närvarande inte står särskilt bra till med Europas hav. Det är i synnerhet oroande att många fiskbestånd fortfarande nyttjas över maximalt hållbart uttag, att tillförseln och koncentrationerna av farliga ämnen, näringsämnen och avfall, liksom mängden främmande arter och annan tillförsel (av buller, ljus och värme), alltför ofta överskrider de ekologiskt godtagbara värdena och att klimatförändringarna i allt större utsträckning belastar de marina ekosystemen och kusternas ekosystem. |
| --- | --- |

2.

Kommittén är ytterst oroad över att det för närvarande inte står särskilt bra till med Europas hav. Det är i synnerhet oroande att många fiskbestånd fortfarande nyttjas över maximalt hållbart uttag, att tillförseln och koncentrationerna av farliga ämnen, näringsämnen och avfall, liksom mängden främmande arter och annan tillförsel (av buller, ljus och värme), alltför ofta överskrider de ekologiskt godtagbara värdena och att klimatförändringarna i allt större utsträckning belastar de marina ekosystemen och kusternas ekosystem.

| 3. | Många ekonomiska aktiviteter ökar för närvarande trycket på haven ännu mer och skulle på sikt äventyra deras grundvalar, om man inte samtidigt beslutsamt verkar för att uppnå ”god miljöstatus”. Bristande skydd av haven skulle stå de europeiska samhällena dyrt i alla avseenden (2). |
| --- | --- |

3.

Många ekonomiska aktiviteter ökar för närvarande trycket på haven ännu mer och skulle på sikt äventyra deras grundvalar, om man inte samtidigt beslutsamt verkar för att uppnå ”god miljöstatus”. Bristande skydd av haven skulle stå de europeiska samhällena dyrt i alla avseenden (2).

| 4. | ReK betonar att även kommande generationer har rätt till en biologiskt variationsrik och dynamisk marin miljö som är säker, ren, frisk och produktiv. |
| --- | --- |

4.

ReK betonar att även kommande generationer har rätt till en biologiskt variationsrik och dynamisk marin miljö som är säker, ren, frisk och produktiv.

| 5. | Vi upprepar därför vår positiva bedömning av ramdirektivet om en marin strategi från 2008 (nedan kallat ramdirektivet) som en miljöpelare i EU:s integrerade havspolitik, där man fastställer det bindande målet att ”god miljöstatus” ska uppnås senast 2020 (3). |
| --- | --- |

5.

Vi upprepar därför vår positiva bedömning av ramdirektivet om en marin strategi från 2008 (nedan kallat ramdirektivet) som en miljöpelare i EU:s integrerade havspolitik, där man fastställer det bindande målet att ”god miljöstatus” ska uppnås senast 2020 (3).

Genomförandet av ramdirektivet om en marin strategi

| 6. | Europeiska regionkommittén är medveten om de betydande ansträngningar som medlemsstaterna hittills på kort tid har gjort för att uppnå god miljöstatus, i synnerhet i samband med den inledande bedömningen, fastställandet av god miljöstatus, fastställandet av miljömål samt fastställandet och genomförandet av övervakningsprogram. |
| --- | --- |

6.

Europeiska regionkommittén är medveten om de betydande ansträngningar som medlemsstaterna hittills på kort tid har gjort för att uppnå god miljöstatus, i synnerhet i samband med den inledande bedömningen, fastställandet av god miljöstatus, fastställandet av miljömål samt fastställandet och genomförandet av övervakningsprogram.

| 7. | Kommittén är dock oroad över kommissionens slutsats att medlemsstaterna på det hela taget har fastställt mål som inte är tillräckligt ambitiösa, för vaga och inte konsekventa, och att det således är mycket svårt att besvara frågan om hur långt kvar det är till målet (4). |
| --- | --- |

7.

Kommittén är dock oroad över kommissionens slutsats att medlemsstaterna på det hela taget har fastställt mål som inte är tillräckligt ambitiösa, för vaga och inte konsekventa, och att det således är mycket svårt att besvara frågan om hur långt kvar det är till målet (4).

| 8. | ReK välkomnar att kommissionen och medlemsstaterna inom samordningsgruppen för den marina strategin har tagit initiativ till en gemensam genomförandestrategi och förväntar sig att detta arbete ska ge en bättre gemensam förståelse av genomförandet av ramdirektivet. Kommissionen uppmanas att så snart som möjligt lägga fram omarbetningen av kriterierna och metodstandarderna för god miljöstatus (2010/477/EU). |
| --- | --- |

8.

ReK välkomnar att kommissionen och medlemsstaterna inom samordningsgruppen för den marina strategin har tagit initiativ till en gemensam genomförandestrategi och förväntar sig att detta arbete ska ge en bättre gemensam förståelse av genomförandet av ramdirektivet. Kommissionen uppmanas att så snart som möjligt lägga fram omarbetningen av kriterierna och metodstandarderna för god miljöstatus (2010/477/EU).

| 9. | I enlighet med ramdirektivet har medlemsstaterna för närvarande fram till slutet av 2015 för att utarbeta de åtgärdsprogram som ska genomföras från och med 2016. Vi stöder uttryckligen kommissionens krav på en ”ändrad politisk inställning” när det gäller skyddet av haven, och anser att samråden om åtgärdsprogrammen måste utnyttjas för detta ändamål (5). |
| --- | --- |

9.

I enlighet med ramdirektivet har medlemsstaterna för närvarande fram till slutet av 2015 för att utarbeta de åtgärdsprogram som ska genomföras från och med 2016. Vi stöder uttryckligen kommissionens krav på en ”ändrad politisk inställning” när det gäller skyddet av haven, och anser att samråden om åtgärdsprogrammen måste utnyttjas för detta ändamål (5).

| 10. | Kommittén uppmanar medlemsstaterna att i det fortsatta genomförandet tolka undantagsbestämmelserna i ramdirektivet restriktivt, så att möjligheterna att uppnå god miljöstatus inte äventyras. |
| --- | --- |

10.

Kommittén uppmanar medlemsstaterna att i det fortsatta genomförandet tolka undantagsbestämmelserna i ramdirektivet restriktivt, så att möjligheterna att uppnå god miljöstatus inte äventyras.

| 11. | ReK betonar att framgångarna med att uppnå god miljöstatus i den marina miljön senast 2020 kommer att ge betydande fördelar för ekonomin och levnadsvillkoren i de kustnära regionerna – men även i de kustlösa regionerna – medan misslyckanden däremot kan medföra allvarliga ekonomiska nackdelar. Även av detta skäl måste alla lokala och regionala myndigheter delta i utarbetandet av åtgärdsprogrammen och bidra till dem. |
| --- | --- |

11.

ReK betonar att framgångarna med att uppnå god miljöstatus i den marina miljön senast 2020 kommer att ge betydande fördelar för ekonomin och levnadsvillkoren i de kustnära regionerna – men även i de kustlösa regionerna – medan misslyckanden däremot kan medföra allvarliga ekonomiska nackdelar. Även av detta skäl måste alla lokala och regionala myndigheter delta i utarbetandet av åtgärdsprogrammen och bidra till dem.

Kunskaper

| 12. | Europeiska regionkommittén konstaterar att medlemsstaterna redan har gjort stora insatser för att granska, analysera och utvärdera uppgifter om de marina vattnen, men påpekar att den vetenskapliga förståelsen av havens tillstånd och den mänskliga påverkans exponeringsvägar fortfarande är ofullständig (6). |
| --- | --- |

12.

Europeiska regionkommittén konstaterar att medlemsstaterna redan har gjort stora insatser för att granska, analysera och utvärdera uppgifter om de marina vattnen, men påpekar att den vetenskapliga förståelsen av havens tillstånd och den mänskliga påverkans exponeringsvägar fortfarande är ofullständig (6).

| 13. | Kunskapsluckorna får inte utgöra ett hinder för utarbetandet av konkreta och ambitiösa åtgärdsprogram. |
| --- | --- |

13.

Kunskapsluckorna får inte utgöra ett hinder för utarbetandet av konkreta och ambitiösa åtgärdsprogram.

| 14. | Kommittén stöder uttryckligen kommissionens förslag om att vidareutveckla samordningen mellan medlemsstaterna när det handlar om att samla in, analysera och utvärdera vetenskapliga uppgifter om den marina miljön på EU-nivå och regional nivå, i synnerhet främjandet av informationsutbytet mellan Europeiska miljöbyrån, de regionala havskonventionerna och medlemsstaterna samt den förbättrade sammankopplingen med utvärderingarna inom ramen för annan EU-lagstiftning. |
| --- | --- |

14.

Kommittén stöder uttryckligen kommissionens förslag om att vidareutveckla samordningen mellan medlemsstaterna när det handlar om att samla in, analysera och utvärdera vetenskapliga uppgifter om den marina miljön på EU-nivå och regional nivå, i synnerhet främjandet av informationsutbytet mellan Europeiska miljöbyrån, de regionala havskonventionerna och medlemsstaterna samt den förbättrade sammankopplingen med utvärderingarna inom ramen för annan EU-lagstiftning.

| 15. | ReK uppmanar alla berörda parter att i större utsträckning utnyttja de medel som finns tillgängliga inom EU-programmen för finansieringsperioden 2014–2020 (särskilt Europeiska havs- och fiskerifonden (EHFF), Horisont 2020 och Interreg) för forskning om den marina miljön. |
| --- | --- |

15.

ReK uppmanar alla berörda parter att i större utsträckning utnyttja de medel som finns tillgängliga inom EU-programmen för finansieringsperioden 2014–2020 (särskilt Europeiska havs- och fiskerifonden (EHFF), Horisont 2020 och Interreg) för forskning om den marina miljön.

| 16. | Vi anser att man i framtiden i större utsträckning även måste ålägga privata aktörer, t.ex. i samband med godkännande av verksamhet till havs, att samla in uppgifter om havets tillstånd och tillhandahålla dem för integrering i andra datasamlingar och utvärderingar i havsskyddssyfte. |
| --- | --- |

16.

Vi anser att man i framtiden i större utsträckning även måste ålägga privata aktörer, t.ex. i samband med godkännande av verksamhet till havs, att samla in uppgifter om havets tillstånd och tillhandahålla dem för integrering i andra datasamlingar och utvärderingar i havsskyddssyfte.

Styrning

| 17. | Europeiska regionkommittén är medveten om att det är medlemsstaternas befogenhet och ansvar att utarbeta åtgärdsprogrammen enligt ramdirektivet. Vi anser emellertid att det enbart är möjligt att framgångsrikt skydda haven genom gemensamma insatser av alla styresnivåer, näringslivet och det civila samhället, och riktar därför våra krav och förväntningar till alla berörda parter. |
| --- | --- |

17.

Europeiska regionkommittén är medveten om att det är medlemsstaternas befogenhet och ansvar att utarbeta åtgärdsprogrammen enligt ramdirektivet. Vi anser emellertid att det enbart är möjligt att framgångsrikt skydda haven genom gemensamma insatser av alla styresnivåer, näringslivet och det civila samhället, och riktar därför våra krav och förväntningar till alla berörda parter.

| 18. | Kommittén välkomnar att kommissionen även i fortsättningen vill spela en aktiv roll när det gäller att analysera och utvärdera genomförandet i medlemsstaterna. Vi uppmanar kommissionen att inta en stödjande, samordnande och pådrivande roll när det gäller att koppla samman och beakta alla EU-bestämmelser som är relevanta för skyddet av haven, även finansieringsprogrammen. |
| --- | --- |

18.

Kommittén välkomnar att kommissionen även i fortsättningen vill spela en aktiv roll när det gäller att analysera och utvärdera genomförandet i medlemsstaterna. Vi uppmanar kommissionen att inta en stödjande, samordnande och pådrivande roll när det gäller att koppla samman och beakta alla EU-bestämmelser som är relevanta för skyddet av haven, även finansieringsprogrammen.

| 19. | Kommissionen bör regelbundet lägga fram utvärderingsrapporter om genomförandet av ramdirektivet och i samband med detta i synnerhet kartlägga bästa praxis. För utbyte av lokala lösningar erbjuder ReK även den befintliga gemensamma tekniska plattformen för samarbete mellan Europeiska regionkommittén och kommissionen i miljöfrågor. |
| --- | --- |

19.

Kommissionen bör regelbundet lägga fram utvärderingsrapporter om genomförandet av ramdirektivet och i samband med detta i synnerhet kartlägga bästa praxis. För utbyte av lokala lösningar erbjuder ReK även den befintliga gemensamma tekniska plattformen för samarbete mellan Europeiska regionkommittén och kommissionen i miljöfrågor.

| 20. | Kommittén påpekar att det inom de lokala och regionala myndigheterna finns mycket stor erfarenhet och kunskap, eftersom de måste hantera konsekvenserna av havens tillstånd. De bör därför på lämpligt sätt få delta aktivt i utarbetandet av de nationella åtgärdsprogrammen. |
| --- | --- |

20.

Kommittén påpekar att det inom de lokala och regionala myndigheterna finns mycket stor erfarenhet och kunskap, eftersom de måste hantera konsekvenserna av havens tillstånd. De bör därför på lämpligt sätt få delta aktivt i utarbetandet av de nationella åtgärdsprogrammen.

| 21. | I enlighet med ”reglerna om god styrning” bör man när åtgärdsprogrammen utarbetas beakta principerna om deltagande, samarbete, öppenhet och insyn, delaktighet och politisk samstämmighet. |
| --- | --- |

21.

I enlighet med ”reglerna om god styrning” bör man när åtgärdsprogrammen utarbetas beakta principerna om deltagande, samarbete, öppenhet och insyn, delaktighet och politisk samstämmighet.

| 22. | ReK förväntar sig att medlemsstaterna vänder sig till unionen om lösningen på de problem som uppstår faller inom unionens befogenheter, och att unionen då tar initiativ för att lösa dem. |
| --- | --- |

22.

ReK förväntar sig att medlemsstaterna vänder sig till unionen om lösningen på de problem som uppstår faller inom unionens befogenheter, och att unionen då tar initiativ för att lösa dem.

| 23. | Vi noterar med oro kommissionens slutsats att samarbetet inom de regionala havsområdena hittills har varit bristfälligt, och är övertygade om att en gemensam regional åtgärdsplanering i havsområdena kommer att vara avgörande för gemensam framgång. I vattnet finns det inga gränser (7). |
| --- | --- |

23.

Vi noterar med oro kommissionens slutsats att samarbetet inom de regionala havsområdena hittills har varit bristfälligt, och är övertygade om att en gemensam regional åtgärdsplanering i havsområdena kommer att vara avgörande för gemensam framgång. I vattnet finns det inga gränser (7).

| 24. | Kommittén erkänner de regionala havskonventionernas stora bidrag till skyddet av haven. Dessa konventioner kan också vara lämpliga forum för att utarbeta regionalt samordnade åtgärder mellan medlemsstaterna, och de lokala och regionala myndigheterna måste göras delaktiga i detta arbete. Även EGTS kan bidra till det regionala samarbetet. |
| --- | --- |

24.

Kommittén erkänner de regionala havskonventionernas stora bidrag till skyddet av haven. Dessa konventioner kan också vara lämpliga forum för att utarbeta regionalt samordnade åtgärder mellan medlemsstaterna, och de lokala och regionala myndigheterna måste göras delaktiga i detta arbete. Även EGTS kan bidra till det regionala samarbetet.

| 25. | ReK rekommenderar att man i detta sammanhang även utnyttjar de nya förfarandena för gränsöverskridande fysisk planering i kust- och havsområden, bl.a. så att den ökade användningen och därmed det ökade trycket på dem utformas i enlighet med målen för havsskyddet. I samband med detta bör man också överväga ett förfarande för obligatoriska kompensationsåtgärder till havs (8). |
| --- | --- |

25.

ReK rekommenderar att man i detta sammanhang även utnyttjar de nya förfarandena för gränsöverskridande fysisk planering i kust- och havsområden, bl.a. så att den ökade användningen och därmed det ökade trycket på dem utformas i enlighet med målen för havsskyddet. I samband med detta bör man också överväga ett förfarande för obligatoriska kompensationsåtgärder till havs (8).

| 26. | Genomförandet av ramdirektivet om en marin strategi kommer också att göra det lättare för EU och dess medlemsstater att fullgöra sina skyldigheter enligt internationella avtal. |
| --- | --- |

26.

Genomförandet av ramdirektivet om en marin strategi kommer också att göra det lättare för EU och dess medlemsstater att fullgöra sina skyldigheter enligt internationella avtal.

| 27. | Kommittén föreslår att kommissionen utarbetar förslag till hur målen i ramdirektivet om en marin strategi ska kunna främjas i de områden av Medelhavet och Svarta havet samt i de vatten i medlemsstaternas utomeuropeiska länder och territorier som inte direkt omfattas av dess tillämpningsområde. |
| --- | --- |

27.

Kommittén föreslår att kommissionen utarbetar förslag till hur målen i ramdirektivet om en marin strategi ska kunna främjas i de områden av Medelhavet och Svarta havet samt i de vatten i medlemsstaternas utomeuropeiska länder och territorier som inte direkt omfattas av dess tillämpningsområde.

| 28. | Vi anser att unionens makroregionala strategier och havsområdesstrategier utgör en bra ram för att förankra skyddet av haven i ett mer heltäckande regionalt samarbete (9). |
| --- | --- |

28.

Vi anser att unionens makroregionala strategier och havsområdesstrategier utgör en bra ram för att förankra skyddet av haven i ett mer heltäckande regionalt samarbete (9).

Allmänna krav på åtgärdsprogrammen

| 29. | Europeiska regionkommittén uppmanar medlemsstaterna att vid utarbetandet och genomförandet av åtgärdsprogrammen beakta ekosystemansatsens principer samt försiktighetsprincipen och principen att förorenaren betalar. |
| --- | --- |

29.

Europeiska regionkommittén uppmanar medlemsstaterna att vid utarbetandet och genomförandet av åtgärdsprogrammen beakta ekosystemansatsens principer samt försiktighetsprincipen och principen att förorenaren betalar.

| 30. | Kommittén påpekar att många EU-bestämmelser och EU-politikområden direkt eller indirekt ska bidra till skyddet av den marina miljön. I synnerhet bestämmelserna i den gemensamma jordbrukspolitiken, den gemensamma fiskeripolitiken, ramdirektivet för vatten, habitat- och fågeldirektiven (Natura 2000) samt strategin för biologisk mångfald och klimatpolitiken måste därför stämma överens med medlemsstaternas åtgärdsprogram. |
| --- | --- |

30.

Kommittén påpekar att många EU-bestämmelser och EU-politikområden direkt eller indirekt ska bidra till skyddet av den marina miljön. I synnerhet bestämmelserna i den gemensamma jordbrukspolitiken, den gemensamma fiskeripolitiken, ramdirektivet för vatten, habitat- och fågeldirektiven (Natura 2000) samt strategin för biologisk mångfald och klimatpolitiken måste därför stämma överens med medlemsstaternas åtgärdsprogram.

| 31. | Vi föreslår att följande åtgärder genomförs beslutsamt, med hänsyn tagen till de olika utgångslägena och särdragen i de olika marina regionerna och med beaktande av proportionaliteten, kostnadseffektiviteten och genomförbarheten. |
| --- | --- |

31.

Vi föreslår att följande åtgärder genomförs beslutsamt, med hänsyn tagen till de olika utgångslägena och särdragen i de olika marina regionerna och med beaktande av proportionaliteten, kostnadseffektiviteten och genomförbarheten.

Åtgärder för att skydda den biologiska mångfalden, näringsvävarna och havsbottnen (ordning i enlighet med ”deskriptorerna” (D) i ramdirektivet; här D1, D4 och D6)

| 32. | Europeiska regionkommittén betonar betydelsen av de marina skyddsområden som fastställs i internationella, europeiska och nationella överenskommelser för att skydda och bevara den marina biologiska mångfalden. |
| --- | --- |

32.

Europeiska regionkommittén betonar betydelsen av de marina skyddsområden som fastställs i internationella, europeiska och nationella överenskommelser för att skydda och bevara den marina biologiska mångfalden.

| 33. | Kommittén är övertygad om att fastställandet av marina skyddsområden måste följas av upprättandet av tydliga skydds- och förvaltningskoncept som tryggar skyddet och bevarandet av skyddsområdena samt deras miljövinster. Det är nödvändigt med nyttjandebegränsningar för fiske och mineralutvinning till havs i de marina skyddsområdena (bl.a. områden med nyttjandeförbud), så att vinsten av att skydda dessa områden inte äventyras, utan ökas. Eventuella nyttjandebegränsningar bör fastställas på grundval av en dialog med de berörda sektorerna. |
| --- | --- |

33.

Kommittén är övertygad om att fastställandet av marina skyddsområden måste följas av upprättandet av tydliga skydds- och förvaltningskoncept som tryggar skyddet och bevarandet av skyddsområdena samt deras miljövinster. Det är nödvändigt med nyttjandebegränsningar för fiske och mineralutvinning till havs i de marina skyddsområdena (bl.a. områden med nyttjandeförbud), så att vinsten av att skydda dessa områden inte äventyras, utan ökas. Eventuella nyttjandebegränsningar bör fastställas på grundval av en dialog med de berörda sektorerna.

| 34. | Det är nödvändigt att undersöka om de befintliga marina skyddsområdena bildar ett sammanhängande och representativt nätverk som på lämpligt sätt täcker mångfalden av marina ekosystem. Kommittén är övertygad om att regionalt gränsöverskridande inrättande och förvaltning av sådana områden är både kostnadseffektivare och ger större miljövinster än ensidiga nationella åtgärder. |
| --- | --- |

34.

Det är nödvändigt att undersöka om de befintliga marina skyddsområdena bildar ett sammanhängande och representativt nätverk som på lämpligt sätt täcker mångfalden av marina ekosystem. Kommittén är övertygad om att regionalt gränsöverskridande inrättande och förvaltning av sådana områden är både kostnadseffektivare och ger större miljövinster än ensidiga nationella åtgärder.

| 35. | Nya marina skyddsområden bör fastställas när detta är nödvändigt för att uppnå god miljöstatus (10). |
| --- | --- |

35.

Nya marina skyddsområden bör fastställas när detta är nödvändigt för att uppnå god miljöstatus (10).

| 36. | Vi anser också att det är nödvändigt att i större utsträckning undersöka den inverkan som maritim verksamhet kan få på havsbottnen (fiske, men också utläggning av rörledningar, kablar osv.) för att därefter utarbeta standarder och regler. |
| --- | --- |

36.

Vi anser också att det är nödvändigt att i större utsträckning undersöka den inverkan som maritim verksamhet kan få på havsbottnen (fiske, men också utläggning av rörledningar, kablar osv.) för att därefter utarbeta standarder och regler.

Åtgärder till skydd mot främmande arter (D2)

| 37. | Europeiska regionkommittén framhåller de ekologiska och ekonomiska farorna med att främmande arter sprider sig i de europeiska haven. Vi välkomnar därför principiellt förordningen om invasiva främmande arter och förväntar oss att i synnerhet övervakningen och i förekommande fall bekämpningen av antropogena spridningsvägar kommer att ge ett positivt bidrag till arbetet med att uppnå god miljöstatus. |
| --- | --- |

37.

Europeiska regionkommittén framhåller de ekologiska och ekonomiska farorna med att främmande arter sprider sig i de europeiska haven. Vi välkomnar därför principiellt förordningen om invasiva främmande arter och förväntar oss att i synnerhet övervakningen och i förekommande fall bekämpningen av antropogena spridningsvägar kommer att ge ett positivt bidrag till arbetet med att uppnå god miljöstatus.

| 38. | Kommittén uppmanar medlemsstaterna att upprätta nationella förteckningar över främmande och invasiva arter, som de stämmer av med varandra på regional nivå, och att på denna grund samarbeta över gränserna vid bekämpningen. |
| --- | --- |

38.

Kommittén uppmanar medlemsstaterna att upprätta nationella förteckningar över främmande och invasiva arter, som de stämmer av med varandra på regional nivå, och att på denna grund samarbeta över gränserna vid bekämpningen.

| 39. | EU bör ratificera och genomföra IMO:s överenskommelse om barlastvatten. |
| --- | --- |

39.

EU bör ratificera och genomföra IMO:s överenskommelse om barlastvatten.

| 40. | I öppna vattenbrukssystem bör endast inhemska arter födas upp. |
| --- | --- |

40.

I öppna vattenbrukssystem bör endast inhemska arter födas upp.

Åtgärder för att skydda kommersiellt nyttjade arter (D3)

| 41. | Europeiska regionkommittén framhåller att fiske fortfarande har stor ekonomisk och kulturell betydelse i många kustregioner i EU. Kommittén är medveten om de många varierande formerna av fiske i unionen och betonar att den gemensamma fiskeripolitiken måste anpassa de olika ekonomiska behoven till den marina miljöns ekologiska krav. |
| --- | --- |

41.

Europeiska regionkommittén framhåller att fiske fortfarande har stor ekonomisk och kulturell betydelse i många kustregioner i EU. Kommittén är medveten om de många varierande formerna av fiske i unionen och betonar att den gemensamma fiskeripolitiken måste anpassa de olika ekonomiska behoven till den marina miljöns ekologiska krav.

| 42. | Vi välkomnade därför reformen av den gemensamma fiskeripolitiken och förväntar oss nu att de nya målen, särskilt nyttjandebegränsningarna, fastställs på ett sådant sätt att populationerna av skördade arter återställs till eller bevaras över nivåer som säkerställer en maximal hållbar avkastning samt att landningskraven tillämpas och kontrolleras effektivt (11). |
| --- | --- |

42.

Vi välkomnade därför reformen av den gemensamma fiskeripolitiken och förväntar oss nu att de nya målen, särskilt nyttjandebegränsningarna, fastställs på ett sådant sätt att populationerna av skördade arter återställs till eller bevaras över nivåer som säkerställer en maximal hållbar avkastning samt att landningskraven tillämpas och kontrolleras effektivt (11).

| 43. | Det ekonomiska stödet från EHFF bör användas på ett sätt som gör att det inte står i strid med ramdirektivets mål. Man bör bl.a. ge stöd till användning av nya selektiva fiskemetoder för att minska bifångstdödligheten (även hos fåglar) och bevara livsmiljöerna på havsbottnen. |
| --- | --- |

43.

Det ekonomiska stödet från EHFF bör användas på ett sätt som gör att det inte står i strid med ramdirektivets mål. Man bör bl.a. ge stöd till användning av nya selektiva fiskemetoder för att minska bifångstdödligheten (även hos fåglar) och bevara livsmiljöerna på havsbottnen.

Åtgärder mot eutrofiering (D5)

| 44. | Europeiska regionkommittén påminner om att alltför höga halter av näringsämnen är ett allvarligt miljöproblem i olika regioner i de europeiska marina vattnen. |
| --- | --- |

44.

Europeiska regionkommittén påminner om att alltför höga halter av näringsämnen är ett allvarligt miljöproblem i olika regioner i de europeiska marina vattnen.

| 45. | I samband med en snar översyn av nitratdirektivet och dess genomförande måste tillförseln av gödselmedel minskas väsentligt. Användningen av alternativa, mindre skadliga gödslingsmetoder bör främjas inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken. |
| --- | --- |

45.

I samband med en snar översyn av nitratdirektivet och dess genomförande måste tillförseln av gödselmedel minskas väsentligt. Användningen av alternativa, mindre skadliga gödslingsmetoder bör främjas inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken.

| 46. | Stödet till det ekologiska jordbruket bör utökas kraftigt, så att dess andel av jordbruket kan överstiga 10 % år 2020. |
| --- | --- |

46.

Stödet till det ekologiska jordbruket bör utökas kraftigt, så att dess andel av jordbruket kan överstiga 10 % år 2020.

| 47. | Kommittén efterlyser ett bindande förbud mot åkerbruk och gödsling nära vatten, så att tillförseln av näringsämnen i vattnen och därmed i slutändan i den marina miljön kan minskas avsevärt. |
| --- | --- |

47.

Kommittén efterlyser ett bindande förbud mot åkerbruk och gödsling nära vatten, så att tillförseln av näringsämnen i vattnen och därmed i slutändan i den marina miljön kan minskas avsevärt.

| 48. | Ett villkor för tillstånd för öppna vattenbrukssystem i europeiska marina vatten bör vara att den tillförsel av näringsämnen som de orsakar inte äventyrar målet om god miljöstatus (12). |
| --- | --- |

48.

Ett villkor för tillstånd för öppna vattenbrukssystem i europeiska marina vatten bör vara att den tillförsel av näringsämnen som de orsakar inte äventyrar målet om god miljöstatus (12).

| 49. | Vi anser att överenskommelserna om svavelkontrollområden (Seca) snarast måste utvidgas till att omfatta alla marina regioner i EU, och förväntar oss att kommissionen och medlemsstaterna med kraft kommer att fortsätta insatserna för att även upprätta kvävekontrollområden (Neca). |
| --- | --- |

49.

Vi anser att överenskommelserna om svavelkontrollområden (Seca) snarast måste utvidgas till att omfatta alla marina regioner i EU, och förväntar oss att kommissionen och medlemsstaterna med kraft kommer att fortsätta insatserna för att även upprätta kvävekontrollområden (Neca).

Åtgärder för att minska förekomsten av främmande ämnen (D8, D9)

| 50. | Europeiska regionkommittén påpekar att tillförseln av farliga ämnen av alla de slag både enskilt och kumulativt inverkar negativt på och utgör ett hot mot livet i haven, och att dessa ämnen även når människorna genom näringskedjan. Målet om nolltillförsel av farliga ämnen senast 2020 och genomförandet av de överenskommelser som redan har ingåtts är därför ytterst viktiga. |
| --- | --- |

50.

Europeiska regionkommittén påpekar att tillförseln av farliga ämnen av alla de slag både enskilt och kumulativt inverkar negativt på och utgör ett hot mot livet i haven, och att dessa ämnen även når människorna genom näringskedjan. Målet om nolltillförsel av farliga ämnen senast 2020 och genomförandet av de överenskommelser som redan har ingåtts är därför ytterst viktiga.

| 51. | Den tilltagande föroreningen av kusterna med paraffin från spolning av tankar till sjöss gör ett förbud mot sådant bortskaffande till sjöss absolut nödvändigt. |
| --- | --- |

51.

Den tilltagande föroreningen av kusterna med paraffin från spolning av tankar till sjöss gör ett förbud mot sådant bortskaffande till sjöss absolut nödvändigt.

| 52. | Kommittén förespråkar en översyn av gränsvärdena för oljehaltigt spillvatten (från sjöfart, oljeproduktion, industri etc.). |
| --- | --- |

52.

Kommittén förespråkar en översyn av gränsvärdena för oljehaltigt spillvatten (från sjöfart, oljeproduktion, industri etc.).

| 53. | Kommittén upprepar sin begäran om en europeisk handlingsplan för bortskaffande (i första hand bärgning och destruktion) av ammunition på havsbottnen, som utgör ett allt större hot mot sjöfart, verksamhet till havs och turism. |
| --- | --- |

53.

Kommittén upprepar sin begäran om en europeisk handlingsplan för bortskaffande (i första hand bärgning och destruktion) av ammunition på havsbottnen, som utgör ett allt större hot mot sjöfart, verksamhet till havs och turism.

| 54. | ReK upprepar sin ståndpunkt att föroreningen av haven måste minskas vid källan (produktion och konsumtion). Det är dock också nödvändigt att främja åtgärder såsom det ”fjärde reningssteget” i avloppsreningsverk, som kan minska mikroföroreningarna i spillvatten. Samtidigt måste man sluta sprida avloppsslam på jordbruksmark. |
| --- | --- |

54.

ReK upprepar sin ståndpunkt att föroreningen av haven måste minskas vid källan (produktion och konsumtion). Det är dock också nödvändigt att främja åtgärder såsom det ”fjärde reningssteget” i avloppsreningsverk, som kan minska mikroföroreningarna i spillvatten. Samtidigt måste man sluta sprida avloppsslam på jordbruksmark.

| 55. | ReK påpekar att tankfartyg med enkelskrov som innebär en stor risk fortfarande trafikerar europeiska vatten, och efterlyser skärpt tillsyn och ett ännu strängare regelverk för att undanröja dessa faror. |
| --- | --- |

55.

ReK påpekar att tankfartyg med enkelskrov som innebär en stor risk fortfarande trafikerar europeiska vatten, och efterlyser skärpt tillsyn och ett ännu strängare regelverk för att undanröja dessa faror.

| 56. | Man bör utarbeta nödhamnskoncept för att bärga havererade fartyg, särskilt med farlig last, och tillhandahålla tillräcklig hjälpkapacitet för att förebygga olyckor vid fartygshaverier, även i närheten av de växande vindkraftsparkerna till havs. I detta sammanhang är det mycket viktigt med regional, gränsöverskridande samordning. |
| --- | --- |

56.

Man bör utarbeta nödhamnskoncept för att bärga havererade fartyg, särskilt med farlig last, och tillhandahålla tillräcklig hjälpkapacitet för att förebygga olyckor vid fartygshaverier, även i närheten av de växande vindkraftsparkerna till havs. I detta sammanhang är det mycket viktigt med regional, gränsöverskridande samordning.

Åtgärder för att minska det marina avfallet (D10)

| 57. | Europeiska regionkommittén förespråkar ett generellt förbud mot bortskaffande av avfall till havs och i princip också förbränning, eftersom den inte går att kontrollera. Kostnaderna för avfallshantering på land bör om möjligt schablonmässigt ingå i hamnavgifterna. |
| --- | --- |

57.

Europeiska regionkommittén förespråkar ett generellt förbud mot bortskaffande av avfall till havs och i princip också förbränning, eftersom den inte går att kontrollera. Kostnaderna för avfallshantering på land bör om möjligt schablonmässigt ingå i hamnavgifterna.

| 58. | Kommittén föreslår att man ska främja fiskares insatser för att samla upp avfall (”fishing for litter”) i synnerhet genom gratis bortskaffande av avfall i hamnarna och genom differentierade hamnavgifter. |
| --- | --- |

58.

Kommittén föreslår att man ska främja fiskares insatser för att samla upp avfall (”fishing for litter”) i synnerhet genom gratis bortskaffande av avfall i hamnarna och genom differentierade hamnavgifter.

| 59. | Med tanke på den dramatiska nedskräpningen av haven med plast efterlyser ReK förstärkta satsningar för att undvika och återvinna plast. Vi förväntar oss att medlemsstaterna framför allt med kraft kommer att genomföra de nya bestämmelserna om att begränsa eller t.o.m. förbjuda plastkassar (13). |
| --- | --- |

59.

Med tanke på den dramatiska nedskräpningen av haven med plast efterlyser ReK förstärkta satsningar för att undvika och återvinna plast. Vi förväntar oss att medlemsstaterna framför allt med kraft kommer att genomföra de nya bestämmelserna om att begränsa eller t.o.m. förbjuda plastkassar (13).

| 60. | ReK stöder aktiviteter såsom ”strandrengöringsdagen” särskilt vid Europas kuster och stränder, som utöver den omedelbara nyttan även kan bidra till att öka medvetenheten och utbilda människorna om miljön. |
| --- | --- |

60.

ReK stöder aktiviteter såsom ”strandrengöringsdagen” särskilt vid Europas kuster och stränder, som utöver den omedelbara nyttan även kan bidra till att öka medvetenheten och utbilda människorna om miljön.

| 61. | Vi är medvetna om de allvarliga konsekvenserna av mikroplast för marina organismer och efterlyser därför som ett första steg ett EU-omfattande förbud mot användning av mikroplast i kosmetika och rengöringsmedel. |
| --- | --- |

61.

Vi är medvetna om de allvarliga konsekvenserna av mikroplast för marina organismer och efterlyser därför som ett första steg ett EU-omfattande förbud mot användning av mikroplast i kosmetika och rengöringsmedel.

Åtgärder för att minska tillförseln av energi i havet (D11)

| 62. | Europeiska regionkommittén påpekar att tillförseln av energi i havet (buller, ljus, värme, strålning) uppenbart påverkar den marina miljön, och följderna måste skyndsamt undersökas närmare. |
| --- | --- |

62.

Europeiska regionkommittén påpekar att tillförseln av energi i havet (buller, ljus, värme, strålning) uppenbart påverkar den marina miljön, och följderna måste skyndsamt undersökas närmare.

| 63. | Efter fastställandet av internationella kriterier och standarder för bullerkartläggning bör man upprätta ett bullerregister för de marina vattnen i EU. Målet måste vara att utarbeta föreskrifter och gränsvärden för att minska bullret i den marina miljön. |
| --- | --- |

63.

Efter fastställandet av internationella kriterier och standarder för bullerkartläggning bör man upprätta ett bullerregister för de marina vattnen i EU. Målet måste vara att utarbeta föreskrifter och gränsvärden för att minska bullret i den marina miljön.

| 64. | ReK anser att särskilt högljudd verksamhet i skyddsområden (inbegripet buffertzoner), som har bevisats påverka enskilda arter negativt, måste förbjudas redan nu. |
| --- | --- |

64.

ReK anser att särskilt högljudd verksamhet i skyddsområden (inbegripet buffertzoner), som har bevisats påverka enskilda arter negativt, måste förbjudas redan nu.

| 65. | Kommittén stöder främjandet av alternativa metoder vid seismiska undersökningar och inrättande av vindkraftsparker till havs. |
| --- | --- |

65.

Kommittén stöder främjandet av alternativa metoder vid seismiska undersökningar och inrättande av vindkraftsparker till havs.

Avslutande kommentarer

| 66. | Europeiska regionkommittén understryker att information till och en dialog med befolkningen är avgörande för ett framgångsrikt skydd av haven. Kommittén uppmanar därför medlemsstaterna att när de utarbetar sina åtgärdsprogram avsätta tillräckligt med tid och resurser för offentligt samråd, och erbjuder de lokala och regionala myndigheternas samarbete i samband med detta. |
| --- | --- |

66.

Europeiska regionkommittén understryker att information till och en dialog med befolkningen är avgörande för ett framgångsrikt skydd av haven. Kommittén uppmanar därför medlemsstaterna att när de utarbetar sina åtgärdsprogram avsätta tillräckligt med tid och resurser för offentligt samråd, och erbjuder de lokala och regionala myndigheternas samarbete i samband med detta.

| 67. | ReK kommer även fortsättningsvis att stödja genomförandet av ”Havets dag i Europa” och förväntar sig att denna dag under de kommande åren kommer att främja ett framgångsrikt genomförande av ramdirektivet i egenskap av ett forum för vetenskapligt och politiskt utbyte också med de lokala och regionala myndigheterna. |
| --- | --- |

67.

ReK kommer även fortsättningsvis att stödja genomförandet av ”Havets dag i Europa” och förväntar sig att denna dag under de kommande åren kommer att främja ett framgångsrikt genomförande av ramdirektivet i egenskap av ett forum för vetenskapligt och politiskt utbyte också med de lokala och regionala myndigheterna.

Bryssel den 3 juni 2015.

Europeiska regionkommitténs ordförande

Markku MARKKULA

---

(1)  COM(2007) 575 final.

1

(2)  EUT C 206, 29.8.2006, s. 5.

2

(3)  EUT C 206, 29.8.2006, s. 5 och EUT C 172, 5.7.2008, s. 34.

3

(4)  COM(2014) 97 final.

4

(5)  Se fotnot 4.

5

(6)  EUT C 62, 2.3.2013, s. 44.

6

(7)  EUT C 104, 2.4.2011, s. 47.

7

(8)  EUT C 415, 20.11.2014, s. 9.

8

(9)  EUT C 391, 18.12.2012, s. 1.

9

(10)  EUT C 172, 5.7.2008, s. 34.

10

(11)  EUT C 225, 27.7.2012, s. 20.

11

(12)  EUT C 391, 18.12.2012, s. 84.

12

(13)  EUT C 356, 5.12.2013, s. 30 och EUT C 280, 27.9.2013, s. 44.

13

---

| 7.8.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 260/12 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 260/12

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Ett anständigt liv för alla: från vision till kollektiva åtgärder

(2015/C 260/03)

| Föredragande | J.F.M. (Hans) JANSSEN (NL–EPP), borgmästare i Oisterwijk |
| --- | --- |
| Referensdokument | Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Ett anständigt liv för alla: från vision till kollektiva åtgärder
  COM(2014) 335 final
  Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Ett globalt partnerskap för fattigdomsbekämpning och hållbar utveckling efter 2015
  COM(2015) 44 final |

Föredragande

J.F.M. (Hans) JANSSEN (NL–EPP), borgmästare i Oisterwijk

Referensdokument

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Ett anständigt liv för alla: från vision till kollektiva åtgärder

COM(2014) 335 final

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Ett globalt partnerskap för fattigdomsbekämpning och hållbar utveckling efter 2015

COM(2015) 44 final

I.   POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

Inledande anmärkning

| 1. | Detta yttrande avser kommissionens meddelande ”Ett anständigt liv för alla: från vision till kollektiva åtgärder” (1) om EU:s bidrag till FN:s arbete för en ny agenda med reformer för tiden efter 2015. ReK går i yttrandet också in på kommissionens meddelande ”Ett globalt partnerskap för fattigdomsbekämpning och hållbar utveckling efter 2015” (COM(2015) 44 final) om genomförandemekanismerna för denna reformagenda. Detta meddelande är i huvudsak en vidareutveckling av kapitel 5 i det förstnämnda meddelandet. |
| --- | --- |

1.

Detta yttrande avser kommissionens meddelande ”Ett anständigt liv för alla: från vision till kollektiva åtgärder” (1) om EU:s bidrag till FN:s arbete för en ny agenda med reformer för tiden efter 2015. ReK går i yttrandet också in på kommissionens meddelande ”Ett globalt partnerskap för fattigdomsbekämpning och hållbar utveckling efter 2015” (COM(2015) 44 final) om genomförandemekanismerna för denna reformagenda. Detta meddelande är i huvudsak en vidareutveckling av kapitel 5 i det förstnämnda meddelandet.

Allmänna kommentarer

| 2. | Kommittén välkomnar kommissionens satsning på att aktivt och konstruktivt bidra till arbetet med att utforma en ny, ambitiös och nödvändig agenda med reformer för tiden efter 2015, som ska ligga till grund för lösningar på en rad sammanhängande och grundläggande globala utmaningar. |
| --- | --- |

2.

Kommittén välkomnar kommissionens satsning på att aktivt och konstruktivt bidra till arbetet med att utforma en ny, ambitiös och nödvändig agenda med reformer för tiden efter 2015, som ska ligga till grund för lösningar på en rad sammanhängande och grundläggande globala utmaningar.

| 3. | Vi välkomnar också EU:s och medlemsstaternas planer på att tillsammans med alla partner och intressenter verka för ett samförstånd kring denna reformagenda. ReK håller med om att detta är en unik möjlighet för ett förnyat och förstärkt samarbete inom världssamfundet, såsom detta också har vidareutvecklats i meddelandet om det globala partnerskapet. |
| --- | --- |

3.

Vi välkomnar också EU:s och medlemsstaternas planer på att tillsammans med alla partner och intressenter verka för ett samförstånd kring denna reformagenda. ReK håller med om att detta är en unik möjlighet för ett förnyat och förstärkt samarbete inom världssamfundet, såsom detta också har vidareutvecklats i meddelandet om det globala partnerskapet.

| 4. | Vi delar kommissionens uppfattning att agendan måste präglas av ett rättighetsbaserat synsätt och att den oupplösligt hänger samman med god samhällsstyrning, demokrati och rättsstatsprincipen. Detta knyter an till det tidigare meddelandet, ”Att göra EU:s utvecklingspolitik mer effektiv: en agenda för förändring”, och ReK:s yttrande om detta (2). |
| --- | --- |

4.

Vi delar kommissionens uppfattning att agendan måste präglas av ett rättighetsbaserat synsätt och att den oupplösligt hänger samman med god samhällsstyrning, demokrati och rättsstatsprincipen. Detta knyter an till det tidigare meddelandet, ”Att göra EU:s utvecklingspolitik mer effektiv: en agenda för förändring”, och ReK:s yttrande om detta (2).

| 5. | Kommittén håller med om att principen om universalitet är tillämplig på de prioriterade områden och mål som föreslås. Man måste visserligen ta hänsyn till nationella omständigheter, möjligheter och utvecklingsnivåer, men ändå utgå från att utmaningarna bara kan hanteras om alla aktörer engagerar sig och deltar. Detta ställer alltså också krav på EU:s medlemsstater, såväl i det egna landet som i samarbetet sinsemellan och deras bidrag till det internationella samarbetet. |
| --- | --- |

5.

Kommittén håller med om att principen om universalitet är tillämplig på de prioriterade områden och mål som föreslås. Man måste visserligen ta hänsyn till nationella omständigheter, möjligheter och utvecklingsnivåer, men ändå utgå från att utmaningarna bara kan hanteras om alla aktörer engagerar sig och deltar. Detta ställer alltså också krav på EU:s medlemsstater, såväl i det egna landet som i samarbetet sinsemellan och deras bidrag till det internationella samarbetet.

| 6. | Vi konstaterar med glädje att arbetet med att utforma denna agenda hittills har skett i gott samråd med bl.a. lokala och regionala myndigheter, och framhåller vikten av att detta samråd omsätts i strukturellt samarbete, inte bara under perioden fram till toppmötet vid Förenta nationernas generalförsamling i september 2015 utan också därefter, vid genomförandet och övervakningen av reformagendan. |
| --- | --- |

6.

Vi konstaterar med glädje att arbetet med att utforma denna agenda hittills har skett i gott samråd med bl.a. lokala och regionala myndigheter, och framhåller vikten av att detta samråd omsätts i strukturellt samarbete, inte bara under perioden fram till toppmötet vid Förenta nationernas generalförsamling i september 2015 utan också därefter, vid genomförandet och övervakningen av reformagendan.

Prioriteringar

| 7. | Kommittén instämmer i betydelsen av alla de tematiska prioriteringar som kommissionen nämner i sitt meddelande och konstaterar att formuleringen av målen på FN-nivå under tiden har utvecklats vidare samtidigt som kärnan i de prioriteringar som kommissionen nämner har bibehållits. ReK framhåller i detta sammanhang att man bör bevara ett specifikt mål inriktat på säkra, motståndskraftiga och hållbara städer och samhällen för alla. Den starka urbaniseringen över hela världen, som dessutom kommer att fortsätta under de närmaste årtiondena, och effekterna som denna får på den omgivande landsbygden, gör det motiverat att bibehålla detta separata mål. Även i Europa måste vi ge denna ett innehåll. |
| --- | --- |

7.

Kommittén instämmer i betydelsen av alla de tematiska prioriteringar som kommissionen nämner i sitt meddelande och konstaterar att formuleringen av målen på FN-nivå under tiden har utvecklats vidare samtidigt som kärnan i de prioriteringar som kommissionen nämner har bibehållits. ReK framhåller i detta sammanhang att man bör bevara ett specifikt mål inriktat på säkra, motståndskraftiga och hållbara städer och samhällen för alla. Den starka urbaniseringen över hela världen, som dessutom kommer att fortsätta under de närmaste årtiondena, och effekterna som denna får på den omgivande landsbygden, gör det motiverat att bibehålla detta separata mål. Även i Europa måste vi ge denna ett innehåll.

| 8. | I avsnitt 3.2 i meddelandet behandlas prioriteringen ”Hållbara städer och samhällen” dessutom i alltför hög grad enbart utifrån ”utmaningar för hållbar utveckling”. Städerna är också en drivkraft för tillväxt (3), som bidrar till att öka de inhemska resursernas potential och därmed också till de finansiella förutsättningarna för att uppnå andra mål. |
| --- | --- |

8.

I avsnitt 3.2 i meddelandet behandlas prioriteringen ”Hållbara städer och samhällen” dessutom i alltför hög grad enbart utifrån ”utmaningar för hållbar utveckling”. Städerna är också en drivkraft för tillväxt (3), som bidrar till att öka de inhemska resursernas potential och därmed också till de finansiella förutsättningarna för att uppnå andra mål.

| 9. | Kommissionen har tidigare, liksom FN, utgått från ett översiktligt antal mål, bl.a. för kommunikationens skull. Detta är en av anledningarna till att kluster föreslås. Kommissionen framhåller dessutom också ”de starka inbördes kopplingarna mellan de prioriterade områdena och deras relaterade huvudteman” och att man bör beakta dessa inbördes kopplingar. |
| --- | --- |

9.

Kommissionen har tidigare, liksom FN, utgått från ett översiktligt antal mål, bl.a. för kommunikationens skull. Detta är en av anledningarna till att kluster föreslås. Kommissionen framhåller dessutom också ”de starka inbördes kopplingarna mellan de prioriterade områdena och deras relaterade huvudteman” och att man bör beakta dessa inbördes kopplingar.

| 10. | I detta sammanhang framhåller ReK ännu en gång vikten av en territoriell ansats i utvecklingsfrågan. De inbördes kopplingarna mellan många mål och de underliggande problemen gör att det behövs en integrerad ansats grundad på sammanhängande geografisk-administrativa områden. Denna aspekt får inte tillräckligt med utrymme i meddelandet. EU kan när det bidrar till den fortsatta processen i detta avseende ha nytta av det tidigare meddelandet ”Ökad egenmakt för partnerländernas lokala myndigheter” (COM(2013) 280 final), där den territoriella utvecklingsstrategin på ett bra sätt vidareutvecklas som en process som går nedifrån och upp och har en långsiktig inriktning, och där de olika lokala aktörerna tillsammans fastställer prioriteringar samt utformar och genomför utvecklingsstrategier. Ett sådant tillvägagångssätt är en förutsättning för att man ska kunna mobilisera den skatt i form av kunskaper, resurser, kapacitet och engagemang som finns i lokalsamhällena. |
| --- | --- |

10.

I detta sammanhang framhåller ReK ännu en gång vikten av en territoriell ansats i utvecklingsfrågan. De inbördes kopplingarna mellan många mål och de underliggande problemen gör att det behövs en integrerad ansats grundad på sammanhängande geografisk-administrativa områden. Denna aspekt får inte tillräckligt med utrymme i meddelandet. EU kan när det bidrar till den fortsatta processen i detta avseende ha nytta av det tidigare meddelandet ”Ökad egenmakt för partnerländernas lokala myndigheter” (COM(2013) 280 final), där den territoriella utvecklingsstrategin på ett bra sätt vidareutvecklas som en process som går nedifrån och upp och har en långsiktig inriktning, och där de olika lokala aktörerna tillsammans fastställer prioriteringar samt utformar och genomför utvecklingsstrategier. Ett sådant tillvägagångssätt är en förutsättning för att man ska kunna mobilisera den skatt i form av kunskaper, resurser, kapacitet och engagemang som finns i lokalsamhällena.

Lokal och regional delaktighet

| 11. | Kommissionen utgår med rätta från att reformagendan förutsätter alla aktörers engagemang och delaktighet. Många av prioriteringarna kräver en satsning på lokal och regional nivå, i fråga om såväl politik och beslutsfattande som planering och genomförande. Det här är inte rätt plats för en separat analys av alla prioriteringar och ”huvudteman”, men vid omsättningen på lokal och regional nivå kan meddelandet göras ännu starkare. Kommittén anser att processen med att ”lokalisera agendan för tiden efter 2015” bör fortsätta, bl.a. i dialog med nationella och internationella sammanslutningar av lokala och regionala myndigheter, och står också beredd att själv bidra till detta. |
| --- | --- |

11.

Kommissionen utgår med rätta från att reformagendan förutsätter alla aktörers engagemang och delaktighet. Många av prioriteringarna kräver en satsning på lokal och regional nivå, i fråga om såväl politik och beslutsfattande som planering och genomförande. Det här är inte rätt plats för en separat analys av alla prioriteringar och ”huvudteman”, men vid omsättningen på lokal och regional nivå kan meddelandet göras ännu starkare. Kommittén anser att processen med att ”lokalisera agendan för tiden efter 2015” bör fortsätta, bl.a. i dialog med nationella och internationella sammanslutningar av lokala och regionala myndigheter, och står också beredd att själv bidra till detta.

| 12. | Kommittén konstaterar med glädje att kommissionen erkänner behovet av en strategi grundad på flernivåstyre och instämmer också i kommissionens ståndpunkt att man för att det globala partnerskapet ska fungera måste stämma av politiken på nationell nivå och på nivåerna under denna, så att målen för hållbar utveckling uppnås både i det egna landet och internationellt. ReK framhåller i samband med detta vikten av den subsidiaritetsprincip som EU tillämpar. |
| --- | --- |

12.

Kommittén konstaterar med glädje att kommissionen erkänner behovet av en strategi grundad på flernivåstyre och instämmer också i kommissionens ståndpunkt att man för att det globala partnerskapet ska fungera måste stämma av politiken på nationell nivå och på nivåerna under denna, så att målen för hållbar utveckling uppnås både i det egna landet och internationellt. ReK framhåller i samband med detta vikten av den subsidiaritetsprincip som EU tillämpar.

| 13. | För bästa möjliga utnyttjande av alla myndighetsnivåer, och för en effektiv växelverkan mellan dem, krävs det samarbete mellan de nationella myndigheterna och de lokala och regionala myndigheterna, till att börja med vid utarbetandet av mål och indikatorer på nationell nivå, men också vid valet av åtgärder och genomförandet av dem, vid övervakning och utvärdering samt när man drar nytta av lärdomarna vid förbättringar. De lokala och regionala myndigheterna framställs i meddelandet fortfarande i alltför hög grad som enbart ett verkställande organ. |
| --- | --- |

13.

För bästa möjliga utnyttjande av alla myndighetsnivåer, och för en effektiv växelverkan mellan dem, krävs det samarbete mellan de nationella myndigheterna och de lokala och regionala myndigheterna, till att börja med vid utarbetandet av mål och indikatorer på nationell nivå, men också vid valet av åtgärder och genomförandet av dem, vid övervakning och utvärdering samt när man drar nytta av lärdomarna vid förbättringar. De lokala och regionala myndigheterna framställs i meddelandet fortfarande i alltför hög grad som enbart ett verkställande organ.

| 14. | I detta sammanhang bör man än en gång lyfta fram de lokala och regionala myndigheternas politiska roll som formulerades så bra i kommissionens meddelande COM(2013) 280 final. De lokala och regionala myndigheterna gör politiska avvägningar och fattar politiska beslut, förutom att de i vissa delar också genomför politik som fastställs på nationell nivå. |
| --- | --- |

14.

I detta sammanhang bör man än en gång lyfta fram de lokala och regionala myndigheternas politiska roll som formulerades så bra i kommissionens meddelande COM(2013) 280 final. De lokala och regionala myndigheterna gör politiska avvägningar och fattar politiska beslut, förutom att de i vissa delar också genomför politik som fastställs på nationell nivå.

| 15. | Av detta skäl och utan att förringa betydelsen av ansvarsskyldigheten i sig ställer sig kommittén också frågande till formuleringen under punkt 3 (”Ansvarsskyldighet”), där de lokala myndigheterna tilldelas ”en central roll” när det handlar om att kontrollera och utkräva ansvar av (bl.a.) de nationella myndigheterna. ReK anser inte att detta på ett korrekt sätt återger förhållandena inom myndighetsstrukturen och önskar snarare en förstärkning av samarbetet och samstämmigheten i agerandet från myndigheternas sida. |
| --- | --- |

15.

Av detta skäl och utan att förringa betydelsen av ansvarsskyldigheten i sig ställer sig kommittén också frågande till formuleringen under punkt 3 (”Ansvarsskyldighet”), där de lokala myndigheterna tilldelas ”en central roll” när det handlar om att kontrollera och utkräva ansvar av (bl.a.) de nationella myndigheterna. ReK anser inte att detta på ett korrekt sätt återger förhållandena inom myndighetsstrukturen och önskar snarare en förstärkning av samarbetet och samstämmigheten i agerandet från myndigheternas sida.

Framsteg, övervakning och ansvarsskyldighet

| 16. | ReK instämmer i vikten av att den framtida ramen är kontrollerbar, tydlig och grundad på tydliga kriterier för bedömning av framsteg, så att man på ett ändamålsenligt sätt kan bedöma framstegen. Dessutom delar ReK kommissionens uppfattning att deltagande och ansvarsskyldighet samt högkvalitativa bestämmelser och institutioner är avgörande i detta sammanhang. |
| --- | --- |

16.

ReK instämmer i vikten av att den framtida ramen är kontrollerbar, tydlig och grundad på tydliga kriterier för bedömning av framsteg, så att man på ett ändamålsenligt sätt kan bedöma framstegen. Dessutom delar ReK kommissionens uppfattning att deltagande och ansvarsskyldighet samt högkvalitativa bestämmelser och institutioner är avgörande i detta sammanhang.

| 17. | Tydliga mål är en förutsättning för en bra övervakning av framstegen. Det stämmer att man i samband med detta, såsom anges i det första meddelandet, också måste ta hänsyn till de olika nationella omständigheterna. Men i meddelandet anges med rätta också följande: ”Arbetet med målen, inklusive indikatorerna, bör utformas för att driva på den nödvändiga omvandlingen i alla länder och i olika utvecklingsstadier i syfte att uppnå de allmänna målen.” Olikheterna får alltså inte ses som en förevändning för att inte engagera sig. Det ömsesidiga beroendet när utmaningarna ska antas medger inte detta. Det krävs alltså en seriös form av horisontell ansvarsskyldighet mellan länder. |
| --- | --- |

17.

Tydliga mål är en förutsättning för en bra övervakning av framstegen. Det stämmer att man i samband med detta, såsom anges i det första meddelandet, också måste ta hänsyn till de olika nationella omständigheterna. Men i meddelandet anges med rätta också följande: ”Arbetet med målen, inklusive indikatorerna, bör utformas för att driva på den nödvändiga omvandlingen i alla länder och i olika utvecklingsstadier i syfte att uppnå de allmänna målen.” Olikheterna får alltså inte ses som en förevändning för att inte engagera sig. Det ömsesidiga beroendet när utmaningarna ska antas medger inte detta. Det krävs alltså en seriös form av horisontell ansvarsskyldighet mellan länder.

| 18. | Inte bara mellan länder utan också inom länder finns det skillnader i omständigheterna som motiverar skillnader i indikatorer, strategier eller mål. Detta bör diskuteras av de nationella myndigheterna och de lokala och regionala myndigheterna. Även här krävs det horisontell ansvarsskyldighet, i detta fall mellan lokala och regionala myndigheter: Att lära sig av varandra genom riktmärken, inbördes utvärderingar m.m., såsom också anges i det andra meddelandet, är ofta en bättre metod än vertikal ansvarsskyldighet och påföljder. |
| --- | --- |

18.

Inte bara mellan länder utan också inom länder finns det skillnader i omständigheterna som motiverar skillnader i indikatorer, strategier eller mål. Detta bör diskuteras av de nationella myndigheterna och de lokala och regionala myndigheterna. Även här krävs det horisontell ansvarsskyldighet, i detta fall mellan lokala och regionala myndigheter: Att lära sig av varandra genom riktmärken, inbördes utvärderingar m.m., såsom också anges i det andra meddelandet, är ofta en bättre metod än vertikal ansvarsskyldighet och påföljder.

| 19. | Styrkan i reformagendan kommer till viss del att bero på hur brett stödet för den är och på beredskapen hos alla aktörer, på alla nivåer, att engagera sig för den. Den lokala och regionala nivån är också viktig för deltagande och ansvarsskyldighet. De lokala och regionala myndigheterna är beredda att satsa på detta och är också villiga att bidra till den datainsamling som krävs för övervakningen och det fortsatta genomförandet av reformagendan. Nationella och internationella sammanslutningar av lokala och regionala myndigheter kan spela en naturlig roll i detta sammanhang. Kommittén uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att datainsamlingen står i proportion till målet för den och att ta hänsyn till kostnaderna och tidsåtgången för den. |
| --- | --- |

19.

Styrkan i reformagendan kommer till viss del att bero på hur brett stödet för den är och på beredskapen hos alla aktörer, på alla nivåer, att engagera sig för den. Den lokala och regionala nivån är också viktig för deltagande och ansvarsskyldighet. De lokala och regionala myndigheterna är beredda att satsa på detta och är också villiga att bidra till den datainsamling som krävs för övervakningen och det fortsatta genomförandet av reformagendan. Nationella och internationella sammanslutningar av lokala och regionala myndigheter kan spela en naturlig roll i detta sammanhang. Kommittén uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att datainsamlingen står i proportion till målet för den och att ta hänsyn till kostnaderna och tidsåtgången för den.

| 20. | ReK instämmer därför också i kommissionens ståndpunkt att det är mycket viktigt att förbättra utnyttjandet av befintliga uppgifter. Insamlingen av uppgifter bör så långt som möjligt ske i befintliga strukturer, som vid behov bör förstärkas för detta ändamål. Som exempel kan vi nämna folkbokföringen, fastighetsregistren, handelskamrarna och skattemyndigheterna. |
| --- | --- |

20.

ReK instämmer därför också i kommissionens ståndpunkt att det är mycket viktigt att förbättra utnyttjandet av befintliga uppgifter. Insamlingen av uppgifter bör så långt som möjligt ske i befintliga strukturer, som vid behov bör förstärkas för detta ändamål. Som exempel kan vi nämna folkbokföringen, fastighetsregistren, handelskamrarna och skattemyndigheterna.

Ett nytt globalt partnerskap

| 21. | En så omfattande agenda förutsätter en rad olika genomförandemekanismer: finansiella och icke-finansiella; som är juridiskt förankrade eller tvärtom bygger på övertygelse och frivilligt engagemang; som initieras av staten, inom teknik och vetenskap, av industrin eller av icke-statliga organisationer; ekonomiska mekanismer såsom rättvis handel m.m. ReK stöder kommissionens satsning på denna nödvändiga blandning av verktyg och riktar i detta yttrande in sig på ett antal aspekter som är av särskild betydelse för lokala och regionala myndigheter. |
| --- | --- |

21.

En så omfattande agenda förutsätter en rad olika genomförandemekanismer: finansiella och icke-finansiella; som är juridiskt förankrade eller tvärtom bygger på övertygelse och frivilligt engagemang; som initieras av staten, inom teknik och vetenskap, av industrin eller av icke-statliga organisationer; ekonomiska mekanismer såsom rättvis handel m.m. ReK stöder kommissionens satsning på denna nödvändiga blandning av verktyg och riktar i detta yttrande in sig på ett antal aspekter som är av särskild betydelse för lokala och regionala myndigheter.

| 22. | I det andra meddelandet fastställs med rätta att man med det nya globala partnerskapet också bör frigöra den utvecklingspotential som finns hos lokala myndigheter och lokala aktörer och öka samordningen mellan de olika nivåerna, dvs. den globala, nationella, regionala och lokala nivån. Detta förutsätter starka lokala och regionala myndigheter. Och detta kräver i sin tur legitimitet och tydligt avgränsade ansvarsområden och befogenheter, dvs. en mogen form av decentralisering. Meddelandet borde vara tydligare i denna fråga när det efterlyser en effektiv rättslig ram. |
| --- | --- |

22.

I det andra meddelandet fastställs med rätta att man med det nya globala partnerskapet också bör frigöra den utvecklingspotential som finns hos lokala myndigheter och lokala aktörer och öka samordningen mellan de olika nivåerna, dvs. den globala, nationella, regionala och lokala nivån. Detta förutsätter starka lokala och regionala myndigheter. Och detta kräver i sin tur legitimitet och tydligt avgränsade ansvarsområden och befogenheter, dvs. en mogen form av decentralisering. Meddelandet borde vara tydligare i denna fråga när det efterlyser en effektiv rättslig ram.

| 23. | Ansvar kan endast fullgöras när nödvändiga medel har avsatts. Detta kan ske i form av överföringar från de nationella till de lokala och regionala myndigheterna, men också genom att man skapar tillräckligt utrymme för mobilisering av lokala och regionala resurser, bl.a. genom lokal och regional beskattning. Också detta är en aspekt av mogna former av decentralisering. Även i detta avseende är genomförandemekanismerna – mobiliseringen av inhemska resurser utöver det internationella stödet – enligt ReK alltför inriktade på enbart den nationella nivån. |
| --- | --- |

23.

Ansvar kan endast fullgöras när nödvändiga medel har avsatts. Detta kan ske i form av överföringar från de nationella till de lokala och regionala myndigheterna, men också genom att man skapar tillräckligt utrymme för mobilisering av lokala och regionala resurser, bl.a. genom lokal och regional beskattning. Också detta är en aspekt av mogna former av decentralisering. Även i detta avseende är genomförandemekanismerna – mobiliseringen av inhemska resurser utöver det internationella stödet – enligt ReK alltför inriktade på enbart den nationella nivån.

| 24. | Genomförandemekanismerna omfattar även tekniskt bistånd och kapacitetsuppbyggnad. I många länder har decentraliseringen ännu inte eller endast i begränsad utsträckning fått konkret form. Till följd av detta är de lokala och regionala myndigheternas kapacitet ofta begränsad. ReK anser därför att det krävs omfattande stöd under lång tid, med tekniskt bistånd och kapacitetsuppbyggnad till dessa länder, för att den lokala och regionala nivån ska kunna lämna det bidrag som krävs till reformagendan. Om man lyckas eller misslyckas på denna nivå är av stor betydelse för hur medborgarna uppfattar staten som helhet. ReK ställer sig därför bakom kommissionens ståndpunkt att alla parter i det internationella samarbetet bör förstärka sitt stöd till kapacitetsuppbyggnad och uppmanar EU att öka sitt stöd till kapacitetsuppbyggnad hos de lokala och regionala myndigheterna i partnerländerna. |
| --- | --- |

24.

Genomförandemekanismerna omfattar även tekniskt bistånd och kapacitetsuppbyggnad. I många länder har decentraliseringen ännu inte eller endast i begränsad utsträckning fått konkret form. Till följd av detta är de lokala och regionala myndigheternas kapacitet ofta begränsad. ReK anser därför att det krävs omfattande stöd under lång tid, med tekniskt bistånd och kapacitetsuppbyggnad till dessa länder, för att den lokala och regionala nivån ska kunna lämna det bidrag som krävs till reformagendan. Om man lyckas eller misslyckas på denna nivå är av stor betydelse för hur medborgarna uppfattar staten som helhet. ReK ställer sig därför bakom kommissionens ståndpunkt att alla parter i det internationella samarbetet bör förstärka sitt stöd till kapacitetsuppbyggnad och uppmanar EU att öka sitt stöd till kapacitetsuppbyggnad hos de lokala och regionala myndigheterna i partnerländerna.

| 25. | En viktig kanal för kapacitetsuppbyggnad för de lokala och regionala myndigheterna är det decentraliserade samarbetet. Kunskapsutbytet mellan lokala och regionala myndigheter har för övrigt även inom EU och mellan andra mer utvecklade länder ett mervärde när det handlar om att genomföra reformagendan. Med hänvisning till tidigare yttranden (4) uppmanar ReK därför kommissionen att uttryckligen lägga till ”decentraliserat samarbete” i raden av genomförandemekanismer. Decentraliserat samarbete utgör för närvarande endast 0,3 % av kommissionens budget för utvecklingssamarbete och ReK anser att denna andel bör ökas. |
| --- | --- |

25.

En viktig kanal för kapacitetsuppbyggnad för de lokala och regionala myndigheterna är det decentraliserade samarbetet. Kunskapsutbytet mellan lokala och regionala myndigheter har för övrigt även inom EU och mellan andra mer utvecklade länder ett mervärde när det handlar om att genomföra reformagendan. Med hänvisning till tidigare yttranden (4) uppmanar ReK därför kommissionen att uttryckligen lägga till ”decentraliserat samarbete” i raden av genomförandemekanismer. Decentraliserat samarbete utgör för närvarande endast 0,3 % av kommissionens budget för utvecklingssamarbete och ReK anser att denna andel bör ökas.

| 26. | ReK erbjuder återigen sin egen kapacitet att bidra till genomförandet av reformagendan och till det fortsatta utbytet av visioner, kunskaper och erfarenheter på detta område: plattformen för information och diskussion (portal) för lokala och regionala myndigheter för utveckling (5), atlasen för decentraliserat samarbete, dialogen om decentraliserat samarbete (”assises”) vartannat år samt två internationella forum – församlingen för lokala och regionala myndigheter i EU och Medelhavsområdet (Arlem) och konferensen för regionala och lokala myndigheter i länderna inom det östliga partnerskapet (Corleap). |
| --- | --- |

26.

ReK erbjuder återigen sin egen kapacitet att bidra till genomförandet av reformagendan och till det fortsatta utbytet av visioner, kunskaper och erfarenheter på detta område: plattformen för information och diskussion (portal) för lokala och regionala myndigheter för utveckling (5), atlasen för decentraliserat samarbete, dialogen om decentraliserat samarbete (”assises”) vartannat år samt två internationella forum – församlingen för lokala och regionala myndigheter i EU och Medelhavsområdet (Arlem) och konferensen för regionala och lokala myndigheter i länderna inom det östliga partnerskapet (Corleap).

| 27. | Slutligen kräver genomförandet av reformagendan ett brett stöd bland befolkningen. Institutioner klarar inte av det själva, inte heller när skalan sträcker sig från myndigheter, företag och kunskapsinstitutioner till icke-statliga organisationer. Inte heller här får man underskatta den lokala nivåns betydelse. I många av Europas byar och städer har det under de gångna åren anordnats aktiviteter kring millennieutvecklingsmålen. Europa har redan 1  200 städer för rättvis handel (6) och numera också sina första regioner för rättvis handel. Många hundratals band mellan europeiska kommuner och deras partner i andra delar av världen har under flera årtionden varit en drivkraft för engagemang, förståelse och insikt i internationella förbindelser. Och på många ställen bidrar lokala och regionala myndigheter till att utforma Europaåret för utvecklingssamarbete 2015. ReK anser att man också under de kommande åren bör fortsätta använda detta nätverk för att involvera medborgarna i reformagendan, med siktet inställt på deltagande och stöd, ansvarsskyldighet, delaktighet och deras bidrag till en hållbar förändring. |
| --- | --- |

27.

Slutligen kräver genomförandet av reformagendan ett brett stöd bland befolkningen. Institutioner klarar inte av det själva, inte heller när skalan sträcker sig från myndigheter, företag och kunskapsinstitutioner till icke-statliga organisationer. Inte heller här får man underskatta den lokala nivåns betydelse. I många av Europas byar och städer har det under de gångna åren anordnats aktiviteter kring millennieutvecklingsmålen. Europa har redan 1  200 städer för rättvis handel (6) och numera också sina första regioner för rättvis handel. Många hundratals band mellan europeiska kommuner och deras partner i andra delar av världen har under flera årtionden varit en drivkraft för engagemang, förståelse och insikt i internationella förbindelser. Och på många ställen bidrar lokala och regionala myndigheter till att utforma Europaåret för utvecklingssamarbete 2015. ReK anser att man också under de kommande åren bör fortsätta använda detta nätverk för att involvera medborgarna i reformagendan, med siktet inställt på deltagande och stöd, ansvarsskyldighet, delaktighet och deras bidrag till en hållbar förändring.

| 28. | Reformagendan är omfattande, ambitiös och nödvändig. Alla måste engagera sig, på alla nivåer och i alla delar av världen. De lokala och regionala myndigheterna i Europa står beredda att tillsammans med andra fortsätta att bidra. |
| --- | --- |

28.

Reformagendan är omfattande, ambitiös och nödvändig. Alla måste engagera sig, på alla nivåer och i alla delar av världen. De lokala och regionala myndigheterna i Europa står beredda att tillsammans med andra fortsätta att bidra.

Bryssel den 3 juni 2015.

Europeiska regionkommitténs ordförande

Markku MARKKULA

---

(1)  COM(2014) 335 final.

1

(2)  CDR364-2011_FIN_AC.

2

(3)  COTER-V-046.

3

(4)  Till exempel CDR732-2012_00_00_TRA_AC.

4

(5)  http://lra4dev.cor.europa.eu/portal

5

(6)  COR-2014-05704-00-00-AC-TRA

6

---

| 7.8.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 260/17 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 260/17

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Lokalt och regionalt stöd till rättvis handel i Europa

(2015/C 260/04)

| Föredragande | Barbara DUDEN (DE–PES), medlem av Europautskottet vid Hamburgs delstatsparlament |
| --- | --- |
| Referensdokument | |

Föredragande

Barbara DUDEN (DE–PES), medlem av Europautskottet vid Hamburgs delstatsparlament

Referensdokument

I.   ALLMÄNNA KOMMENTARER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| 1. | Europeiska regionkommittén välkomnar Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 2 april 2014 om förslaget till Europaåret för utvecklingssamarbete (2015) (1). Europaåret bör inte bara utnyttjas för att framhäva unionens utvecklingspolitik i allmänhet och öka EU-medborgarnas kunskap om den, utan framför allt för att följa en ambitiös strategi för rättvis handel, som kan fungera som måttstock för utvecklingspolitikens samstämmighet. |
| --- | --- |

1.

Europeiska regionkommittén välkomnar Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 2 april 2014 om förslaget till Europaåret för utvecklingssamarbete (2015) (1). Europaåret bör inte bara utnyttjas för att framhäva unionens utvecklingspolitik i allmänhet och öka EU-medborgarnas kunskap om den, utan framför allt för att följa en ambitiös strategi för rättvis handel, som kan fungera som måttstock för utvecklingspolitikens samstämmighet.

| 2. | Kommittén hänvisar till sina tidigare yttranden och aktiviteter, som betonar de lokala och regionala myndigheternas särskilda betydelse och deras roll i EU:s utrikespolitiska verksamhet (2). |
| --- | --- |

2.

Kommittén hänvisar till sina tidigare yttranden och aktiviteter, som betonar de lokala och regionala myndigheternas särskilda betydelse och deras roll i EU:s utrikespolitiska verksamhet (2).

| 3. | ReK understryker den centrala betydelsen av samstämmighet i EU-politiken i enlighet med artikel 21 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) och artikel 208 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), och påminner om att unionen har en ledande roll i utformningen och genomförandet av politikens samstämmighet på utvecklingsområdet. Vi vill särskilt framhålla komplementariteten mellan handelspolitiken och utvecklingspolitiken, och upprepar att ReK i detta sammanhang måste erkännas som en drivkraft och samordnare när det gäller de lokala och regionala myndigheternas utvecklingsinsatser. |
| --- | --- |

3.

ReK understryker den centrala betydelsen av samstämmighet i EU-politiken i enlighet med artikel 21 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) och artikel 208 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), och påminner om att unionen har en ledande roll i utformningen och genomförandet av politikens samstämmighet på utvecklingsområdet. Vi vill särskilt framhålla komplementariteten mellan handelspolitiken och utvecklingspolitiken, och upprepar att ReK i detta sammanhang måste erkännas som en drivkraft och samordnare när det gäller de lokala och regionala myndigheternas utvecklingsinsatser.

| 4. | Kommittén påminner om att Europaparlamentet redan 2006 i sin resolution om rättvis handel och utveckling efterlyste en EU-omfattande samordning av rättvis handel och en förankring av detta koncept inom alla politikområden (3). Kommissionen reagerade på denna uppmaning med sitt meddelande av den 5 maj 2009”Att bidra till en hållbar utveckling: rättvis handel och icke-statliga handelsrelaterade system för hållbar utveckling” (4), som nu bör utmynna i en verklig EU-strategi för rättvis handel. |
| --- | --- |

4.

Kommittén påminner om att Europaparlamentet redan 2006 i sin resolution om rättvis handel och utveckling efterlyste en EU-omfattande samordning av rättvis handel och en förankring av detta koncept inom alla politikområden (3). Kommissionen reagerade på denna uppmaning med sitt meddelande av den 5 maj 2009”Att bidra till en hållbar utveckling: rättvis handel och icke-statliga handelsrelaterade system för hållbar utveckling” (4), som nu bör utmynna i en verklig EU-strategi för rättvis handel.

| 5. | ReK hänvisar till sitt tidigare yttrande (5), där de lokala och regionala myndigheternas roll i handelspolitiken för rättvisemärkta produkter erkänns. Dessutom efterlyser kommittén en gemensam ”europeisk strategi för rättvis handel för lokala och regionala myndigheter”. |
| --- | --- |

5.

ReK hänvisar till sitt tidigare yttrande (5), där de lokala och regionala myndigheternas roll i handelspolitiken för rättvisemärkta produkter erkänns. Dessutom efterlyser kommittén en gemensam ”europeisk strategi för rättvis handel för lokala och regionala myndigheter”.

| 6. | Vi förespråkar en framtida utvecklingsram som stöder både utvecklings- och hållbarhetsmål och där de lokala och regionala myndigheterna kan delta i processen (6). |
| --- | --- |

6.

Vi förespråkar en framtida utvecklingsram som stöder både utvecklings- och hållbarhetsmål och där de lokala och regionala myndigheterna kan delta i processen (6).

| 7. | Kommittén instämmer i Europaparlamentets uppmaning i samband med den globala utvecklingsramen efter 2015 (7) om ”en ny global ram som skapar ett mer rättvist och hållbart handelssystem som bygger på dialog, öppenhet och respekt och som strävar efter större rättvisa i den internationella handeln”. |
| --- | --- |

7.

Kommittén instämmer i Europaparlamentets uppmaning i samband med den globala utvecklingsramen efter 2015 (7) om ”en ny global ram som skapar ett mer rättvist och hållbart handelssystem som bygger på dialog, öppenhet och respekt och som strävar efter större rättvisa i den internationella handeln”.

Bakgrund

| 8. | Europeiska regionkommittén konstaterar att under det senaste årtiondet har såväl handelsvolymen med rättvisemärkta varor som stödet till rättvis handel på lokal och regional nivå i EU ökat betydligt. Till exempel finns det i dag mer än 1  500 rättvis handel-kommuner i Europa (antalet har fördubblats under de senaste fem åren), och även konceptet med ”rättvis handel-regioner” ökar i popularitet. |
| --- | --- |

8.

Europeiska regionkommittén konstaterar att under det senaste årtiondet har såväl handelsvolymen med rättvisemärkta varor som stödet till rättvis handel på lokal och regional nivå i EU ökat betydligt. Till exempel finns det i dag mer än 1  500 rättvis handel-kommuner i Europa (antalet har fördubblats under de senaste fem åren), och även konceptet med ”rättvis handel-regioner” ökar i popularitet.

| 9. | Kommittén hänvisar till den definition av rättvis handel som World Fair Trade Organisation och Fairtrade Labelling Organisations International (numera Fairtrade International) har fatställt: ”Rättvis handel är ett handelssamarbete baserat på dialog, öppenhet och respekt som verkar för en rättvisare världshandel. Rättvis handel verkar för en hållbar utveckling genom att erbjuda bättre handelsvillkor och garantera rättigheter för marginaliserade producenter och arbetare – framförallt i Syd. Organisationer för rättvis handel är (med stöd av konsumenter) aktivt engagerade i att stödja producenter, verka för ett ökat medvetande och kampanjarbete för förändringar i regelverk som omgärdar den konventionella internationella handeln och det sätt varpå den utövas.” (stadga om principer för rättvis handel, 2009). |
| --- | --- |

9.

Kommittén hänvisar till den definition av rättvis handel som World Fair Trade Organisation och Fairtrade Labelling Organisations International (numera Fairtrade International) har fatställt: ”Rättvis handel är ett handelssamarbete baserat på dialog, öppenhet och respekt som verkar för en rättvisare världshandel. Rättvis handel verkar för en hållbar utveckling genom att erbjuda bättre handelsvillkor och garantera rättigheter för marginaliserade producenter och arbetare – framförallt i Syd. Organisationer för rättvis handel är (med stöd av konsumenter) aktivt engagerade i att stödja producenter, verka för ett ökat medvetande och kampanjarbete för förändringar i regelverk som omgärdar den konventionella internationella handeln och det sätt varpå den utövas.” (stadga om principer för rättvis handel, 2009).

| 10. | Vi påpekar att ReK delar kommissionens inställning att den frivilliga karaktären på rättvisemärkningen och andra liknande system för hållbar utveckling bör behållas i hela EU (8). |
| --- | --- |

10.

Vi påpekar att ReK delar kommissionens inställning att den frivilliga karaktären på rättvisemärkningen och andra liknande system för hållbar utveckling bör behållas i hela EU (8).

II.   POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

Behovet av en EU-strategi för rättvis handel

| 11. | Europeiska regionkommittén stöder utarbetandet av en europeisk strategi för rättvis handel som främjar ett konsekvent och samordnat agerande när det gäller rättvis handel, och detta inom alla EU-politikområden, dock särskilt handel, utveckling och hållbar konsumtion och produktion. |
| --- | --- |

11.

Europeiska regionkommittén stöder utarbetandet av en europeisk strategi för rättvis handel som främjar ett konsekvent och samordnat agerande när det gäller rättvis handel, och detta inom alla EU-politikområden, dock särskilt handel, utveckling och hållbar konsumtion och produktion.

| 12. | Kommittén ser fram emot det nyligen aviserade meddelandet om handel och uppmanar kommissionen att utnyttja detta tillfälle till att redogöra för vilka konkreta åtgärder den avser att vidta i syfte att verka för en enhetlig ram för rättvis handel i EU. |
| --- | --- |

12.

Kommittén ser fram emot det nyligen aviserade meddelandet om handel och uppmanar kommissionen att utnyttja detta tillfälle till att redogöra för vilka konkreta åtgärder den avser att vidta i syfte att verka för en enhetlig ram för rättvis handel i EU.

| 13. | Kommittén betonar att en sådan strategi bör främja de lokala och regionala myndigheternas aktiva engagemang på detta område, men samtidigt också måste omfatta andra viktiga aktörer såsom Europaparlamentet, Europeiska utrikestjänsten och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén. Man skulle därför kunna överväga att inrätta en interinstitutionell arbetsgrupp för att samordna åtgärder på detta område med hänsyn till samstämmigheten och för att säkerställa komplementaritet i EU:s relevanta initiativ och politik. |
| --- | --- |

13.

Kommittén betonar att en sådan strategi bör främja de lokala och regionala myndigheternas aktiva engagemang på detta område, men samtidigt också måste omfatta andra viktiga aktörer såsom Europaparlamentet, Europeiska utrikestjänsten och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén. Man skulle därför kunna överväga att inrätta en interinstitutionell arbetsgrupp för att samordna åtgärder på detta område med hänsyn till samstämmigheten och för att säkerställa komplementaritet i EU:s relevanta initiativ och politik.

Rättvis handel i medborgarnas medvetande

| 14. | Europeiska regionkommittén välkomnar den senaste Eurobarometerundersökningen (9), som visar att hälften av EU-medborgarna är beredda att betala mer för rättvisemärkta produkter. |
| --- | --- |

14.

Europeiska regionkommittén välkomnar den senaste Eurobarometerundersökningen (9), som visar att hälften av EU-medborgarna är beredda att betala mer för rättvisemärkta produkter.

| 15. | Kommittén konstaterar att trots att erkännandet av och stödet för rättvis handel har ökat i hela Europa så är kännedomen om konceptet högst varierande både mellan och inom EU:s medlemsstater. Medan kännedomen om rättvisemärkningen är relativt hög (mer än 50 % av befolkningen) i norra och västra Europa, är rättvis handel ännu tämligen okänt i de flesta öst- och centraleuropeiska länderna. En EU-strategi för rättvis handel skulle också få en positiv inverkan på kandidatländerna. |
| --- | --- |

15.

Kommittén konstaterar att trots att erkännandet av och stödet för rättvis handel har ökat i hela Europa så är kännedomen om konceptet högst varierande både mellan och inom EU:s medlemsstater. Medan kännedomen om rättvisemärkningen är relativt hög (mer än 50 % av befolkningen) i norra och västra Europa, är rättvis handel ännu tämligen okänt i de flesta öst- och centraleuropeiska länderna. En EU-strategi för rättvis handel skulle också få en positiv inverkan på kandidatländerna.

| 16. | ReK betonar att befintliga internationella (stads)partnerskap (i EU, i Europa och globalt) bör användas för att öka medvetenheten om rättvis handel och främja utbytet av bästa praxis på lokal och regional nivå. Särskilt insatserna av organisationer i det civila samhället i samarbete med lokala och regionala myndigheter bör stödjas och främjas i detta sammanhang. |
| --- | --- |

16.

ReK betonar att befintliga internationella (stads)partnerskap (i EU, i Europa och globalt) bör användas för att öka medvetenheten om rättvis handel och främja utbytet av bästa praxis på lokal och regional nivå. Särskilt insatserna av organisationer i det civila samhället i samarbete med lokala och regionala myndigheter bör stödjas och främjas i detta sammanhang.

| 17. | Det är mycket viktigt att främja konsumentupplysningen i EU, särskilt i skolan men också utanför, i samarbete med befintliga initiativ på lokal och regional nivå. |
| --- | --- |

17.

Det är mycket viktigt att främja konsumentupplysningen i EU, särskilt i skolan men också utanför, i samarbete med befintliga initiativ på lokal och regional nivå.

Offentliga upphandlingar

| 18. | Europeiska regionkommittén välkomnar EU:s reviderade direktiv om offentlig upphandling, som gör det möjligt att ta med kriterier för rättvis handel i offentliga upphandlingar. Det är numera lättare för de upphandlande myndigheterna att förlita sig på frivilliga märkningar och certifieringssystem för att se till att betydelsen av hållbar utveckling ingår i den offentliga upphandlingen. |
| --- | --- |

18.

Europeiska regionkommittén välkomnar EU:s reviderade direktiv om offentlig upphandling, som gör det möjligt att ta med kriterier för rättvis handel i offentliga upphandlingar. Det är numera lättare för de upphandlande myndigheterna att förlita sig på frivilliga märkningar och certifieringssystem för att se till att betydelsen av hållbar utveckling ingår i den offentliga upphandlingen.

| 19. | Kommittén uppmanar kommissionen att utarbeta praktiska riktlinjer där rättvis handel och andra sociala kriterier i offentlig upphandling förklaras på ett verklighetsnära sätt och därmed främjas. |
| --- | --- |

19.

Kommittén uppmanar kommissionen att utarbeta praktiska riktlinjer där rättvis handel och andra sociala kriterier i offentlig upphandling förklaras på ett verklighetsnära sätt och därmed främjas.

| 20. | Vi gläder oss åt det växande intresset bland kommuner i Europa för hållbar livsmedelsproduktion, särskilt efterfrågan på lokalt producerade livsmedel. Denna hållning, som ReK välkomnar, är ett ypperligt komplement till konsumtionen av rättvisemärkta produkter, såsom många regionala och lokala initiativ på detta område visar. |
| --- | --- |

20.

Vi gläder oss åt det växande intresset bland kommuner i Europa för hållbar livsmedelsproduktion, särskilt efterfrågan på lokalt producerade livsmedel. Denna hållning, som ReK välkomnar, är ett ypperligt komplement till konsumtionen av rättvisemärkta produkter, såsom många regionala och lokala initiativ på detta område visar.

| 21. | Det är mycket användbart att de lokala och regionala myndigheterna ges exempel på offentlig upphandling där sociala och etiska kriterier har beaktats. I detta sammanhang bör kommissionen också främja ett närmare samarbete mellan de lokala och regionala myndigheterna: t.ex. i samband med utarbetande av gemensamma kriterier och riktlinjer, förhandlingar med leverantörer och långfristiga leveransavtal samt i samband med samordnad övervakning av praxis vid offentlig upphandling när det gäller ekologiska, sociala och etiska kriterier. |
| --- | --- |

21.

Det är mycket användbart att de lokala och regionala myndigheterna ges exempel på offentlig upphandling där sociala och etiska kriterier har beaktats. I detta sammanhang bör kommissionen också främja ett närmare samarbete mellan de lokala och regionala myndigheterna: t.ex. i samband med utarbetande av gemensamma kriterier och riktlinjer, förhandlingar med leverantörer och långfristiga leveransavtal samt i samband med samordnad övervakning av praxis vid offentlig upphandling när det gäller ekologiska, sociala och etiska kriterier.

| 22. | ReK rekommenderar de regionala och lokala myndigheterna att ha ett nära samarbete med olika intressegrupper, t.ex. universitet, skolor och sjukhus i ett visst område. Det är i detta sammanhang av yttersta vikt att de upphandlingsansvariga informeras om möjligheterna att använda hållbarhetskriterier i sina anbudsinfordringar, så att de också kan utnyttja dem. Kommittén vill understryka att denna informationsspridning kan uppnås via kunskapscentrum. Kunskapscentrum kan hjälpa lokala och regionala myndigheter samt näringslivet i genomförandet av rättvis upphandling genom att fungera som tillhandahållare av kunskap och expertis. |
| --- | --- |

22.

ReK rekommenderar de regionala och lokala myndigheterna att ha ett nära samarbete med olika intressegrupper, t.ex. universitet, skolor och sjukhus i ett visst område. Det är i detta sammanhang av yttersta vikt att de upphandlingsansvariga informeras om möjligheterna att använda hållbarhetskriterier i sina anbudsinfordringar, så att de också kan utnyttja dem. Kommittén vill understryka att denna informationsspridning kan uppnås via kunskapscentrum. Kunskapscentrum kan hjälpa lokala och regionala myndigheter samt näringslivet i genomförandet av rättvis upphandling genom att fungera som tillhandahållare av kunskap och expertis.

| 23. | Kommittén föreslår att medlemsstaterna i sina rättssystem ska införa en möjlighet att vid offentlig upphandling lägga till kriterier som positivt särbehandlar rättvisemärkta produkter. |
| --- | --- |

23.

Kommittén föreslår att medlemsstaterna i sina rättssystem ska införa en möjlighet att vid offentlig upphandling lägga till kriterier som positivt särbehandlar rättvisemärkta produkter.

| 24. | Kommittén påpekar också att t.ex. tillhandahållande av en central inköpsorganisation eller inköpsplattform kan vara en bra möjlighet att på ett okomplicerat sätt omsätta rättvis upphandling i praktiken på lokal/regional nivå. Sådana initiativ kan förenkla offentliga inköp av rättvisemärkta produkter genom att flera lokala och regionala myndigheter samordnar sina beställningar och leveranser, och därmed även drar nytta av lägre kostnader. |
| --- | --- |

24.

Kommittén påpekar också att t.ex. tillhandahållande av en central inköpsorganisation eller inköpsplattform kan vara en bra möjlighet att på ett okomplicerat sätt omsätta rättvis upphandling i praktiken på lokal/regional nivå. Sådana initiativ kan förenkla offentliga inköp av rättvisemärkta produkter genom att flera lokala och regionala myndigheter samordnar sina beställningar och leveranser, och därmed även drar nytta av lägre kostnader.

| 25. | Vi välkomnar EU-institutionernas nuvarande insatser för att främja rättvis handel inom sina egna strukturer, t.ex. genom konsumtion av rättvisemärkta produkter vid evenemang som anordnas av EU, och efterlyser en systematisk tillämpning av sådana metoder. EU-institutionerna måste själva föregå med gott exempel. Institutionerna bör främja konsumtion av rättvisemärkta produkter vid myndigheterna, och även vid evenemang som anordnas av EU. |
| --- | --- |

25.

Vi välkomnar EU-institutionernas nuvarande insatser för att främja rättvis handel inom sina egna strukturer, t.ex. genom konsumtion av rättvisemärkta produkter vid evenemang som anordnas av EU, och efterlyser en systematisk tillämpning av sådana metoder. EU-institutionerna måste själva föregå med gott exempel. Institutionerna bör främja konsumtion av rättvisemärkta produkter vid myndigheterna, och även vid evenemang som anordnas av EU.

Bidrag till ”rättvist företagande”

| 26. | Europeiska regionkommittén anser att de lokala och regionala myndigheterna kan uppmuntra företagen i den egna regionen att införliva principerna om rättvis handel och företagens ansvar i sina affärsmetoder. De kan till exempel uppmuntra den lokala hotell- och restaurangbranschen att köpa in rättvisemärkta produkter. Man skulle också kunna ta initiativ till att införa en uppförandekod för rättvis handel som företag från kommunerna och regionerna ansluter sig till. |
| --- | --- |

26.

Europeiska regionkommittén anser att de lokala och regionala myndigheterna kan uppmuntra företagen i den egna regionen att införliva principerna om rättvis handel och företagens ansvar i sina affärsmetoder. De kan till exempel uppmuntra den lokala hotell- och restaurangbranschen att köpa in rättvisemärkta produkter. Man skulle också kunna ta initiativ till att införa en uppförandekod för rättvis handel som företag från kommunerna och regionerna ansluter sig till.

| 27. | Kommittén föreslår att rättvis handel också ska höra till uppgifterna när det gäller näringslivsutveckling och ingå i strategierna för företagens sociala ansvar hos de berörda nationella näringslivsorganisationerna. Som ett komplement skulle flerpartsinitiativ (t.ex. initiativ för hållbar handel i olika medlemsstater eller Fair Wear Foundation inom vissa sektorer) eller erkända märkningar (t.ex. Fairtrade) kunna utvecklas och främjas med stöd från EU. |
| --- | --- |

27.

Kommittén föreslår att rättvis handel också ska höra till uppgifterna när det gäller näringslivsutveckling och ingå i strategierna för företagens sociala ansvar hos de berörda nationella näringslivsorganisationerna. Som ett komplement skulle flerpartsinitiativ (t.ex. initiativ för hållbar handel i olika medlemsstater eller Fair Wear Foundation inom vissa sektorer) eller erkända märkningar (t.ex. Fairtrade) kunna utvecklas och främjas med stöd från EU.

| 28. | ReK påpekar att kriterier för rättvis handel kan tillämpas i samband med stöd till små och medelstora företag och grundande av företag genom de offentliga fonderna, t.ex. Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf). Att anordna mässor om rättvis handel skulle vara ytterligare ett steg i denna riktning. Ett exempel på detta är den inom det tyska språkområdet för närvarande största fack- och konsumentmässan om rättvis handel som arrangeras i Dortmund. |
| --- | --- |

28.

ReK påpekar att kriterier för rättvis handel kan tillämpas i samband med stöd till små och medelstora företag och grundande av företag genom de offentliga fonderna, t.ex. Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf). Att anordna mässor om rättvis handel skulle vara ytterligare ett steg i denna riktning. Ett exempel på detta är den inom det tyska språkområdet för närvarande största fack- och konsumentmässan om rättvis handel som arrangeras i Dortmund.

Stöd till lokala och regionala insatser för att främja rättvis handel

| 29. | Europeiska regionkommittén föreslår att man i syfte att bredda konceptet med rättvis handel-regioner ska undersöka om exemplet med ”Tysklands rättvis handel-huvudstad” (”Hauptstadt des Fairen Handels”), inspirerat av initiativet ”Europeisk kulturhuvudstad”, lämpar sig för att locka de europeiska kommunerna och regionerna att främja rättvis handel. I ett sådant initiativ bör man därför också specifikt beakta de särskilda utmaningarna i de central- och östeuropeiska medlemsstaterna. |
| --- | --- |

29.

Europeiska regionkommittén föreslår att man i syfte att bredda konceptet med rättvis handel-regioner ska undersöka om exemplet med ”Tysklands rättvis handel-huvudstad” (”Hauptstadt des Fairen Handels”), inspirerat av initiativet ”Europeisk kulturhuvudstad”, lämpar sig för att locka de europeiska kommunerna och regionerna att främja rättvis handel. I ett sådant initiativ bör man därför också specifikt beakta de särskilda utmaningarna i de central- och östeuropeiska medlemsstaterna.

| 30. | Kommittén är övertygad om att utmärkelsen ”Europeisk rättvis handel-huvudstad/region” skulle ge de lokala och regionala myndigheterna ytterligare motivation att genom initiativ för rättvis handel göra sig ett namn på nationell eller internationell nivå. Invånarna och lokala gräsrotsorganisationer bör göras direkt delaktiga i detta initiativ. |
| --- | --- |

30.

Kommittén är övertygad om att utmärkelsen ”Europeisk rättvis handel-huvudstad/region” skulle ge de lokala och regionala myndigheterna ytterligare motivation att genom initiativ för rättvis handel göra sig ett namn på nationell eller internationell nivå. Invånarna och lokala gräsrotsorganisationer bör göras direkt delaktiga i detta initiativ.

Rättvis handel i den globala utvecklingsramen efter 2015

   (10)

| 31. | Europeiska regionkommittén betonar att de lokala myndigheternas roll i utformningen av utvecklingsagendan för perioden efter 2015 måste stärkas i enlighet med högnivåpanelens förslag (11). I utvecklingsmålen för perioden efter 2015 måste de lokala myndigheternas roll som en central aktör inom utvecklingspolitiken erkännas, och de hållbarhetsmål som för närvarande diskuteras måste omsättas i samordnade nationella, regionala och lokala strategier. |
| --- | --- |

31.

Europeiska regionkommittén betonar att de lokala myndigheternas roll i utformningen av utvecklingsagendan för perioden efter 2015 måste stärkas i enlighet med högnivåpanelens förslag (11). I utvecklingsmålen för perioden efter 2015 måste de lokala myndigheternas roll som en central aktör inom utvecklingspolitiken erkännas, och de hållbarhetsmål som för närvarande diskuteras måste omsättas i samordnade nationella, regionala och lokala strategier.

| 32. | Kommittén påminner om att partnerskap måste utvecklas mellan många aktörer för att genomföra hållbarhetsmålen. Framför allt bör man främja och ge ekonomiskt stöd till sådana partnerskap som beaktar hållbarhetens alla dimensioner på området för rättvis handel. |
| --- | --- |

32.

Kommittén påminner om att partnerskap måste utvecklas mellan många aktörer för att genomföra hållbarhetsmålen. Framför allt bör man främja och ge ekonomiskt stöd till sådana partnerskap som beaktar hållbarhetens alla dimensioner på området för rättvis handel.

| 33. | Kommittén välkomnar kommissionens nyligen offentliggjorda meddelande ”Ett globalt partnerskap för fattigdomsutrotning och hållbar utveckling efter 2015” och särskilt det uttryckliga erkännandet av att handel bidrar till tillväxt och hållbar utveckling för alla. Vi noterar också med intresse den uttryckliga hänvisningen till att systemen för rättvis handel skapar ekonomiska, miljömässiga och sociala fördelar i detta sammanhang. |
| --- | --- |

33.

Kommittén välkomnar kommissionens nyligen offentliggjorda meddelande ”Ett globalt partnerskap för fattigdomsutrotning och hållbar utveckling efter 2015” och särskilt det uttryckliga erkännandet av att handel bidrar till tillväxt och hållbar utveckling för alla. Vi noterar också med intresse den uttryckliga hänvisningen till att systemen för rättvis handel skapar ekonomiska, miljömässiga och sociala fördelar i detta sammanhang.

| 34. | ReK anser att man måste utarbeta konkreta indikatorer för att mäta måluppfyllelsen. Rättvis handel bör vara en indikator för produktionens och konsumtionens hållbarhet, särskilt när det gäller offentlig upphandling. Rättvis handel kan också framför allt tjäna som indikator för målet om ”partnerskap för solidaritet”, eftersom det på detta område redan finns mycket positiva erfarenheter av olika berörda aktörers deltagande. |
| --- | --- |

34.

ReK anser att man måste utarbeta konkreta indikatorer för att mäta måluppfyllelsen. Rättvis handel bör vara en indikator för produktionens och konsumtionens hållbarhet, särskilt när det gäller offentlig upphandling. Rättvis handel kan också framför allt tjäna som indikator för målet om ”partnerskap för solidaritet”, eftersom det på detta område redan finns mycket positiva erfarenheter av olika berörda aktörers deltagande.

Utbyte av erfarenheter

| 35. | Europeiska regionkommittén hänvisar till en studie som offentliggjorts om lokala och regionala myndigheters stöd till rättvis handel, där man visar på olika tillvägagångssätt när det gäller rättvis handel i EU och undersöker möjliga hinder. För att komplettera studien sammanställdes också ett urval exempel på god praxis. ReK offentliggör detta material i syfte att upprätta lärande- och kvalificeringsgemenskaper på detta område och underbygga de politiska kraven i detta yttrande. |
| --- | --- |

35.

Europeiska regionkommittén hänvisar till en studie som offentliggjorts om lokala och regionala myndigheters stöd till rättvis handel, där man visar på olika tillvägagångssätt när det gäller rättvis handel i EU och undersöker möjliga hinder. För att komplettera studien sammanställdes också ett urval exempel på god praxis. ReK offentliggör detta material i syfte att upprätta lärande- och kvalificeringsgemenskaper på detta område och underbygga de politiska kraven i detta yttrande.

| 36. | Kommittén välkomnar att frågan om rättvis handel ska tas upp vid nästa årliga konferens (assises) om decentraliserat utvecklingssamarbete. ReK måste stärka kopplingen mellan rättvis handel inom ramen för dessa evenemang och andra befintliga åtgärder och nätverk på regional nivå. |
| --- | --- |

36.

Kommittén välkomnar att frågan om rättvis handel ska tas upp vid nästa årliga konferens (assises) om decentraliserat utvecklingssamarbete. ReK måste stärka kopplingen mellan rättvis handel inom ramen för dessa evenemang och andra befintliga åtgärder och nätverk på regional nivå.

| 37. | Kommittén betonar att medlen för programmen för utbildning och information om utvecklingsfrågor (Dear) och liknande program i framtiden också bör användas för att möjliggöra fler stadspartnerskap för rättvis handel, i synnerhet med städer i sydligare länder. Vi stöder inrättandet av strategiska partnerskap mellan lokala och regionala myndigheter och nätverk för rättvis handel-producenter i EU:s partnerländer genom det nya tematiska programmet för det civila samhällets organisationer och lokala myndigheter. |
| --- | --- |

37.

Kommittén betonar att medlen för programmen för utbildning och information om utvecklingsfrågor (Dear) och liknande program i framtiden också bör användas för att möjliggöra fler stadspartnerskap för rättvis handel, i synnerhet med städer i sydligare länder. Vi stöder inrättandet av strategiska partnerskap mellan lokala och regionala myndigheter och nätverk för rättvis handel-producenter i EU:s partnerländer genom det nya tematiska programmet för det civila samhällets organisationer och lokala myndigheter.

| 38. | Vi välkomnar initiativ såsom församlingen för rättvis handel i Loire-regionen (Conseil Ligérien du Commerce Équitable), där alla regionala aktörer inom rättvis handel varje år samlas för att utbyta erfarenheter om de olika områdena. |
| --- | --- |

38.

Vi välkomnar initiativ såsom församlingen för rättvis handel i Loire-regionen (Conseil Ligérien du Commerce Équitable), där alla regionala aktörer inom rättvis handel varje år samlas för att utbyta erfarenheter om de olika områdena.

EU:s handelspolitik

| 39. | Europeiska regionkommittén påminner om att EU spelar en central roll i världshandeln och samtidigt strävar efter att stärka sin ledande ställning i hållbarhetsdebatten. EU-institutionerna uppmanas därför att utforma EU:s utrikeshandel på ett sådant sätt att den bidrar till hållbar utveckling. |
| --- | --- |

39.

Europeiska regionkommittén påminner om att EU spelar en central roll i världshandeln och samtidigt strävar efter att stärka sin ledande ställning i hållbarhetsdebatten. EU-institutionerna uppmanas därför att utforma EU:s utrikeshandel på ett sådant sätt att den bidrar till hållbar utveckling.

| 40. | Kommittén konstaterar med tillfredsställelse att EU har vidtagit vissa åtgärder, såsom att ett utökat kapitel om hållbar utveckling måste finnas med i handelsavtal med tredjeländer, och att det i vissa bilaterala handelsavtal till och med uttryckligen står att avtalsparterna stöder fri och rättvis handel. Detta öppnande av marknaderna bör också gynna småbrukarna. |
| --- | --- |

40.

Kommittén konstaterar med tillfredsställelse att EU har vidtagit vissa åtgärder, såsom att ett utökat kapitel om hållbar utveckling måste finnas med i handelsavtal med tredjeländer, och att det i vissa bilaterala handelsavtal till och med uttryckligen står att avtalsparterna stöder fri och rättvis handel. Detta öppnande av marknaderna bör också gynna småbrukarna.

| 41. | ReK insisterar på att man när dessa avtal genomförs måste se till att småbrukarna i dessa länder får stöd för att främja rättvis handel, t.ex. genom att näringslivsdelegationer i samarbete med de lokala eller regionala myndigheterna och EU-delegationerna i partnerländerna specifikt besöker småbrukare och sätter sig in i de lokala förhållandena. |
| --- | --- |

41.

ReK insisterar på att man när dessa avtal genomförs måste se till att småbrukarna i dessa länder får stöd för att främja rättvis handel, t.ex. genom att näringslivsdelegationer i samarbete med de lokala eller regionala myndigheterna och EU-delegationerna i partnerländerna specifikt besöker småbrukare och sätter sig in i de lokala förhållandena.

Arbetsvillkoren i de globala leveranskedjorna

| 42. | Europeiska regionkommittén betonar att allmänheten de senaste åren har blivit alltmer uppmärksam på oacceptabla arbetsvillkor och kränkningar av de mänskliga rättigheterna i producentländerna och att konsumenternas intresse för dessa frågor har ökat. Exempelvis arbetar den tyska och den nederländska regeringen tillsammans med företag, fackföreningar och det civila samhället med liknande initiativ inom textilsektorn för att längs hela försörjningskedjan uppnå bättre och mer hållbara levnads- och arbetsvillkor för arbetstagarna i den globala klädindustrin. Kommissionen utreder för närvarande en liknande strategi på europeisk nivå. |
| --- | --- |

42.

Europeiska regionkommittén betonar att allmänheten de senaste åren har blivit alltmer uppmärksam på oacceptabla arbetsvillkor och kränkningar av de mänskliga rättigheterna i producentländerna och att konsumenternas intresse för dessa frågor har ökat. Exempelvis arbetar den tyska och den nederländska regeringen tillsammans med företag, fackföreningar och det civila samhället med liknande initiativ inom textilsektorn för att längs hela försörjningskedjan uppnå bättre och mer hållbara levnads- och arbetsvillkor för arbetstagarna i den globala klädindustrin. Kommissionen utreder för närvarande en liknande strategi på europeisk nivå.

| 43. | Kommittén välkomnar uttryckligen sådana initiativ och uppmanar kommissionen och de behöriga nationella myndigheterna att utveckla liknande projekt, där de lokala och regionala myndigheterna måste ingå som partner. |
| --- | --- |

43.

Kommittén välkomnar uttryckligen sådana initiativ och uppmanar kommissionen och de behöriga nationella myndigheterna att utveckla liknande projekt, där de lokala och regionala myndigheterna måste ingå som partner.

Främjande av rättvis handel i bilaterala förbindelser

| 44. | ReK rekommenderar att man i större utsträckning ska utnyttja andra möjligheter att främja rättvis handel, t.ex. sammankoppling av decentraliserat utvecklingssamarbete och rättvis handel. En utgångspunkt skulle kunna vara erfarenheterna av införandet av rättvis handel i befintliga partnerskap med städer och regioner i sydliga länder, och även inom ramen för partnersamverkan inom Europa. |
| --- | --- |

44.

ReK rekommenderar att man i större utsträckning ska utnyttja andra möjligheter att främja rättvis handel, t.ex. sammankoppling av decentraliserat utvecklingssamarbete och rättvis handel. En utgångspunkt skulle kunna vara erfarenheterna av införandet av rättvis handel i befintliga partnerskap med städer och regioner i sydliga länder, och även inom ramen för partnersamverkan inom Europa.

| 45. | I detta syfte bör man ytterligare utveckla och främja nätverken för rättvis handel, i synnerhet nätverk som inom EU samlar flera städer eller regioner över EU:s inre gränser, t.ex. nätverket för de gränsöverskridande rättvis handel-städerna Metz, Luxemburg, Trier och Saarbrücken. |
| --- | --- |

45.

I detta syfte bör man ytterligare utveckla och främja nätverken för rättvis handel, i synnerhet nätverk som inom EU samlar flera städer eller regioner över EU:s inre gränser, t.ex. nätverket för de gränsöverskridande rättvis handel-städerna Metz, Luxemburg, Trier och Saarbrücken.

Bryssel den 4 juni 2015.

Europeiska regionkommitténs ordförande

Markku MARKKULA

---

(1)  A7-0384/2013.

1

(2)  För att bara nämna några få: ”Ökad egenmakt för partnerländernas lokala myndigheter i syfte att förbättra samhällsstyrningen och resultaten på utvecklingsområdet” (CDR2010-2013) och ”Europa i världen: en ny strategi för att finansiera EU:s yttre åtgärder” (CDR732-2012).

2

(3)  Europaparlamentets resolution om rättvis handel och utveckling (2005/2245(INI)).

3

(4)  COM(2009) 215 final.

4

(5)  ReK:s yttrande ”Att bidra till en hållbar utveckling: Rättvis handel och icke-statliga handelsrelaterade system för hållbar utveckling” (CDR214-2009).

5

(6)  ReK:s yttrande ”Att göra EU:s utvecklingspolitik mer effektiv: en agenda för förändring” (CDR364-2011).

6

(7)  Europaparlamentets betänkande av den 17 november 2014 om ”EU och den globala utvecklingsramen efter 2015” (2014/2143(INI)).

7

(8)  ReK:s ovannämnda yttrande ”Att bidra till en hållbar utveckling” (CDR214-2009).

8

(9)  Special Eurobarometer 421: The European Year for Development – Citizens' Views on Development, Cooperation and Aid.

9

The European Year for Development – Citizens' Views on Development, Cooperation and Aid

(10)  ”Ett anständigt liv för alla: från vision till kollektiva åtgärder” (under utarbetande).

10

(11)  Rapport från högnivågruppen med framstående personer om utvecklingsagendan för perioden efter 2015, den 30 maj 2013.

11

---

III Förberedande akter

REGIONKOMMITTÉN

112:e plenarsessionen den 3–4 juni 2015

| 7.8.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 260/22 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 260/22

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik

(2015/C 260/05)

| Föredragande | Mauro D'ATTIS (IT/EPP), ledamot av kommunfullmäktige i Brindisi |
| --- | --- |
| Referensdokument | Förslag till rådets beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik
  COM(2015) 98 final |

Föredragande

Mauro D'ATTIS (IT/EPP), ledamot av kommunfullmäktige i Brindisi

Referensdokument

Förslag till rådets beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik

COM(2015) 98 final

I.   ÄNDRINGSREKOMMENDATIONER

Ändringsrekommendation 1

Förslag till beslut

Skäl 5

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| I enlighet med fördragets bestämmelser har unionen utarbetat och genomfört instrument för politisk samordning av finanspolitiken och den makrostrukturella politiken. I den europeiska planeringsterminen kombineras de olika instrumenten i en övergripande ram för en integrerad multilateral övervakning av
  ekonomi och budget
  . Den europeiska planeringsterminen kommer att fungera bättre, om den förenklas och stärks såsom kommissionen föreslår i sin årliga tillväxtöversikt för 2015. | I enlighet med fördragets bestämmelser har unionen utarbetat och genomfört instrument för politisk samordning av finanspolitiken och den makrostrukturella politiken. I den europeiska planeringsterminen kombineras de olika instrumenten i en övergripande ram för en integrerad multilateral övervakning av
  den ekonomiska politiken samt budget-, sysselsättnings- och socialpolitiken
  . Den europeiska planeringsterminen kommer att fungera bättre, om den förenklas och stärks såsom kommissionen föreslår i sin årliga tillväxtöversikt för 2015. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

I enlighet med fördragets bestämmelser har unionen utarbetat och genomfört instrument för politisk samordning av finanspolitiken och den makrostrukturella politiken. I den europeiska planeringsterminen kombineras de olika instrumenten i en övergripande ram för en integrerad multilateral övervakning av
  ekonomi och budget
  . Den europeiska planeringsterminen kommer att fungera bättre, om den förenklas och stärks såsom kommissionen föreslår i sin årliga tillväxtöversikt för 2015.

I enlighet med fördragets bestämmelser har unionen utarbetat och genomfört instrument för politisk samordning av finanspolitiken och den makrostrukturella politiken. I den europeiska planeringsterminen kombineras de olika instrumenten i en övergripande ram för en integrerad multilateral övervakning av
  den ekonomiska politiken samt budget-, sysselsättnings- och socialpolitiken
  . Den europeiska planeringsterminen kommer att fungera bättre, om den förenklas och stärks såsom kommissionen föreslår i sin årliga tillväxtöversikt för 2015.

Motivering

Självförklarande.

Ändringsrekommendation 2

Förslag till beslut

Skäl 5 – Lägg till ett nytt skäl

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| | Europa 2020-strategin bör genomföras i partnerskap med de regionala och lokala myndigheterna, som – med tanke på deras befogenheter och sakkunskap inom de områden som omfattas av riktlinjerna och i enlighet med subsidiaritetsprincipen – spelar en avgörande roll i samband med utarbetandet och genomförandet av de nationella reformprogrammen, särskilt när det gäller socialtjänster och strategier för integration på arbetsmarknaden. Även när det gäller den övergripande kommunikationen om strategin bör man dra nytta av de lokala och regionala myndigheterna, eftersom den lokala och regionala nivån ligger närmast medborgarna. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Europa 2020-strategin bör genomföras i partnerskap med de regionala och lokala myndigheterna, som – med tanke på deras befogenheter och sakkunskap inom de områden som omfattas av riktlinjerna och i enlighet med subsidiaritetsprincipen – spelar en avgörande roll i samband med utarbetandet och genomförandet av de nationella reformprogrammen, särskilt när det gäller socialtjänster och strategier för integration på arbetsmarknaden. Även när det gäller den övergripande kommunikationen om strategin bör man dra nytta av de lokala och regionala myndigheterna, eftersom den lokala och regionala nivån ligger närmast medborgarna.

Motivering

Anspråk på den politiska roll som lokala och regionala myndigheter har i många medlemsstater vid genomförandet av politiken med anknytning till Europa 2020-strategin (1).

Ändringsrekommendation 3

Förslag till beslut

Skäl 6

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Under den finansiella och ekonomiska krisen har stora svagheter i unionens och dess medlemsstaters ekonomi blivit uppenbara. Krisen har också tydligt visat hur nära sammanlänkade medlemsstaternas ekonomier och arbetsmarknader är. Att skapa stark och hållbar tillväxt för alla och nya arbetstillfällen är unionens största utmaning i dag. Detta kräver en samordnad och ambitiös politik både på unions- och medlemsstatsnivå, i överensstämmelse med fördragets bestämmelser och unionens ekonomiska styrning. Insatserna bör göras på både utbuds- och efterfrågesidan, och omfatta investeringsstimulans, förnyade satsningar på strukturreformer samt utövande av finanspolitiskt ansvar. | Under den finansiella och ekonomiska krisen har stora svagheter i unionens och dess medlemsstaters ekonomi blivit uppenbara. Krisen har också tydligt visat hur nära sammanlänkade medlemsstaternas ekonomier och arbetsmarknader är. Att skapa stark och hållbar tillväxt för alla och nya arbetstillfällen är unionens största utmaning i dag. Detta kräver en samordnad och ambitiös politik både på unions- och medlemsstatsnivå, i överensstämmelse med fördragets bestämmelser och unionens ekonomiska styrning. Insatserna bör göras på både utbuds- och efterfrågesidan, och omfatta
  såväl offentlig som privat
  investeringsstimulans, förnyade satsningar på strukturreformer samt utövande av finanspolitiskt ansvar. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Under den finansiella och ekonomiska krisen har stora svagheter i unionens och dess medlemsstaters ekonomi blivit uppenbara. Krisen har också tydligt visat hur nära sammanlänkade medlemsstaternas ekonomier och arbetsmarknader är. Att skapa stark och hållbar tillväxt för alla och nya arbetstillfällen är unionens största utmaning i dag. Detta kräver en samordnad och ambitiös politik både på unions- och medlemsstatsnivå, i överensstämmelse med fördragets bestämmelser och unionens ekonomiska styrning. Insatserna bör göras på både utbuds- och efterfrågesidan, och omfatta investeringsstimulans, förnyade satsningar på strukturreformer samt utövande av finanspolitiskt ansvar.

Under den finansiella och ekonomiska krisen har stora svagheter i unionens och dess medlemsstaters ekonomi blivit uppenbara. Krisen har också tydligt visat hur nära sammanlänkade medlemsstaternas ekonomier och arbetsmarknader är. Att skapa stark och hållbar tillväxt för alla och nya arbetstillfällen är unionens största utmaning i dag. Detta kräver en samordnad och ambitiös politik både på unions- och medlemsstatsnivå, i överensstämmelse med fördragets bestämmelser och unionens ekonomiska styrning. Insatserna bör göras på både utbuds- och efterfrågesidan, och omfatta
  såväl offentlig som privat
  investeringsstimulans, förnyade satsningar på strukturreformer samt utövande av finanspolitiskt ansvar.

Motivering

Självförklarande.

Ändringsrekommendation 4

Förslag till beslut

Skäl 7

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Medlemsstaterna och unionen bör även ta itu med krisens sociala konsekvenser och sträva efter att bygga ett sammanhållet samhälle, där människor kan förutse och hantera förändringar samt aktivt delta i samhällsliv och ekonomi. Tillträde och möjligheter för alla bör tryggas samt fattigdom och social utestängning minskas, framför allt genom väl fungerande arbetsmarknader och sociala välfärdssystem och undanröjande av hindren för deltagande på arbetsmarknaden. Medlemsstaterna bör också sörja för att alla invånare och regioner gynnas av den ekonomiska tillväxten. | Medlemsstaterna och unionen bör även ta itu med krisens sociala konsekvenser och sträva efter att bygga ett sammanhållet samhälle, där människor kan förutse och hantera förändringar samt aktivt delta i samhällsliv och ekonomi. Tillträde och möjligheter för alla bör tryggas samt fattigdom och social utestängning minskas, framför allt genom väl fungerande arbetsmarknader och sociala välfärdssystem och undanröjande av hindren för deltagande på arbetsmarknaden
  och arbetskraftens rörlighet
  . Medlemsstaterna bör också sörja för att alla invånare och regioner gynnas av den ekonomiska tillväxten. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Medlemsstaterna och unionen bör även ta itu med krisens sociala konsekvenser och sträva efter att bygga ett sammanhållet samhälle, där människor kan förutse och hantera förändringar samt aktivt delta i samhällsliv och ekonomi. Tillträde och möjligheter för alla bör tryggas samt fattigdom och social utestängning minskas, framför allt genom väl fungerande arbetsmarknader och sociala välfärdssystem och undanröjande av hindren för deltagande på arbetsmarknaden. Medlemsstaterna bör också sörja för att alla invånare och regioner gynnas av den ekonomiska tillväxten.

Medlemsstaterna och unionen bör även ta itu med krisens sociala konsekvenser och sträva efter att bygga ett sammanhållet samhälle, där människor kan förutse och hantera förändringar samt aktivt delta i samhällsliv och ekonomi. Tillträde och möjligheter för alla bör tryggas samt fattigdom och social utestängning minskas, framför allt genom väl fungerande arbetsmarknader och sociala välfärdssystem och undanröjande av hindren för deltagande på arbetsmarknaden
  och arbetskraftens rörlighet
  . Medlemsstaterna bör också sörja för att alla invånare och regioner gynnas av den ekonomiska tillväxten.

Motivering

Självförklarande.

Ändringsrekommendation 5

Förslag till beslut

Skäl 8

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Att vidta åtgärder enligt riktlinjerna är ett viktigt steg mot att uppnå målen i Europa 2020-strategin. Riktlinjerna består av en rad politiska insatser på europeisk och nationell nivå som medlemsstaterna och unionen bör göra för att de samordnade strukturreformerna ska få positiva spridningseffekter, den övergripande ekonomiska politiken bli balanserad och de europeiska politiska strategierna bidra på ett mer enhetligt sätt till Europa 2020-strategins mål. | Att vidta åtgärder enligt riktlinjerna är ett viktigt steg mot att uppnå målen i Europa 2020-strategin. Riktlinjerna består av en rad politiska insatser på europeisk och nationell nivå som medlemsstaterna och unionen bör göra för att de samordnade strukturreformerna
  , som ska ta hänsyn till de olika regionernas socioekonomiska förutsättningar,
  ska få positiva spridningseffekter, den övergripande ekonomiska politiken bli balanserad och de europeiska politiska strategierna bidra på ett mer enhetligt sätt till Europa 2020-strategins mål
  , som bör genomföras i partnerskap med de lokala och regionala myndigheterna
  . |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Att vidta åtgärder enligt riktlinjerna är ett viktigt steg mot att uppnå målen i Europa 2020-strategin. Riktlinjerna består av en rad politiska insatser på europeisk och nationell nivå som medlemsstaterna och unionen bör göra för att de samordnade strukturreformerna ska få positiva spridningseffekter, den övergripande ekonomiska politiken bli balanserad och de europeiska politiska strategierna bidra på ett mer enhetligt sätt till Europa 2020-strategins mål.

Att vidta åtgärder enligt riktlinjerna är ett viktigt steg mot att uppnå målen i Europa 2020-strategin. Riktlinjerna består av en rad politiska insatser på europeisk och nationell nivå som medlemsstaterna och unionen bör göra för att de samordnade strukturreformerna
  , som ska ta hänsyn till de olika regionernas socioekonomiska förutsättningar,
  ska få positiva spridningseffekter, den övergripande ekonomiska politiken bli balanserad och de europeiska politiska strategierna bidra på ett mer enhetligt sätt till Europa 2020-strategins mål
  , som bör genomföras i partnerskap med de lokala och regionala myndigheterna
  .

Motivering

Med tanke på deras befogenheter och sakkunskap inom de områden som omfattas av riktlinjerna och i enlighet med subsidiaritetsprincipen spelar de lokala och regionala myndigheterna en avgörande roll i samband med utarbetandet och genomförandet av de nationella reformprogrammen och för den övergripande kommunikationen om strategin (2).

Ändringsrekommendation 6

Förslag till beslut

Skäl 8 – Lägg till ett nytt skäl

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| | Medlemsstaterna och unionen bör erbjuda en lämplig ram för att få till stånd en mer ändamålsenlig och effektiv användning av EU:s befintliga instrument för att hjälpa de lokala och regionala myndigheterna att ta sitt ansvar i samband med genomförandet av politiken för social och ekonomisk integration genom sina socialtjänster och arbetsförmedlingar för att garantera lämpliga former av socialt skydd som motverkar fattigdom och social utestängning och komma till rätta med det allvarliga problemet med arbetslösheten, inte minst långtids- och ungdomsarbetslösheten. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Medlemsstaterna och unionen bör erbjuda en lämplig ram för att få till stånd en mer ändamålsenlig och effektiv användning av EU:s befintliga instrument för att hjälpa de lokala och regionala myndigheterna att ta sitt ansvar i samband med genomförandet av politiken för social och ekonomisk integration genom sina socialtjänster och arbetsförmedlingar för att garantera lämpliga former av socialt skydd som motverkar fattigdom och social utestängning och komma till rätta med det allvarliga problemet med arbetslösheten, inte minst långtids- och ungdomsarbetslösheten.

Motivering

Det är de lokala och regionala myndigheterna som konkret genomför politiken för social och ekonomisk integration via socialtjänsterna och arbetsförmedlingarna. Riktlinjerna för sysselsättningspolitiken bör tillhandahålla en lämplig ram och ännu mer ändamålsenliga finansieringsinstrument så att de kan uppfylla dessa förpliktelser (3) utöver vad som redan har gjorts, till exempel öronmärkning av 20 % av ESF till social inkludering.

Ändringsrekommendation 7

Förslag till beslut

Skäl 9

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Dessa riktlinjer riktar sig till medlemsstaterna och unionen, men de bör genomföras i partnerskap med alla nationella, regionala och lokala myndigheter, i nära samarbete med parlament, arbetsmarknadens parter och företrädare för det civila samhället. | Dessa riktlinjer riktar sig till medlemsstaterna och unionen, men de bör genomföras i partnerskap med alla nationella, regionala och lokala myndigheter, i nära samarbete med parlament, arbetsmarknadens parter och företrädare för det civila samhället.
  Med tanke på de lokala och regionala myndigheternas befogenheter och sakkunskap inom de områden som omfattas av riktlinjerna och i enlighet med subsidiaritetsprincipen fyller de en viktig funktion i samband med genomförandet av riktlinjerna, särskilt när det gäller socialtjänster och strategier för integration på arbetsmarknaden. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Dessa riktlinjer riktar sig till medlemsstaterna och unionen, men de bör genomföras i partnerskap med alla nationella, regionala och lokala myndigheter, i nära samarbete med parlament, arbetsmarknadens parter och företrädare för det civila samhället.

Dessa riktlinjer riktar sig till medlemsstaterna och unionen, men de bör genomföras i partnerskap med alla nationella, regionala och lokala myndigheter, i nära samarbete med parlament, arbetsmarknadens parter och företrädare för det civila samhället.
  Med tanke på de lokala och regionala myndigheternas befogenheter och sakkunskap inom de områden som omfattas av riktlinjerna och i enlighet med subsidiaritetsprincipen fyller de en viktig funktion i samband med genomförandet av riktlinjerna, särskilt när det gäller socialtjänster och strategier för integration på arbetsmarknaden.

Motivering

Självförklarande.

Ändringsrekommendation 8

Bilaga – Integrerade riktlinjer till förslaget till beslut

Riktlinje 5, 1:a stycket – Lägg till ett nytt stycke

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Medlemsstaterna bör underlätta för nya arbetstillfällen, undanröja hinder för nyanställningar i företag, främja entreprenörskap och särskilt stödja bildandet av småföretag och deras tillväxt, i syfte att öka sysselsättningsgraden för kvinnor och män. Medlemsstaterna bör också aktivt främja den sociala ekonomin och social innovation. | Medlemsstaterna bör underlätta för nya arbetstillfällen, undanröja hinder för nyanställningar i företag, främja entreprenörskap och särskilt stödja bildandet av småföretag och deras tillväxt, i syfte att öka sysselsättningsgraden för kvinnor och män. Medlemsstaterna bör också aktivt främja den sociala ekonomin och social innovation.


  Medlemsstaterna bör, genom att beakta mångfalden av aktiva arbetsmarknadsinstrument, vidta åtgärder för att stödja egenföretagande, i synnerhet entreprenörskap, som har stor betydelse för den ekonomiska tillväxten på lokal nivå. De bör ge stöd till nystartade företag som drivs av ungdomar, mikroföretag och ambitiösa innovativa projekt med medelhög och hög risk utan att överbelasta dem med byråkratiska bördor som gör det svårt att starta denna typ av företag och projekt. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Medlemsstaterna bör underlätta för nya arbetstillfällen, undanröja hinder för nyanställningar i företag, främja entreprenörskap och särskilt stödja bildandet av småföretag och deras tillväxt, i syfte att öka sysselsättningsgraden för kvinnor och män. Medlemsstaterna bör också aktivt främja den sociala ekonomin och social innovation.

Medlemsstaterna bör underlätta för nya arbetstillfällen, undanröja hinder för nyanställningar i företag, främja entreprenörskap och särskilt stödja bildandet av småföretag och deras tillväxt, i syfte att öka sysselsättningsgraden för kvinnor och män. Medlemsstaterna bör också aktivt främja den sociala ekonomin och social innovation.

Medlemsstaterna bör, genom att beakta mångfalden av aktiva arbetsmarknadsinstrument, vidta åtgärder för att stödja egenföretagande, i synnerhet entreprenörskap, som har stor betydelse för den ekonomiska tillväxten på lokal nivå. De bör ge stöd till nystartade företag som drivs av ungdomar, mikroföretag och ambitiösa innovativa projekt med medelhög och hög risk utan att överbelasta dem med byråkratiska bördor som gör det svårt att starta denna typ av företag och projekt.

Motivering

Man får inte glömma att egenföretagande har en stor betydelse för den ekonomiska tillväxten på lokal nivå och därför inte kan uteslutas från sysselsättningspolitiken.

Ändringsrekommendation 9

Bilaga – Integrerade riktlinjer till förslaget till beslut

Riktlinje 6, 1:a stycket – Lägg till ett nytt stycke

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Medlemsstaterna bör främja produktivitet och anställbarhet genom ett tillräckligt utbud av relevant kunskap och kompetens. Medlemsstaterna bör göra nödvändiga investeringar i utbildningssystemen och samtidigt förbättra deras effektivitet och ändamålsenlighet för att höja kompetensnivån hos arbetskraften, som då bättre kan förutse och svara mot de snabbt föränderliga behoven på de dynamiska arbetsmarknaderna i en alltmer digital ekonomi. Medlemsstaterna bör intensifiera sina insatser för att förbättra tillgången till högkvalitativ vuxenutbildning för alla, och genomföra strategier för aktivt åldrande och ett längre arbetsliv. | Medlemsstaterna bör främja produktivitet och anställbarhet genom ett tillräckligt utbud av relevant kunskap och kompetens. Medlemsstaterna
  bör matcha den tillgängliga arbetskraftskompetensen och arbetsmarknadens behov på ett bättre sätt via utbildning och fortbildning tillsammans med respektive lokala och regionala myndigheter och i samråd med de privata och offentliga sektorerna. Medlemsstaterna
  bör göra nödvändiga investeringar i utbildningssystemen och
  det livslånga lärandet
  och samtidigt förbättra deras effektivitet och ändamålsenlighet för att höja kompetensnivån hos arbetskraften, som då bättre kan förutse och svara mot de snabbt föränderliga behoven på de dynamiska arbetsmarknaderna i en alltmer digital ekonomi. Medlemsstaterna bör intensifiera sina insatser för att förbättra tillgången till högkvalitativ vuxenutbildning för alla, och genomföra strategier för aktivt åldrande och ett längre arbetsliv.


  I detta sammanhang bör alla ansträngningar göras för att säkra övergången till en grön och blå ekonomi genom att matcha efterfrågan på arbetskraft och kvalifikationer, förutse och hantera förändringar i fråga om behovet av mänskliga resurser och göra en skatteväxling till andra former av bidrag. Detta kan särskilt bidra till att minska ungdomsarbetslösheten, som i dag ligger på i genomsnitt mer än 22 % i Europeiska unionen. Samtidigt bör man stödja utvecklingen av den sociala ekonomin, med tanke på denna sektors potential när det gäller att skapa arbetstillfällen av hög kvalitet och särskilt med avseende på vilka krav som ställs i Europas regioner och av lokala myndigheter. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Medlemsstaterna bör främja produktivitet och anställbarhet genom ett tillräckligt utbud av relevant kunskap och kompetens. Medlemsstaterna bör göra nödvändiga investeringar i utbildningssystemen och samtidigt förbättra deras effektivitet och ändamålsenlighet för att höja kompetensnivån hos arbetskraften, som då bättre kan förutse och svara mot de snabbt föränderliga behoven på de dynamiska arbetsmarknaderna i en alltmer digital ekonomi. Medlemsstaterna bör intensifiera sina insatser för att förbättra tillgången till högkvalitativ vuxenutbildning för alla, och genomföra strategier för aktivt åldrande och ett längre arbetsliv.

Medlemsstaterna bör främja produktivitet och anställbarhet genom ett tillräckligt utbud av relevant kunskap och kompetens. Medlemsstaterna
  bör matcha den tillgängliga arbetskraftskompetensen och arbetsmarknadens behov på ett bättre sätt via utbildning och fortbildning tillsammans med respektive lokala och regionala myndigheter och i samråd med de privata och offentliga sektorerna. Medlemsstaterna
  bör göra nödvändiga investeringar i utbildningssystemen och
  det livslånga lärandet
  och samtidigt förbättra deras effektivitet och ändamålsenlighet för att höja kompetensnivån hos arbetskraften, som då bättre kan förutse och svara mot de snabbt föränderliga behoven på de dynamiska arbetsmarknaderna i en alltmer digital ekonomi. Medlemsstaterna bör intensifiera sina insatser för att förbättra tillgången till högkvalitativ vuxenutbildning för alla, och genomföra strategier för aktivt åldrande och ett längre arbetsliv.

I detta sammanhang bör alla ansträngningar göras för att säkra övergången till en grön och blå ekonomi genom att matcha efterfrågan på arbetskraft och kvalifikationer, förutse och hantera förändringar i fråga om behovet av mänskliga resurser och göra en skatteväxling till andra former av bidrag. Detta kan särskilt bidra till att minska ungdomsarbetslösheten, som i dag ligger på i genomsnitt mer än 22 % i Europeiska unionen. Samtidigt bör man stödja utvecklingen av den sociala ekonomin, med tanke på denna sektors potential när det gäller att skapa arbetstillfällen av hög kvalitet och särskilt med avseende på vilka krav som ställs i Europas regioner och av lokala myndigheter.

Motivering

Kommittén vill framhålla de lokala och regionala myndigheternas och den privata sektorns roll när det gäller att matcha kvalifikationerna och arbetsmarknadens behov i enlighet med ReK:s ståndpunkt i yttrandet om ”EU:s kvalitetskriterier för planering för förändringar och omstruktureringar” (COR-2014-01319). I ändringsförslagen betonas även vikten av att fokusera på betydelsen av det livslånga lärandet, den gröna ekonomin (4)
   (5), och den sociala ekonomin, där det finns en betydande potential för ökad sysselsättning samtidigt som de är förknippade med den territoriella dimensionen i ekonomin (6).

Ändringsrekommendation 10

Bilaga – Integrerade riktlinjer till förslaget till beslut

Riktlinje 6, 4:e stycket

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Hindren för deltagande på arbetsmarknaden bör undanröjas, särskilt för kvinnor, äldre arbetstagare, ungdomar, personer med funktionsnedsättningar och lagliga migranter. Jämställdhet mellan könen, vilket inbegriper lika lön, ska råda på arbetsmarknaden, och ekonomiskt överkomlig och högkvalitativ barnomsorg och förskola erbjudas. | Hindren för deltagande på arbetsmarknaden bör undanröjas, särskilt för kvinnor, äldre arbetstagare, ungdomar, personer med funktionsnedsättningar och lagliga migranter. Jämställdhet mellan könen, vilket inbegriper lika lön, ska råda på arbetsmarknaden, och ekonomiskt överkomlig och högkvalitativ barnomsorg och förskola
  samt äldre- och handikappomsorg ska
  erbjudas.
  Atypiska anställningsformer bör också stödjas genom konkreta regelverk. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Hindren för deltagande på arbetsmarknaden bör undanröjas, särskilt för kvinnor, äldre arbetstagare, ungdomar, personer med funktionsnedsättningar och lagliga migranter. Jämställdhet mellan könen, vilket inbegriper lika lön, ska råda på arbetsmarknaden, och ekonomiskt överkomlig och högkvalitativ barnomsorg och förskola erbjudas.

Hindren för deltagande på arbetsmarknaden bör undanröjas, särskilt för kvinnor, äldre arbetstagare, ungdomar, personer med funktionsnedsättningar och lagliga migranter. Jämställdhet mellan könen, vilket inbegriper lika lön, ska råda på arbetsmarknaden, och ekonomiskt överkomlig och högkvalitativ barnomsorg och förskola
  samt äldre- och handikappomsorg ska
  erbjudas.
  Atypiska anställningsformer bör också stödjas genom konkreta regelverk.

Motivering

Kvinnor vårdar ofta inte bara barn utan även äldre personer och funktionshindrade. När man diskuterar sysselsättningspolitik kan man inte bortse från det nödvändiga stödet till atypiska anställningsformer.

Ändringsrekommendation 11

Bilaga – Integrerade riktlinjer till förslaget till beslut

Riktlinje 6, 5:e stycket

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Medlemsstaterna bör fullt ut utnyttja stöd från Europeiska socialfonden och annan unionsfinansiering för att höja sysselsättningen och förbättra social integration, utbildning och offentlig förvaltning. | Medlemsstaterna bör fullt ut utnyttja stöd från Europeiska socialfonden och annan unionsfinansiering för att höja sysselsättningen och förbättra social integration, utbildning och offentlig förvaltning
  helt i enlighet med de reviderade bestämmelserna för dessa medel
  .
  I synnerhet bör Europeiska socialfonden bli mer inriktad på mätbara resultat (sysselsättning, social integration, sammanhållning) och i mindre utsträckning präglas av särskilda administrativa bördor, samtidigt som den bör underställas mer omfattande kontroller med avseende på inverkan och resultat. Dessutom ska Europeiska fonden för strategiska investeringar och dess investeringsplattformar användas för att driva på utvecklingen av ambitiösa projekt som har en stark inverkan på regional nivå, för att skapa garantier för projekt för lokalt företagande, främja små och medelstora företag, mikroföretag, innovativa nystartade företag och högriskprojekt, samtidigt som man säkrar att det skapas arbetstillfällen av hög kvalitet och att arbetstagarna har den kompetens som behövs för att möjliggöra en övergång till en hållbar ekonomisk modell inom EU. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Medlemsstaterna bör fullt ut utnyttja stöd från Europeiska socialfonden och annan unionsfinansiering för att höja sysselsättningen och förbättra social integration, utbildning och offentlig förvaltning.

Medlemsstaterna bör fullt ut utnyttja stöd från Europeiska socialfonden och annan unionsfinansiering för att höja sysselsättningen och förbättra social integration, utbildning och offentlig förvaltning
  helt i enlighet med de reviderade bestämmelserna för dessa medel
  .
  I synnerhet bör Europeiska socialfonden bli mer inriktad på mätbara resultat (sysselsättning, social integration, sammanhållning) och i mindre utsträckning präglas av särskilda administrativa bördor, samtidigt som den bör underställas mer omfattande kontroller med avseende på inverkan och resultat. Dessutom ska Europeiska fonden för strategiska investeringar och dess investeringsplattformar användas för att driva på utvecklingen av ambitiösa projekt som har en stark inverkan på regional nivå, för att skapa garantier för projekt för lokalt företagande, främja små och medelstora företag, mikroföretag, innovativa nystartade företag och högriskprojekt, samtidigt som man säkrar att det skapas arbetstillfällen av hög kvalitet och att arbetstagarna har den kompetens som behövs för att möjliggöra en övergång till en hållbar ekonomisk modell inom EU.

Motivering

Helt i enlighet med de reviderade bestämmelserna för EU-medel är det uppenbart att Europeiska socialfonden bör utnyttjas fullt ut av medlemsstaterna, men den bör också vara mer resultatinriktad, och resultaten vara mer mätbara, och den bör i mindre grad präglas av särskilda administrativa bördor samtidigt som man eventuellt ökar kontrollerna.

Ändringsrekommendation 12

Bilaga – Integrerade riktlinjer till förslaget till beslut

Riktlinje 6, 5:e stycket – Lägg till ett nytt stycke

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| | Att öka investeringarna är en prioritering för att säkra långsiktig ekonomisk tillväxt, sysselsättning och social sammanhållning. För att uppnå dessa mål måste såväl offentlig som privat finansiering bidra. Man bör erkänna den offentliga sektorns betydelse med hänsyn till dess bidrag till främjandet av ekonomisk tillväxt. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Att öka investeringarna är en prioritering för att säkra långsiktig ekonomisk tillväxt, sysselsättning och social sammanhållning. För att uppnå dessa mål måste såväl offentlig som privat finansiering bidra. Man bör erkänna den offentliga sektorns betydelse med hänsyn till dess bidrag till främjandet av ekonomisk tillväxt.

Motivering

Man måste stimulera och upprätthålla investeringarna. Därför bör översynen av utgifterna och omfördelningen av de offentliga utgifterna utformas för att säkra detta mål. En sådan investering måste betraktas som en del av framtiden i EU:s bestämmelser, i stället för att bara ses som en offentlig utgift.

Ändringsrekommendation 13

Bilaga – Integrerade riktlinjer till förslaget till beslut

Riktlinje 7, 2:a stycket

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Medlemsstaterna bör involvera nationella parlament och arbetsmarknadens parter, när reformer och politik utformas och genomförs i överensstämmelse med nationell praxis, samt stödja en bättre fungerande och effektiv social dialog på nationell nivå. | Medlemsstaterna bör involvera nationella parlament
  och, på grund av deras befogenheter, de lokala och regionala myndigheterna
  och arbetsmarknadens parter, när reformer och politik utformas och genomförs i överensstämmelse med nationell praxis, samt stödja en bättre fungerande och effektiv social dialog på nationell nivå. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Medlemsstaterna bör involvera nationella parlament och arbetsmarknadens parter, när reformer och politik utformas och genomförs i överensstämmelse med nationell praxis, samt stödja en bättre fungerande och effektiv social dialog på nationell nivå.

Medlemsstaterna bör involvera nationella parlament
  och, på grund av deras befogenheter, de lokala och regionala myndigheterna
  och arbetsmarknadens parter, när reformer och politik utformas och genomförs i överensstämmelse med nationell praxis, samt stödja en bättre fungerande och effektiv social dialog på nationell nivå.

Motivering

Självförklarande.

Ändringsrekommendation 14

Bilaga – Integrerade riktlinjer till förslaget till beslut

Riktlinje 7, 4:e stycket – Lägg till ett nytt stycke

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Arbetstagarnas rörlighet bör tryggas så att den europeiska arbetsmarknadens fulla potential kan utnyttjas, bland annat genom att möjligheterna förbättras för överföring av pensionsrättigheter och erkännande av kvalifikationer. Samtidigt bör medlemsstaterna förebygga missbruk av gällande regler. | Arbetstagarnas rörlighet bör tryggas
  eftersom den är en grundläggande rättighet, men den bör även fortsättningsvis vara frivillig
  så att den europeiska arbetsmarknadens fulla potential kan utnyttjas, bland annat genom att möjligheterna förbättras för överföring av pensionsrättigheter och
  socialförsäkringsrättigheter samt
  erkännande av kvalifikationer. Samtidigt bör medlemsstaterna förebygga missbruk av gällande regler.


  Medlemsstaterna bör emellertid även beakta att omfattande och långsiktiga sociala investeringar i regionerna och kommunerna, som är de som har bäst förutsättningar att förstå de specifika förhållandena i den egna regionen och lokalsamhällena, kan innebära att krisen kan hanteras på ett mer hållbart sätt genom att man motverkar den alltför omfattande flykten av högkvalificerad arbetskraft som kan stimulera tillväxten.




  Att på lokal och regional nivå skapa olika instrument för att dämpa den alltför stora utflyttningen av kvalificerad arbetskraft kan också bidra till ekonomisk tillväxt och ökad sysselsättning på lokal nivå. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Arbetstagarnas rörlighet bör tryggas så att den europeiska arbetsmarknadens fulla potential kan utnyttjas, bland annat genom att möjligheterna förbättras för överföring av pensionsrättigheter och erkännande av kvalifikationer. Samtidigt bör medlemsstaterna förebygga missbruk av gällande regler.

Arbetstagarnas rörlighet bör tryggas
  eftersom den är en grundläggande rättighet, men den bör även fortsättningsvis vara frivillig
  så att den europeiska arbetsmarknadens fulla potential kan utnyttjas, bland annat genom att möjligheterna förbättras för överföring av pensionsrättigheter och
  socialförsäkringsrättigheter samt
  erkännande av kvalifikationer. Samtidigt bör medlemsstaterna förebygga missbruk av gällande regler.

Medlemsstaterna bör emellertid även beakta att omfattande och långsiktiga sociala investeringar i regionerna och kommunerna, som är de som har bäst förutsättningar att förstå de specifika förhållandena i den egna regionen och lokalsamhällena, kan innebära att krisen kan hanteras på ett mer hållbart sätt genom att man motverkar den alltför omfattande flykten av högkvalificerad arbetskraft som kan stimulera tillväxten.

Att på lokal och regional nivå skapa olika instrument för att dämpa den alltför stora utflyttningen av kvalificerad arbetskraft kan också bidra till ekonomisk tillväxt och ökad sysselsättning på lokal nivå.

Motivering

Rätten till fri rörlighet är en av EU:s största framgångar, och det är mycket viktigt att garantera denna rättighet och att underlätta utövandet av den genom att främja den fria rörligheten för arbetstagare (7). Det är dock värt att notera att omfattande och långsiktiga sociala investeringar i regionerna och kommunerna, som har bäst förutsättningar att förstå de specifika förhållandena i den egna regionen och lokalsamhällena, kan innebära att krisen kan hanteras på ett mer hållbart sätt genom att man motverkar den alltför omfattande flykten av högkvalificerad arbetskraft (8).

Ändringsrekommendation 15

Bilaga – Integrerade riktlinjer till förslaget till beslut

Riktlinje 8, 1:a stycket

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Medlemsstaterna bör modernisera sina sociala trygghetssystem för ett ändamålsenligt, effektivt, tillräckligt skydd i alla skeden av livet och för att garantera rättvisa och råda bot på ojämlikhet. Det finns behov av en förenklad och mer riktad socialpolitik i kombination med en ekonomiskt överkomlig och högkvalitativ barnomsorg och skola, yrkesutbildning och jobbstöd, bostadsbidrag och lättillgänglig hälso- och sjukvård, tillgång till grundläggande service såsom bankkonto och Internet samt förebyggande åtgärder mot avbruten skolgång och social utestängning. | Medlemsstaterna bör modernisera sina sociala trygghetssystem för ett ändamålsenligt, effektivt, tillräckligt skydd i alla skeden av livet och för att garantera rättvisa och råda bot på ojämlikhet. Det finns behov av en förenklad och mer riktad socialpolitik i kombination med en ekonomiskt överkomlig och högkvalitativ barnomsorg och skola, yrkesutbildning och jobbstöd, bostadsbidrag och lättillgänglig hälso- och sjukvård,
  inbegripet äldre- och handikappomsorg,
  tillgång till grundläggande service såsom bankkonto och internet samt förebyggande åtgärder mot avbruten skolgång och social utestängning. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Medlemsstaterna bör modernisera sina sociala trygghetssystem för ett ändamålsenligt, effektivt, tillräckligt skydd i alla skeden av livet och för att garantera rättvisa och råda bot på ojämlikhet. Det finns behov av en förenklad och mer riktad socialpolitik i kombination med en ekonomiskt överkomlig och högkvalitativ barnomsorg och skola, yrkesutbildning och jobbstöd, bostadsbidrag och lättillgänglig hälso- och sjukvård, tillgång till grundläggande service såsom bankkonto och Internet samt förebyggande åtgärder mot avbruten skolgång och social utestängning.

Medlemsstaterna bör modernisera sina sociala trygghetssystem för ett ändamålsenligt, effektivt, tillräckligt skydd i alla skeden av livet och för att garantera rättvisa och råda bot på ojämlikhet. Det finns behov av en förenklad och mer riktad socialpolitik i kombination med en ekonomiskt överkomlig och högkvalitativ barnomsorg och skola, yrkesutbildning och jobbstöd, bostadsbidrag och lättillgänglig hälso- och sjukvård,
  inbegripet äldre- och handikappomsorg,
  tillgång till grundläggande service såsom bankkonto och internet samt förebyggande åtgärder mot avbruten skolgång och social utestängning.

Motivering

Självförklarande.

Ändringsrekommendation 16

Bilaga – Integrerade riktlinjer till förslaget till beslut

Riktlinje 8, 2:a stycket

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| För att uppnå detta bör en rad olika kompletterande åtgärder sättas in,
  bland annat arbetsmarknadsåtgärder, möjliggörande
  tjänster
  och inkomststöd
  anpassade efter individuella behov. De sociala trygghetssystemen bör utformas för att underlätta täckning för alla berättigade personer, stödja investeringar i humankapital och bidra till att förebygga, minska och skydda mot fattigdom. | För att uppnå detta bör en rad olika kompletterande åtgärder sättas in,
  baserade på aktiva integrationsstrategier, som kombinerar en adekvat minimiinkomst, inkluderande arbetsmarknader och högkvalitativa
  tjänster anpassade efter individuella behov. De sociala trygghetssystemen bör utformas för att underlätta täckning för alla berättigade personer, stödja investeringar i humankapital och bidra till att förebygga, minska och skydda mot fattigdom
  och social utestängning
  . |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

För att uppnå detta bör en rad olika kompletterande åtgärder sättas in,
  bland annat arbetsmarknadsåtgärder, möjliggörande
  tjänster
  och inkomststöd
  anpassade efter individuella behov. De sociala trygghetssystemen bör utformas för att underlätta täckning för alla berättigade personer, stödja investeringar i humankapital och bidra till att förebygga, minska och skydda mot fattigdom.

För att uppnå detta bör en rad olika kompletterande åtgärder sättas in,
  baserade på aktiva integrationsstrategier, som kombinerar en adekvat minimiinkomst, inkluderande arbetsmarknader och högkvalitativa
  tjänster anpassade efter individuella behov. De sociala trygghetssystemen bör utformas för att underlätta täckning för alla berättigade personer, stödja investeringar i humankapital och bidra till att förebygga, minska och skydda mot fattigdom
  och social utestängning
  .

Motivering

Självförklarande.

II.   POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

Inledande kommentarer

| 1. | ReK noterar att även om sysselsättningsriktlinjerna är avsedda för medlemsstaterna bör Europa 2020-strategin genomföras i partnerskap med de regionala och lokala myndigheterna, som – med tanke på deras befogenheter och sakkunskap inom de områden som omfattas av riktlinjerna och i enlighet med subsidiaritetsprincipen – spelar en avgörande roll i samband med utarbetandet och genomförandet av de nationella reformprogrammen samt för den övergripande kommunikationen om strategin (9). |
| --- | --- |

1.

ReK noterar att även om sysselsättningsriktlinjerna är avsedda för medlemsstaterna bör Europa 2020-strategin genomföras i partnerskap med de regionala och lokala myndigheterna, som – med tanke på deras befogenheter och sakkunskap inom de områden som omfattas av riktlinjerna och i enlighet med subsidiaritetsprincipen – spelar en avgörande roll i samband med utarbetandet och genomförandet av de nationella reformprogrammen samt för den övergripande kommunikationen om strategin (9).

| 2. | Vi betonar att det också är de lokala och regionala myndigheterna som konkret genomför politiken för social och ekonomisk integration genom sina socialtjänster och arbetsförmedlingar. Därför är det nödvändigt att riktlinjerna för sysselsättningspolitiken tillhandahåller en lämplig ram och ändamålsenliga finansieringsinstrument så att de lokala och regionala myndigheterna kan uppfylla sina förpliktelser (10). |
| --- | --- |

2.

Vi betonar att det också är de lokala och regionala myndigheterna som konkret genomför politiken för social och ekonomisk integration genom sina socialtjänster och arbetsförmedlingar. Därför är det nödvändigt att riktlinjerna för sysselsättningspolitiken tillhandahåller en lämplig ram och ändamålsenliga finansieringsinstrument så att de lokala och regionala myndigheterna kan uppfylla sina förpliktelser (10).

| 3. | ReK rekommenderar att man i synnerhet beaktar det faktum att den lokala och regionala nivån ligger närmast medborgarna och därmed de arbetssökande och arbetsgivarna (11). |
| --- | --- |

3.

ReK rekommenderar att man i synnerhet beaktar det faktum att den lokala och regionala nivån ligger närmast medborgarna och därmed de arbetssökande och arbetsgivarna (11).

Allmänna kommentarer

| 4. | ReK välkomnar kommissionens översyn av riktlinjerna för sysselsättning från 2010, som syftar till att ta hänsyn till konsekvenserna av krisen och att erbjuda konkret vägledning om prioriteringarna för den nya agendan. |
| --- | --- |

4.

ReK välkomnar kommissionens översyn av riktlinjerna för sysselsättning från 2010, som syftar till att ta hänsyn till konsekvenserna av krisen och att erbjuda konkret vägledning om prioriteringarna för den nya agendan.

| 5. | Vi påminner kommissionen om att de lokala och regionala myndigheternas offentliga investeringar spelar en avgörande roll för att främja den ekonomiska tillväxten och därför måste integreras fullt ut i ramen för EU:s nya investeringspolitik som fastställs i Junckerplanen. Vi anser därför att de statliga investeringsutgifterna bör omprioriteras så att de utgifter som ger långsiktiga fördelar främjas och medlen under Junckerplanen inte bara avsätts för stora projekt utan också för lokala och regionala åtgärder som genomförs i direkt partnerskap med de lokala och regionala myndigheterna. |
| --- | --- |

5.

Vi påminner kommissionen om att de lokala och regionala myndigheternas offentliga investeringar spelar en avgörande roll för att främja den ekonomiska tillväxten och därför måste integreras fullt ut i ramen för EU:s nya investeringspolitik som fastställs i Junckerplanen. Vi anser därför att de statliga investeringsutgifterna bör omprioriteras så att de utgifter som ger långsiktiga fördelar främjas och medlen under Junckerplanen inte bara avsätts för stora projekt utan också för lokala och regionala åtgärder som genomförs i direkt partnerskap med de lokala och regionala myndigheterna.

| 6. | ReK välkomnar kommissionens beslut att inte förbinda sig att bevara sysselsättningsriktlinjerna oförändrade under de kommande åren, tvärtemot vad som tidigare sagts. Detta skulle möjliggöra en välbehövlig översyn av riktlinjerna utifrån resultaten av halvtidsöversynen av Europa 2020-strategin, som planeras till andra halvåret 2015. |
| --- | --- |

6.

ReK välkomnar kommissionens beslut att inte förbinda sig att bevara sysselsättningsriktlinjerna oförändrade under de kommande åren, tvärtemot vad som tidigare sagts. Detta skulle möjliggöra en välbehövlig översyn av riktlinjerna utifrån resultaten av halvtidsöversynen av Europa 2020-strategin, som planeras till andra halvåret 2015.

| 7. | I detta hänseende framhåller vi att de tre grundpelarna i Europa 2020-strategin för smart och hållbar tillväxt för alla är ändamålsenliga och att de valda nyckelindikatorerna är relevanta. Kommittén efterlyser emellertid en territoriell dimension i Europa 2020-strategin, som fastställer mål för den lokala och regionala nivån. I detta syfte bör kommissionen och Europeiska rådet främja ett arbetssätt som bygger på en blandad uppifrån och ned- samt nedifrån och upp-planeringsprocess som är förenlig med subsidiaritetsprincipen och där alla berörda styresnivåer är delaktiga, inklusive de lokala och regionala myndigheterna (12). |
| --- | --- |

7.

I detta hänseende framhåller vi att de tre grundpelarna i Europa 2020-strategin för smart och hållbar tillväxt för alla är ändamålsenliga och att de valda nyckelindikatorerna är relevanta. Kommittén efterlyser emellertid en territoriell dimension i Europa 2020-strategin, som fastställer mål för den lokala och regionala nivån. I detta syfte bör kommissionen och Europeiska rådet främja ett arbetssätt som bygger på en blandad uppifrån och ned- samt nedifrån och upp-planeringsprocess som är förenlig med subsidiaritetsprincipen och där alla berörda styresnivåer är delaktiga, inklusive de lokala och regionala myndigheterna (12).

| 8. | Vi uppmanar kommissionen att göra Europeiska socialfonden mer inriktad på mätbara mål (sysselsättning, social integration, sammanhållning) och mindre präglad av särskilda administrativa bördor, samtidigt som den bör underställas mer omfattande kontroller. I detta sammanhang bör de lokala och regionala myndigheterna utforma program i linje med EU:s viktigaste riktlinjer. |
| --- | --- |

8.

Vi uppmanar kommissionen att göra Europeiska socialfonden mer inriktad på mätbara mål (sysselsättning, social integration, sammanhållning) och mindre präglad av särskilda administrativa bördor, samtidigt som den bör underställas mer omfattande kontroller. I detta sammanhang bör de lokala och regionala myndigheterna utforma program i linje med EU:s viktigaste riktlinjer.

| 9. | Vi betonar att sysselsättningsriktlinjerna inte innehåller någon hänvisning till den potential som ligger i gröna och blå arbetstillfällen när det gäller kampen mot arbetslösheten i Europa. ReK upprepar därför sitt stöd för det meddelande som kommissionen offentliggjorde förra året om ett initiativ för grön sysselsättning, och för den integrerade havspolitiken (13), där den framhåller utmaningarna och möjligheterna i övergången till en grön och blå ekonomi, i synnerhet behovet av att matcha efterfrågan på arbetskraft och kompetens, och samtidigt förutse och hantera förändringar i fråga om behovet av mänskliga resurser. |
| --- | --- |

9.

Vi betonar att sysselsättningsriktlinjerna inte innehåller någon hänvisning till den potential som ligger i gröna och blå arbetstillfällen när det gäller kampen mot arbetslösheten i Europa. ReK upprepar därför sitt stöd för det meddelande som kommissionen offentliggjorde förra året om ett initiativ för grön sysselsättning, och för den integrerade havspolitiken (13), där den framhåller utmaningarna och möjligheterna i övergången till en grön och blå ekonomi, i synnerhet behovet av att matcha efterfrågan på arbetskraft och kompetens, och samtidigt förutse och hantera förändringar i fråga om behovet av mänskliga resurser.

| 10. | Det är viktigt att skapa kopplingar mellan sysselsättnings- och utbildningspolitiken. Regionernas ekonomiska konkurrenskraft kan bara stärkas genom kunskaper, eftersom kvalificerad arbetskraft utgör grunden för ekonomisk utveckling. Därför måste man prioritera yrkeskvalifikationer – utbildning, omskolning och yrkesutbildning – och i detta syfte måste man skapa kopplingar mellan sysselsättnings- och utbildningspolitiken. |
| --- | --- |

10.

Det är viktigt att skapa kopplingar mellan sysselsättnings- och utbildningspolitiken. Regionernas ekonomiska konkurrenskraft kan bara stärkas genom kunskaper, eftersom kvalificerad arbetskraft utgör grunden för ekonomisk utveckling. Därför måste man prioritera yrkeskvalifikationer – utbildning, omskolning och yrkesutbildning – och i detta syfte måste man skapa kopplingar mellan sysselsättnings- och utbildningspolitiken.

| 11. | ReK betonar vikten av att matcha kompetensen och arbetsmarknadens behov och vill därför framhålla de lokala och regionala myndigheternas roll när det gäller att förutse dessa behov och matcha dem mot behoven på arbetsmarknaden med hjälp av åtgärder inom framför allt utbildning och stöd till unga människors företagande. För ytterligare rekommendationer om att matcha kompetens och behov hänvisar vi till yttrandet om ”EU:s kvalitetskriterier för planering för förändringar och omstruktureringar” (COR-2014-01319). Vi betonar att frågan om kompetens är särskilt betydelsefull för unga människor, som fortfarande lider av en förlamande hög arbetslöshet på mer än 22 %, och som i allmänhet borde vara bättre förberedda för framtidens jobb, och i synnerhet för gröna jobb (14). |
| --- | --- |

11.

ReK betonar vikten av att matcha kompetensen och arbetsmarknadens behov och vill därför framhålla de lokala och regionala myndigheternas roll när det gäller att förutse dessa behov och matcha dem mot behoven på arbetsmarknaden med hjälp av åtgärder inom framför allt utbildning och stöd till unga människors företagande. För ytterligare rekommendationer om att matcha kompetens och behov hänvisar vi till yttrandet om ”EU:s kvalitetskriterier för planering för förändringar och omstruktureringar” (COR-2014-01319). Vi betonar att frågan om kompetens är särskilt betydelsefull för unga människor, som fortfarande lider av en förlamande hög arbetslöshet på mer än 22 %, och som i allmänhet borde vara bättre förberedda för framtidens jobb, och i synnerhet för gröna jobb (14).

| 12. | Vi välkomnar hänvisningen till den sociala ekonomin i riktlinje 5, och betonar denna sektors potential när det gäller att skapa arbetstillfällen av hög kvalitet i Europas regioner och städer (15). I detta sammanhang är stödet till den tredje sektorn och frivilligarbetet ett särskilt mål i den politik som förs av lokala och regionala myndigheter. |
| --- | --- |

12.

Vi välkomnar hänvisningen till den sociala ekonomin i riktlinje 5, och betonar denna sektors potential när det gäller att skapa arbetstillfällen av hög kvalitet i Europas regioner och städer (15). I detta sammanhang är stödet till den tredje sektorn och frivilligarbetet ett särskilt mål i den politik som förs av lokala och regionala myndigheter.

| 13. | Vi beklagar att jämställdhetsaspekten har en mindre framträdande plats i de gällande uppdaterade sysselsättningsriktlinjerna än i de tidigare. Krisen har drabbat kvinnor på ett annat sätt än män, och ett erkännande av olikheterna mellan kvinnor och män skulle göra det möjligt att anta mer målinriktade och effektiva politiska åtgärder. |
| --- | --- |

13.

Vi beklagar att jämställdhetsaspekten har en mindre framträdande plats i de gällande uppdaterade sysselsättningsriktlinjerna än i de tidigare. Krisen har drabbat kvinnor på ett annat sätt än män, och ett erkännande av olikheterna mellan kvinnor och män skulle göra det möjligt att anta mer målinriktade och effektiva politiska åtgärder.

| 14. | Kommittén betonar att åtgärder bör vidtas för att stödja egenföretagande, särskilt entreprenörskap, som har stor betydelse för den ekonomiska tillväxten på lokal nivå. |
| --- | --- |

14.

Kommittén betonar att åtgärder bör vidtas för att stödja egenföretagande, särskilt entreprenörskap, som har stor betydelse för den ekonomiska tillväxten på lokal nivå.

| 15. | Kommittén efterlyser åtgärder för att förbättra den digitala ekonomin genom att minska den digitala klyftan i syfte att öka tillväxtpotentialen, och betonar vikten av politiska åtgärder som kan utvecklas på lokal nivå. |
| --- | --- |

15.

Kommittén efterlyser åtgärder för att förbättra den digitala ekonomin genom att minska den digitala klyftan i syfte att öka tillväxtpotentialen, och betonar vikten av politiska åtgärder som kan utvecklas på lokal nivå.

| 16. | När det gäller arbetstagarnas rörlighet anser en stor majoritet av EU-medborgarna att rätten till fri rörlighet är en av EU:s största framgångar, och ReK anser att det är mycket viktigt att garantera denna rättighet och att underlätta utövandet av den genom att främja den fria rörligheten för arbetstagare (16). Man bör emellertid även beakta att omfattande och långsiktiga sociala investeringar i regionerna och kommunerna, som är de som har bäst förutsättningar att förstå de specifika förhållandena i den egna regionen och lokalsamhällena, kan innebära att krisen kan hanteras på ett mer hållbart sätt genom att man motverkar den alltför omfattande flykten av högkvalificerad arbetskraft som kan stimulera tillväxten (17). |
| --- | --- |

16.

När det gäller arbetstagarnas rörlighet anser en stor majoritet av EU-medborgarna att rätten till fri rörlighet är en av EU:s största framgångar, och ReK anser att det är mycket viktigt att garantera denna rättighet och att underlätta utövandet av den genom att främja den fria rörligheten för arbetstagare (16). Man bör emellertid även beakta att omfattande och långsiktiga sociala investeringar i regionerna och kommunerna, som är de som har bäst förutsättningar att förstå de specifika förhållandena i den egna regionen och lokalsamhällena, kan innebära att krisen kan hanteras på ett mer hållbart sätt genom att man motverkar den alltför omfattande flykten av högkvalificerad arbetskraft som kan stimulera tillväxten (17).

Bryssel den 3 juni 2015.

Europeiska regionkommitténs ordförande

Markku MARKKULA

---

(1)  Resolution från Regionkommittén om Bättre verktyg för att tillämpa Europa 2020-strategin: integrerade riktlinjer för medlemsstaternas och unionens ekonomiska politik och sysselsättningspolitik (CdR 175/2010 fin).

1

Bättre verktyg för att tillämpa Europa 2020-strategin: integrerade riktlinjer för medlemsstaternas och unionens ekonomiska politik och sysselsättningspolitik

(2)  Se fotnot 1.

2

(3)  Se fotnot 1.

3

(4)  COM(2014) 446.

4

(5)  ReK:s yttrande om Grön handlingsplan för små och medelstora företag och initiativ för grön sysselsättning.

5

Grön handlingsplan för små och medelstora företag och initiativ för grön sysselsättning

(6)  ReK:s resolution om Europeiska kommissionens arbetsprogram 2015 (CdR-2015-00074).

6

(7)  ReK:s yttrande om Arbetstagares rörlighet och en förstärkning av Eures (CdR 2014-1315).

7

Arbetstagares rörlighet och en förstärkning av Eures

(8)  ReK:s yttrande om EU:s paket om sociala investeringar (CdR1999-2013).

8

EU:s paket om sociala investeringar

(9)  Se fotnot 1.

9

(10)  Se fotnot 1.

10

(11)  Se fotnot 7.

11

(12)  ReK:s Atenförklaring om halvtidsutvärderingen av Europa 2020-strategin.

12

(13)  Se fotnot 4.

13

(14)  Se fotnot 5.

14

(15)  Se fotnot 6.

15

(16)  Se fotnot 7.

16

(17)  Se fotnot 8.

17

---